# Euroopan unionin L 86/2014

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2014.086.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 86 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 57. vuosikerta21. maaliskuu 2014 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2014.086.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 86

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

57. vuosikerta21. maaliskuu 2014

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 282/2014, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, unionin kolmannen terveysalan toimintaohjelman perustamisesta (2014–2020) ja päätöksen N:o 1350/2007/EY kumoamisesta (
  1
  ) | 1 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 283/2014, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, Euroopan laajuisia verkkoja televiestintäinfrastruktuurien alalla koskevista suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1336/97/EY kumoamisesta (
  1
  ) | 14 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 282/2014, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, unionin kolmannen terveysalan toimintaohjelman perustamisesta (2014–2020) ja päätöksen N:o 1350/2007/EY kumoamisesta (
  1
  )

1

1

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 283/2014, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, Euroopan laajuisia verkkoja televiestintäinfrastruktuurien alalla koskevista suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1336/97/EY kumoamisesta (
  1
  )

1

14

| | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 284/2014, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2014, Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 269/2014 täytäntöönpanosta | 27 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös 2014/151/YUTP, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2014, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun päätöksen 2014/145/YUTP täytäntöönpanosta | 30 |

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 284/2014, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2014, Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 269/2014 täytäntöönpanosta

27

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös 2014/151/YUTP, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2014, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun päätöksen 2014/145/YUTP täytäntöönpanosta

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 21.3.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 86/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 86/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 282/2014,

annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014,

unionin kolmannen terveysalan toimintaohjelman perustamisesta (2014–2020) ja päätöksen N:o 1350/2007/EY kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 168 artiklan 5 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 168 artiklan mukaisesti kaikkien unionin politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa on varmistettava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. Unionin on täydennettävä ja tuettava kansallista terveyspolitiikkaa sekä edistettävä jäsenvaltioiden yhteistyötä ja niiden ohjelmien välistä koordinointia ottaen täysin huomioon jäsenvaltioiden velvollisuudet, jotka liittyvät niiden terveyspolitiikan määrittelyyn sekä terveyspalvelujen ja sairaanhoidon järjestämiseen ja tarjoamiseen. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 168 artiklan mukaisesti kaikkien unionin politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa on varmistettava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. Unionin on täydennettävä ja tuettava kansallista terveyspolitiikkaa sekä edistettävä jäsenvaltioiden yhteistyötä ja niiden ohjelmien välistä koordinointia ottaen täysin huomioon jäsenvaltioiden velvollisuudet, jotka liittyvät niiden terveyspolitiikan määrittelyyn sekä terveyspalvelujen ja sairaanhoidon järjestämiseen ja tarjoamiseen.

| (2) | Tarvitaan jatkuvaa toimintaa, jotta SEUT 168 artiklassa vahvistetut vaatimukset voidaan täyttää. Hyvän terveyden edistäminen unionin tasolla on myös kiinteä osa Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategiaa, jäljempänä 'Eurooppa 2020 -strategia'. Kun ihmiset pysyvät pitempään terveinä ja aktiivisina ja kykenevät aktiivisesti pitämään huolta terveydestään, saadaan aikaan positiivisia yleisiä vaikutuksia terveyteen, terveyden eriarvoisuuden vähentyminen mukaan lukien, ja positiivisia vaikutuksia ihmisten elämänlaatuun sekä tuottavuuteen ja kilpailukykyyn, ja samalla kevennetään kansallisiin talousarvioihin kohdistuvia paineita. Terveyteen vaikuttavien innovaatioiden tukeminen ja arvostaminen auttavat vastaamaan väestönmuutoksen terveysalan kestävyydelle asettamiin haasteisiin, ja terveyden eriarvoisuuden vähentäminen on tärkeää, jotta voidaan saada aikaan "osallistavaa kasvua". Sen vuoksi on asianmukaista perustaa unionin kolmas terveysalan toimintaohjelma (2014–2020), jäljempänä 'ohjelma'. |
| --- | --- |

(2)

Tarvitaan jatkuvaa toimintaa, jotta SEUT 168 artiklassa vahvistetut vaatimukset voidaan täyttää. Hyvän terveyden edistäminen unionin tasolla on myös kiinteä osa Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategiaa, jäljempänä 'Eurooppa 2020 -strategia'. Kun ihmiset pysyvät pitempään terveinä ja aktiivisina ja kykenevät aktiivisesti pitämään huolta terveydestään, saadaan aikaan positiivisia yleisiä vaikutuksia terveyteen, terveyden eriarvoisuuden vähentyminen mukaan lukien, ja positiivisia vaikutuksia ihmisten elämänlaatuun sekä tuottavuuteen ja kilpailukykyyn, ja samalla kevennetään kansallisiin talousarvioihin kohdistuvia paineita. Terveyteen vaikuttavien innovaatioiden tukeminen ja arvostaminen auttavat vastaamaan väestönmuutoksen terveysalan kestävyydelle asettamiin haasteisiin, ja terveyden eriarvoisuuden vähentäminen on tärkeää, jotta voidaan saada aikaan "osallistavaa kasvua". Sen vuoksi on asianmukaista perustaa unionin kolmas terveysalan toimintaohjelma (2014–2020), jäljempänä 'ohjelma'.

| (3) | Maailman terveysjärjestön (WHO) määritelmän mukaan terveydellä tarkoitetaan täydellistä fyysistä, psyykkistä ja sosiaalista hyvinvointia eikä pelkästään sitä, että henkilö ei ole sairas tai vammainen. Unionin väestön terveyden parantamiseksi ja terveyden eriarvoisuuden vähentämiseksi on oleellista, ettei keskitytä yksinomaan fyysiseen terveyteen. WHO:n mukaan mielenterveysongelmat muodostavat lähes 40 prosenttia toimintarajoitteisten elinvuosien määrästä. Mielenterveysongelmat ovat myös laaja-alaisia ja pitkäkestoisia, aiheuttavat syrjintää ja lisäävät merkittävästi terveyden eriarvoisuutta. Lisäksi talouskriisi vaikuttaa mielenterveyden taustatekijöihin heikentämällä suojaavia tekijöitä ja lisäämällä riskitekijöitä. |
| --- | --- |

(3)

Maailman terveysjärjestön (WHO) määritelmän mukaan terveydellä tarkoitetaan täydellistä fyysistä, psyykkistä ja sosiaalista hyvinvointia eikä pelkästään sitä, että henkilö ei ole sairas tai vammainen. Unionin väestön terveyden parantamiseksi ja terveyden eriarvoisuuden vähentämiseksi on oleellista, ettei keskitytä yksinomaan fyysiseen terveyteen. WHO:n mukaan mielenterveysongelmat muodostavat lähes 40 prosenttia toimintarajoitteisten elinvuosien määrästä. Mielenterveysongelmat ovat myös laaja-alaisia ja pitkäkestoisia, aiheuttavat syrjintää ja lisäävät merkittävästi terveyden eriarvoisuutta. Lisäksi talouskriisi vaikuttaa mielenterveyden taustatekijöihin heikentämällä suojaavia tekijöitä ja lisäämällä riskitekijöitä.

| (4) | Aiemmista ohjelmista eli Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1786/2002/EY perustetusta yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelmasta (2003–2008) (4) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1350/2007/EY perustetusta terveysalan yhteisön toimintaohjelmasta (2008–2013) (5), jäljempänä 'aiemmat terveysalan ohjelmat', on tehty positiivinen arvio, jonka mukaan niillä on saatu aikaan erinäisiä tärkeitä kehitysaskeleita ja parannuksia. Tämän ohjelman olisi perustuttava aiempien terveysalan ohjelmien saavutuksiin. Siinä olisi lisäksi otettava huomioon ulkoisissa tarkastuksissa ja arvioinneissa esitetyt suositukset ja erityisesti tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessaan nro 2/2009 esittämät suositukset, joiden mukaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi harkittava uudelleen, mikä on unionin kansanterveysalan toimien laajuus sekä lähestymistapa tämän alan unionin rahoitukseen vuonna 2013 päättyvän kauden jälkeen. Harkinnan yhteydessä olisi otettava huomioon käytettävissä olevat talousarviovarat ja muut käytössä olevat yhteistyömekanismit, joiden avulla voidaan helpottaa yhteistyötä ja tietojen vaihtoa sidosryhmien kesken koko Euroopassa. |
| --- | --- |

(4)

Aiemmista ohjelmista eli Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1786/2002/EY perustetusta yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelmasta (2003–2008) (4) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1350/2007/EY perustetusta terveysalan yhteisön toimintaohjelmasta (2008–2013) (5), jäljempänä 'aiemmat terveysalan ohjelmat', on tehty positiivinen arvio, jonka mukaan niillä on saatu aikaan erinäisiä tärkeitä kehitysaskeleita ja parannuksia. Tämän ohjelman olisi perustuttava aiempien terveysalan ohjelmien saavutuksiin. Siinä olisi lisäksi otettava huomioon ulkoisissa tarkastuksissa ja arvioinneissa esitetyt suositukset ja erityisesti tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessaan nro 2/2009 esittämät suositukset, joiden mukaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi harkittava uudelleen, mikä on unionin kansanterveysalan toimien laajuus sekä lähestymistapa tämän alan unionin rahoitukseen vuonna 2013 päättyvän kauden jälkeen. Harkinnan yhteydessä olisi otettava huomioon käytettävissä olevat talousarviovarat ja muut käytössä olevat yhteistyömekanismit, joiden avulla voidaan helpottaa yhteistyötä ja tietojen vaihtoa sidosryhmien kesken koko Euroopassa.

| (5) | Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden mukaisesti ohjelmassa olisi keskityttävä hyvin määriteltyihin tavoitteisiin ja toimiin, jotka selkeästi ja osoitetusti tuottavat unionin tason lisäarvoa, ja kohdennettava tuki entistä pienempään määrään toimia painopistealoilla. Painopisteenä olisi oltava toissijaisuusperiaatteen mukaisesti alat, joilla esiintyy selkeitä rajatylittäviä tai sisämarkkinoihin liittyviä kysymyksiä tai joilla unionin tason yhteistyöllä voidaan saada merkittäviä etuja ja lisätä tehokkuutta. |
| --- | --- |

(5)

Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden mukaisesti ohjelmassa olisi keskityttävä hyvin määriteltyihin tavoitteisiin ja toimiin, jotka selkeästi ja osoitetusti tuottavat unionin tason lisäarvoa, ja kohdennettava tuki entistä pienempään määrään toimia painopistealoilla. Painopisteenä olisi oltava toissijaisuusperiaatteen mukaisesti alat, joilla esiintyy selkeitä rajatylittäviä tai sisämarkkinoihin liittyviä kysymyksiä tai joilla unionin tason yhteistyöllä voidaan saada merkittäviä etuja ja lisätä tehokkuutta.

| (6) | Ohjelman olisi oltava väline toimien edistämiseksi aloilla, joilla voidaan osoittaa unionin tason lisäarvo seuraavien kriteerien perusteella: hyvien toimintamallien vaihtaminen jäsenvaltioiden kesken; osaamisen jakamiseen tai keskinäiseen oppimiseen tähtäävien verkostojen tukeminen; rajatylittävien uhkien torjuminen niiden riskien vähentämiseksi ja niiden seurausten lieventämiseksi; puuttuminen tiettyihin sisämarkkinakysymyksiin, joiden osalta unionin toimet ovat selvästi oikeutettuja sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioissa toteutetaan laadukkaita ratkaisuja; terveyteen liittyvän innovoinnin mahdollisuuksien hyödyntäminen; toimet, joilla voidaan rakentaa tavoitearvojärjestelmä tosiasioihin perustuvaa unionin tason päätöksentekoa varten; sekä tehokkuuden lisääminen välttämällä päällekkäisyyksistä johtuva resurssien tuhlaaminen ja optimoimalla taloudellisten resurssien käyttö. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelman olisi oltava väline toimien edistämiseksi aloilla, joilla voidaan osoittaa unionin tason lisäarvo seuraavien kriteerien perusteella: hyvien toimintamallien vaihtaminen jäsenvaltioiden kesken; osaamisen jakamiseen tai keskinäiseen oppimiseen tähtäävien verkostojen tukeminen; rajatylittävien uhkien torjuminen niiden riskien vähentämiseksi ja niiden seurausten lieventämiseksi; puuttuminen tiettyihin sisämarkkinakysymyksiin, joiden osalta unionin toimet ovat selvästi oikeutettuja sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioissa toteutetaan laadukkaita ratkaisuja; terveyteen liittyvän innovoinnin mahdollisuuksien hyödyntäminen; toimet, joilla voidaan rakentaa tavoitearvojärjestelmä tosiasioihin perustuvaa unionin tason päätöksentekoa varten; sekä tehokkuuden lisääminen välttämällä päällekkäisyyksistä johtuva resurssien tuhlaaminen ja optimoimalla taloudellisten resurssien käyttö.

| (7) | Ohjelma olisi pantava täytäntöön siten, että otetaan huomioon jäsenvaltioiden velvollisuudet, jotka liittyvät niiden terveyspolitiikan määrittelyyn sekä terveyspalvelujen ja sairaanhoidon järjestämiseen ja tarjoamiseen. |
| --- | --- |

(7)

Ohjelma olisi pantava täytäntöön siten, että otetaan huomioon jäsenvaltioiden velvollisuudet, jotka liittyvät niiden terveyspolitiikan määrittelyyn sekä terveyspalvelujen ja sairaanhoidon järjestämiseen ja tarjoamiseen.

| (8) | WHO:n vuotta 2009 koskevassa Euroopan terveysraportissa esitetään mahdollisuuksia kansanterveyteen ja terveydenhuoltojärjestelmiin tehtävien investointien lisäämiselle. Tältä osin jäsenvaltioita rohkaistaan pitämään terveyden edistämistä kansallisten ohjelmiensa painopisteenä ja hyödyntämään parempaa tietoisuutta mahdollisuuksista saada unionin rahoitusta terveysalalla. Sen vuoksi ohjelmalla olisi helpotettava sen tulosten ottamista käyttöön kansallisessa terveyspolitiikassa. |
| --- | --- |

(8)

WHO:n vuotta 2009 koskevassa Euroopan terveysraportissa esitetään mahdollisuuksia kansanterveyteen ja terveydenhuoltojärjestelmiin tehtävien investointien lisäämiselle. Tältä osin jäsenvaltioita rohkaistaan pitämään terveyden edistämistä kansallisten ohjelmiensa painopisteenä ja hyödyntämään parempaa tietoisuutta mahdollisuuksista saada unionin rahoitusta terveysalalla. Sen vuoksi ohjelmalla olisi helpotettava sen tulosten ottamista käyttöön kansallisessa terveyspolitiikassa.

| (9) | Terveyteen liittyvä innovointi olisi ymmärrettävä kansanterveyteen liittyvänä strategiana, joka ei rajoitu teknologiseen edistykseen tuotteiden ja palveluiden osalta. Edistämällä julkiseen terveydenhuoltoon, ennaltaehkäiseviin strategioihin, terveydenhuoltojärjestelmien hallinnointiin sekä terveyspalvelujen ja sairaanhoidon järjestämiseen ja tarjoamiseen liittyviä innovaatioita, sairauksien ehkäisyyn ja terveyden edistämiseen liittyvät toimet mukaan luettuina, voidaan parantaa kansanterveyden tilaa ja potilaille tarjottavan hoidon laatua, vastata täyttämättömiin tarpeisiin ja samalla lisätä sidosryhmien kilpailukykyä ja parantaa terveyspalvelujen ja sairaanhoidon kustannustehokkuutta ja kestävyyttä. Sen vuoksi ohjelmalla olisi helpotettava terveyteen liittyvän innovoinnin vapaaehtoista käyttöönottamista ottaen huomioon Euroopan unionin terveydenhuoltojärjestelmien yhteiset arvot ja periaatteet, sellaisina kuin ne on esitetty 2 päivänä kesäkuuta 2006 annetuissa neuvoston päätelmissä (6). |
| --- | --- |

(9)

Terveyteen liittyvä innovointi olisi ymmärrettävä kansanterveyteen liittyvänä strategiana, joka ei rajoitu teknologiseen edistykseen tuotteiden ja palveluiden osalta. Edistämällä julkiseen terveydenhuoltoon, ennaltaehkäiseviin strategioihin, terveydenhuoltojärjestelmien hallinnointiin sekä terveyspalvelujen ja sairaanhoidon järjestämiseen ja tarjoamiseen liittyviä innovaatioita, sairauksien ehkäisyyn ja terveyden edistämiseen liittyvät toimet mukaan luettuina, voidaan parantaa kansanterveyden tilaa ja potilaille tarjottavan hoidon laatua, vastata täyttämättömiin tarpeisiin ja samalla lisätä sidosryhmien kilpailukykyä ja parantaa terveyspalvelujen ja sairaanhoidon kustannustehokkuutta ja kestävyyttä. Sen vuoksi ohjelmalla olisi helpotettava terveyteen liittyvän innovoinnin vapaaehtoista käyttöönottamista ottaen huomioon Euroopan unionin terveydenhuoltojärjestelmien yhteiset arvot ja periaatteet, sellaisina kuin ne on esitetty 2 päivänä kesäkuuta 2006 annetuissa neuvoston päätelmissä (6).

| (10) | Ohjelmalla olisi erityisesti talouskriisin aikana edesautettava vähentämään terveyden eriarvoisuutta ja lisäämään tasa-arvoa ja yhteisvastuuta eri tavoitteisiin liittyvien toimien avulla ja rohkaisemalla ja helpottamalla hyvien toimintamallien vaihtoa. |
| --- | --- |

(10)

Ohjelmalla olisi erityisesti talouskriisin aikana edesautettava vähentämään terveyden eriarvoisuutta ja lisäämään tasa-arvoa ja yhteisvastuuta eri tavoitteisiin liittyvien toimien avulla ja rohkaisemalla ja helpottamalla hyvien toimintamallien vaihtoa.

| (11) | SEUT 8 ja 10 artiklan mukaan unioni pyrkii edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa ja torjumaan syrjintää. Näin ollen ohjelmalla olisi tuettava sukupuolten tasa-arvon ja syrjimättömyyden tavoitteiden valtavirtaistamista kaikissa siihen kuuluvissa toimissa. |
| --- | --- |

(11)

SEUT 8 ja 10 artiklan mukaan unioni pyrkii edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa ja torjumaan syrjintää. Näin ollen ohjelmalla olisi tuettava sukupuolten tasa-arvon ja syrjimättömyyden tavoitteiden valtavirtaistamista kaikissa siihen kuuluvissa toimissa.

| (12) | Potilaille olisi muun muassa heidän terveysosaamistaan parantamalla annettava mahdollisuus pitää huolta terveydestään ja hallita terveydenhuoltoaan nykyistä ennakoivammin, ehkäistä huonoa terveyttä ja tehdä tietoisia terveyttään koskevia päätöksiä. Terveydenhuoltotoimista ja -järjestelmistä olisi tehtävä mahdollisimman avoimia, ja luotettavia, riippumattomia ja käyttäjäystävällisiä tietoja pitäisi olla mahdollisimman hyvin potilaiden saatavilla. Terveydenhuollon käytännöissä olisi otettava huomioon potilailta saatu palaute ja viestintä potilaiden kanssa. Jäsenvaltioille, potilasjärjestöille ja sidosryhmille suunnattava tuki on olennaisen tärkeää, ja sitä olisi koordinoitava unionin tasolla, jotta voidaan tehokkaalla tavalla auttaa potilaita, etenkin harvinaisista sairauksista kärsiviä, hyödyntämään rajatylittävää terveydenhuoltoa. |
| --- | --- |

(12)

Potilaille olisi muun muassa heidän terveysosaamistaan parantamalla annettava mahdollisuus pitää huolta terveydestään ja hallita terveydenhuoltoaan nykyistä ennakoivammin, ehkäistä huonoa terveyttä ja tehdä tietoisia terveyttään koskevia päätöksiä. Terveydenhuoltotoimista ja -järjestelmistä olisi tehtävä mahdollisimman avoimia, ja luotettavia, riippumattomia ja käyttäjäystävällisiä tietoja pitäisi olla mahdollisimman hyvin potilaiden saatavilla. Terveydenhuollon käytännöissä olisi otettava huomioon potilailta saatu palaute ja viestintä potilaiden kanssa. Jäsenvaltioille, potilasjärjestöille ja sidosryhmille suunnattava tuki on olennaisen tärkeää, ja sitä olisi koordinoitava unionin tasolla, jotta voidaan tehokkaalla tavalla auttaa potilaita, etenkin harvinaisista sairauksista kärsiviä, hyödyntämään rajatylittävää terveydenhuoltoa.

| (13) | Terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuuden ja potilaiden turvallisuuden kannalta on oleellista vähentää resistenttien infektioiden ja terveydenhuoltoon liittyvien infektioiden aiheuttamaa rasitusta ja huolehtia tehokkaiden mikrobilääkkeiden saatavuudesta. Ohjelmalla olisi tuettava jatkuvia pyrkimyksiä parantaa analyysimenetelmiä, joilla voidaan havaita ja estää mikrobilääkeresistenssiä, ja parannettava kaikkien terveysalan, myös eläinlääkintäalan, toimijoiden verkostoitumista mikrobilääkeresistenssin alalla. |
| --- | --- |

(13)

Terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuuden ja potilaiden turvallisuuden kannalta on oleellista vähentää resistenttien infektioiden ja terveydenhuoltoon liittyvien infektioiden aiheuttamaa rasitusta ja huolehtia tehokkaiden mikrobilääkkeiden saatavuudesta. Ohjelmalla olisi tuettava jatkuvia pyrkimyksiä parantaa analyysimenetelmiä, joilla voidaan havaita ja estää mikrobilääkeresistenssiä, ja parannettava kaikkien terveysalan, myös eläinlääkintäalan, toimijoiden verkostoitumista mikrobilääkeresistenssin alalla.

| (14) | Ikääntyvässä yhteiskunnassa voidaan hyvin suunnatuilla terveyden edistämiseen ja sairauksien ehkäisemiseen tehtävillä investoinneilla lisätä terveiden elinvuosien määrää ja siten antaa ikääntyneille mahdollisuus elää terveinä aktiivista elämää ikävuosien karttuessa. Yli 80 prosenttia ennenaikaisesta kuolleisuudesta unionissa johtuu kroonisista sairauksista. Ohjelmalla olisi kartoitettava ja levitettävä erityisesti keskeisiin riskitekijöihin kuten tupakointiin, huumeiden käyttöön, alkoholin liikakäyttöön, epäterveellisiin ravitsemustottumuksiin, lihavuuteen ja vähäiseen liikuntaan sekä hiviin/aidsiin, tuberkuloosiin ja hepatiittiin liittyviä kustannustehokkaiden terveydenedistämistoimenpiteiden ja sairauksien ehkäisytoimenpiteiden näyttöön perustuvia ja hyviä toimintamalleja sekä edistettävä niiden käyttöönottoa. Tehokas ennaltaehkäisy lisäisi terveydenhuoltojärjestelmien taloudellista kestävyyttä. Sukupuolinäkökohdat huomioon ottavalla ohjelmalla olisi edistettävä sairauksien ehkäisemistä kaikissa muodoissa (primaarinen, sekundaarinen ja tertiäärinen ehkäiseminen) unionin kansalaisten koko elinaikana sekä edistettävä terveyttä ja terveille elintavoille myönteistä ympäristöä ottaen huomioon sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät taustatekijät ja tiettyjen toimintarajoitteiden terveysvaikutukset. |
| --- | --- |

(14)

Ikääntyvässä yhteiskunnassa voidaan hyvin suunnatuilla terveyden edistämiseen ja sairauksien ehkäisemiseen tehtävillä investoinneilla lisätä terveiden elinvuosien määrää ja siten antaa ikääntyneille mahdollisuus elää terveinä aktiivista elämää ikävuosien karttuessa. Yli 80 prosenttia ennenaikaisesta kuolleisuudesta unionissa johtuu kroonisista sairauksista. Ohjelmalla olisi kartoitettava ja levitettävä erityisesti keskeisiin riskitekijöihin kuten tupakointiin, huumeiden käyttöön, alkoholin liikakäyttöön, epäterveellisiin ravitsemustottumuksiin, lihavuuteen ja vähäiseen liikuntaan sekä hiviin/aidsiin, tuberkuloosiin ja hepatiittiin liittyviä kustannustehokkaiden terveydenedistämistoimenpiteiden ja sairauksien ehkäisytoimenpiteiden näyttöön perustuvia ja hyviä toimintamalleja sekä edistettävä niiden käyttöönottoa. Tehokas ennaltaehkäisy lisäisi terveydenhuoltojärjestelmien taloudellista kestävyyttä. Sukupuolinäkökohdat huomioon ottavalla ohjelmalla olisi edistettävä sairauksien ehkäisemistä kaikissa muodoissa (primaarinen, sekundaarinen ja tertiäärinen ehkäiseminen) unionin kansalaisten koko elinaikana sekä edistettävä terveyttä ja terveille elintavoille myönteistä ympäristöä ottaen huomioon sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät taustatekijät ja tiettyjen toimintarajoitteiden terveysvaikutukset.

| (15) | Jotta voitaisiin minimoida kansanterveysvaikutukset, jotka johtuvat Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1082/2013/EU (7) tarkoitetuista valtioiden rajat ylittävistä terveysuhkista, jotka voivat vaihdella kemiallisten onnettomuuksien aiheuttamasta joukkoaltistuksesta E. colin, H1N1:n tai SARSin (vakava äkillinen hengitystieoireyhtymä) hiljattain aiheuttamiin pandemioihin, tai väestön lisääntyvästä muuttoliikkeestä johtuvat terveysvaikutukset, ohjelmalla olisi edistettävä sellaisten toimivien mekanismien ja välineiden kehittämistä ja ylläpitämistä, joilla voidaan havaita, arvioida ja hallita vakavia rajatylittäviä terveysuhkia. Nämä uhkat ovat luonteeltaan sellaisia, että ohjelmalla olisi tuettava koordinoituja unionin tason kansanterveystoimenpiteitä, joilla voidaan puuttua rajatylittävien terveysuhkien eri osatekijöihin ja jotka perustuvat valmistautumiseen ja reagoinnin suunnitteluun, toimivaan ja luotettavaan riskinarviointiin sekä vahvoihin riskin- ja kriisinhallintajärjestelyihin. Tässä yhteydessä on tärkeää, että ohjelmassa hyödynnetään täydentävyyttä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 851/2004 (8) perustetun tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen työohjelman kanssa tartuntatautien torjunnan osalta ja unionin tutkimus- ja innovaatio-ohjelmista tuettujen toimien kanssa. Erityisin toimin olisi pyrittävä varmistamaan johdonmukaisuus ja synergia ohjelman sekä unionin muiden ohjelmien ja välineiden puitteissa toteutettavien globaalien terveyteen liittyvien toimien välillä etenkin kun kyse on influenssasta, hivistä/aidsista, tuberkuloosista ja muista rajatylittävistä terveysuhkista kolmansissa maissa. |
| --- | --- |

(15)

Jotta voitaisiin minimoida kansanterveysvaikutukset, jotka johtuvat Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1082/2013/EU (7) tarkoitetuista valtioiden rajat ylittävistä terveysuhkista, jotka voivat vaihdella kemiallisten onnettomuuksien aiheuttamasta joukkoaltistuksesta E. colin, H1N1:n tai SARSin (vakava äkillinen hengitystieoireyhtymä) hiljattain aiheuttamiin pandemioihin, tai väestön lisääntyvästä muuttoliikkeestä johtuvat terveysvaikutukset, ohjelmalla olisi edistettävä sellaisten toimivien mekanismien ja välineiden kehittämistä ja ylläpitämistä, joilla voidaan havaita, arvioida ja hallita vakavia rajatylittäviä terveysuhkia. Nämä uhkat ovat luonteeltaan sellaisia, että ohjelmalla olisi tuettava koordinoituja unionin tason kansanterveystoimenpiteitä, joilla voidaan puuttua rajatylittävien terveysuhkien eri osatekijöihin ja jotka perustuvat valmistautumiseen ja reagoinnin suunnitteluun, toimivaan ja luotettavaan riskinarviointiin sekä vahvoihin riskin- ja kriisinhallintajärjestelyihin. Tässä yhteydessä on tärkeää, että ohjelmassa hyödynnetään täydentävyyttä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 851/2004 (8) perustetun tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen työohjelman kanssa tartuntatautien torjunnan osalta ja unionin tutkimus- ja innovaatio-ohjelmista tuettujen toimien kanssa. Erityisin toimin olisi pyrittävä varmistamaan johdonmukaisuus ja synergia ohjelman sekä unionin muiden ohjelmien ja välineiden puitteissa toteutettavien globaalien terveyteen liittyvien toimien välillä etenkin kun kyse on influenssasta, hivistä/aidsista, tuberkuloosista ja muista rajatylittävistä terveysuhkista kolmansissa maissa.

| (16) | Ohjelmassa toteutettavien toimien olisi voitava liittyä myös biologisten ja kemiallisten onnettomuuksien sekä ympäristön ja ilmastonmuutoksen aiheuttamiin rajatylittäviin terveysuhkiin. Kuten komission tiedonannossa "Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio" todettiin, komissio on sitoutunut sisällyttämään ilmastonmuutoksen kaikkiin unionin meno-ohjelmiin ja suuntaamaan vähintään 20 prosenttia unionin talousarviosta ilmastoon liittyviin tavoitteisiin. Vakavia rajatylittäviä terveysuhkia koskevaan ohjelman erityistavoitteeseen kuuluvilla määrärahoilla olisi edistettävä näitä tavoitteita yleisluontoisella tavalla puuttumalla ilmastonmuutokseen yhteydessä oleviin terveysuhkiin. Komission olisi annettava tietoja määrärahoista, jotka ohjelmasta käytetään ilmastonmuutokseen liittyviin toimiin. |
| --- | --- |

(16)

Ohjelmassa toteutettavien toimien olisi voitava liittyä myös biologisten ja kemiallisten onnettomuuksien sekä ympäristön ja ilmastonmuutoksen aiheuttamiin rajatylittäviin terveysuhkiin. Kuten komission tiedonannossa "Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio" todettiin, komissio on sitoutunut sisällyttämään ilmastonmuutoksen kaikkiin unionin meno-ohjelmiin ja suuntaamaan vähintään 20 prosenttia unionin talousarviosta ilmastoon liittyviin tavoitteisiin. Vakavia rajatylittäviä terveysuhkia koskevaan ohjelman erityistavoitteeseen kuuluvilla määrärahoilla olisi edistettävä näitä tavoitteita yleisluontoisella tavalla puuttumalla ilmastonmuutokseen yhteydessä oleviin terveysuhkiin. Komission olisi annettava tietoja määrärahoista, jotka ohjelmasta käytetään ilmastonmuutokseen liittyviin toimiin.

| (17) | Sisämarkkinoiden toteuttamista ja toimintaa koskevassa unionin lainsäädännössä olisi SEUT 114 artiklan mukaisesti varmistettava terveyden suojelun korkea taso. Tämän tavoitteen mukaisesti ohjelmassa olisi toteutettava erityisiä toimia, joilla tuetaan unionin lainsäädännön edellyttämiä ja sen tavoitteita tukevia toimia, jotka liittyvät tartuntatauteihin ja muihin terveysuhkiin, ihmisten kudoksiin ja soluihin, vereen, ihmisten elimiin, lääkinnällisiin laitteisiin, lääkkeisiin, rajatylittävään terveydenhuoltoon liittyviin potilaiden oikeuksiin sekä tupakkatuotteisiin ja tupakan mainontaan. |
| --- | --- |

(17)

Sisämarkkinoiden toteuttamista ja toimintaa koskevassa unionin lainsäädännössä olisi SEUT 114 artiklan mukaisesti varmistettava terveyden suojelun korkea taso. Tämän tavoitteen mukaisesti ohjelmassa olisi toteutettava erityisiä toimia, joilla tuetaan unionin lainsäädännön edellyttämiä ja sen tavoitteita tukevia toimia, jotka liittyvät tartuntatauteihin ja muihin terveysuhkiin, ihmisten kudoksiin ja soluihin, vereen, ihmisten elimiin, lääkinnällisiin laitteisiin, lääkkeisiin, rajatylittävään terveydenhuoltoon liittyviin potilaiden oikeuksiin sekä tupakkatuotteisiin ja tupakan mainontaan.

| (18) | Ohjelmalla olisi tuettava näyttöön perustuvaa päätöksentekoa edistämällä terveystietoa ja -tietämystä koskevaa järjestelmää ottaen huomioon kansainvälisten järjestöjen, kuten WHO:n ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD), asiaan liittyvä toiminta. Järjestelmän olisi käsitettävä muun muassa olemassa olevien välineiden käyttö ja tarpeen mukaan terveyttä koskevien standardoitujen tietojen ja terveyden seurantavälineiden kehittäminen, terveyttä koskevien tietojen kerääminen ja analysointi, komission päätöksellä 2008/721/EY (9) perustettujen tiedekomiteoiden tukeminen ja ohjelman tulosten laaja levittäminen. |
| --- | --- |

(18)

Ohjelmalla olisi tuettava näyttöön perustuvaa päätöksentekoa edistämällä terveystietoa ja -tietämystä koskevaa järjestelmää ottaen huomioon kansainvälisten järjestöjen, kuten WHO:n ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD), asiaan liittyvä toiminta. Järjestelmän olisi käsitettävä muun muassa olemassa olevien välineiden käyttö ja tarpeen mukaan terveyttä koskevien standardoitujen tietojen ja terveyden seurantavälineiden kehittäminen, terveyttä koskevien tietojen kerääminen ja analysointi, komission päätöksellä 2008/721/EY (9) perustettujen tiedekomiteoiden tukeminen ja ohjelman tulosten laaja levittäminen.

| (19) | Unionin terveyspolitiikan tavoitteena on täydentää ja tukea kansallisia terveyspolitiikkoja, kannustaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja edistää jäsenvaltioiden ohjelmien välistä koordinointia. Hyvien toimintamallien vaihto on tämän politiikan keskeinen väline. Tällaisen toimintamallien vaihdon olisi mahdollistettava se, että kansalliset viranomaiset voivat hyötyä muissa jäsenvaltioissa kehitetyistä toimivista ratkaisuista, vähentää toimien päällekkäisyyttä ja lisätä rahalle saatua vastinetta edistämällä innovatiivisia ratkaisuja terveysalalla. Tästä syystä ohjelman painopisteenä pitäisi olla ensisijaisesti yhteistyö jäsenvaltioiden terveysasioista vastaavien toimivaltaisten viranomaisten kanssa, ja ohjelman olisi tarjottava kannustimia kaikkien jäsenvaltioiden laajemmalle osallistumiselle, kuten aiempia terveysalan ohjelmia koskevissa arvioinneissa on suositeltu. Erityisesti olisi kannustettava aktiivisesti niitä jäsenvaltioita, joiden bruttokansantulo (BKTL) asukasta kohden on alle 90 prosenttia unionin keskiarvosta, osallistumaan jäsenvaltioiden terveysasioista vastaavien toimivaltaisten viranomaisten tai näiden toimivaltaisten viranomaisten valtuuttamien elinten yhteisrahoittamiin toimiin. Kyseisten toimien olisi katsottava olevan poikkeuksellisen hyödyllisiä ja erityisesti helpottavan niiden jäsenvaltioiden osallistumista, joiden BKTL asukasta kohden on alle 90 prosenttia unionin keskiarvosta, ja laajentavan tätä osallistumista. Rahoitustuen lisäksi olisi harkittava myös muita sopivia tapoja tukea kyseisten jäsenvaltioiden osallistumista näihin toimiin, esimerkiksi hakuprosessien, tiedon siirron tai asiantuntemuksen käyttöönoton yhteydessä. |
| --- | --- |

(19)

Unionin terveyspolitiikan tavoitteena on täydentää ja tukea kansallisia terveyspolitiikkoja, kannustaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja edistää jäsenvaltioiden ohjelmien välistä koordinointia. Hyvien toimintamallien vaihto on tämän politiikan keskeinen väline. Tällaisen toimintamallien vaihdon olisi mahdollistettava se, että kansalliset viranomaiset voivat hyötyä muissa jäsenvaltioissa kehitetyistä toimivista ratkaisuista, vähentää toimien päällekkäisyyttä ja lisätä rahalle saatua vastinetta edistämällä innovatiivisia ratkaisuja terveysalalla. Tästä syystä ohjelman painopisteenä pitäisi olla ensisijaisesti yhteistyö jäsenvaltioiden terveysasioista vastaavien toimivaltaisten viranomaisten kanssa, ja ohjelman olisi tarjottava kannustimia kaikkien jäsenvaltioiden laajemmalle osallistumiselle, kuten aiempia terveysalan ohjelmia koskevissa arvioinneissa on suositeltu. Erityisesti olisi kannustettava aktiivisesti niitä jäsenvaltioita, joiden bruttokansantulo (BKTL) asukasta kohden on alle 90 prosenttia unionin keskiarvosta, osallistumaan jäsenvaltioiden terveysasioista vastaavien toimivaltaisten viranomaisten tai näiden toimivaltaisten viranomaisten valtuuttamien elinten yhteisrahoittamiin toimiin. Kyseisten toimien olisi katsottava olevan poikkeuksellisen hyödyllisiä ja erityisesti helpottavan niiden jäsenvaltioiden osallistumista, joiden BKTL asukasta kohden on alle 90 prosenttia unionin keskiarvosta, ja laajentavan tätä osallistumista. Rahoitustuen lisäksi olisi harkittava myös muita sopivia tapoja tukea kyseisten jäsenvaltioiden osallistumista näihin toimiin, esimerkiksi hakuprosessien, tiedon siirron tai asiantuntemuksen käyttöönoton yhteydessä.

| (20) | Valtioista riippumattomilla elimillä ja terveysalan sidosryhmillä, etenkin potilasjärjestöillä ja terveysalan ammattilaisten järjestöillä, on tärkeä tehtävä tarjota komissiolle ohjelman täytäntöönpanoa varten tarvittavia tietoja ja neuvoja. On mahdollista, että ne tarvitsevat ohjelman tukea tämän tehtävän toteuttamisessa. Sen vuoksi ohjelman olisi oltava sellaisten kansanterveysalalla toimivien valtioista riippumattomien elinten ja potilasjärjestöjen hyödynnettävissä, jotka ovat tosiasiallisesti mukana unionin tasolla käytävässä kansalaiskeskustelussa, kuten osallistumalla neuvoa-antavien ryhmien toimintaan, ja edesauttavat siten ohjelman erityistavoitteiden toteuttamista. |
| --- | --- |

(20)

Valtioista riippumattomilla elimillä ja terveysalan sidosryhmillä, etenkin potilasjärjestöillä ja terveysalan ammattilaisten järjestöillä, on tärkeä tehtävä tarjota komissiolle ohjelman täytäntöönpanoa varten tarvittavia tietoja ja neuvoja. On mahdollista, että ne tarvitsevat ohjelman tukea tämän tehtävän toteuttamisessa. Sen vuoksi ohjelman olisi oltava sellaisten kansanterveysalalla toimivien valtioista riippumattomien elinten ja potilasjärjestöjen hyödynnettävissä, jotka ovat tosiasiallisesti mukana unionin tasolla käytävässä kansalaiskeskustelussa, kuten osallistumalla neuvoa-antavien ryhmien toimintaan, ja edesauttavat siten ohjelman erityistavoitteiden toteuttamista.

| (21) | Ohjelmalla olisi lisättävä synergiaa ja vältettävä päällekkäisyyttä asiaan liittyvien unionin ohjelmien ja toimien kanssa edistämällä tarpeen mukaan tärkeimpien tutkimustulosten käyttöönottoa terveysalalla. Ohjelman puitteissa olisi hyödynnettävä asianmukaisella tavalla unionin muita rahastoja ja ohjelmia, etenkin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (10) perustettua tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa 2014-2020 (Horisontti 2020) ja sen tuloksia, rakennerahastoja, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1296/2013 (11) perustettua työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevaa ohjelmaa, neuvoston asetuksella (EY) N:o 2012/2002 (12) perustettua
  Euroopan unionin solidaarisuusrahastoa, unionin työterveys- ja työturvallisuusstrategiaa (2007-2012), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1287/2013 (13) perustettua yritysten kilpailukykyä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaa ohjelmaa (COSME), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:O 1293/2013 (14) perustettua ympäristön ja ilmastotoimien ohjelmaa (LIFE), kuluttajaohjelmaa, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1382/2013 (15) perustettua oikeusalan ohjelmaa, tietotekniikka-avusteista asumista koskevaa yhteistä ohjelmaa, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1288/2013 (16) perustettua koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelmaa (Erasmus+), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 99/2013 (17) perustettua Euroopan tilasto-ohjelmaa sekä aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevaa eurooppalaista innovaatiokumppanuutta, niiden kunkin toimialalla. |
| --- | --- |

(21)

Ohjelmalla olisi lisättävä synergiaa ja vältettävä päällekkäisyyttä asiaan liittyvien unionin ohjelmien ja toimien kanssa edistämällä tarpeen mukaan tärkeimpien tutkimustulosten käyttöönottoa terveysalalla. Ohjelman puitteissa olisi hyödynnettävä asianmukaisella tavalla unionin muita rahastoja ja ohjelmia, etenkin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (10) perustettua tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa 2014-2020 (Horisontti 2020) ja sen tuloksia, rakennerahastoja, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1296/2013 (11) perustettua työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevaa ohjelmaa, neuvoston asetuksella (EY) N:o 2012/2002 (12) perustettua

Euroopan unionin solidaarisuusrahastoa, unionin työterveys- ja työturvallisuusstrategiaa (2007-2012), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1287/2013 (13) perustettua yritysten kilpailukykyä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaa ohjelmaa (COSME), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:O 1293/2013 (14) perustettua ympäristön ja ilmastotoimien ohjelmaa (LIFE), kuluttajaohjelmaa, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1382/2013 (15) perustettua oikeusalan ohjelmaa, tietotekniikka-avusteista asumista koskevaa yhteistä ohjelmaa, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1288/2013 (16) perustettua koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelmaa (Erasmus+), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 99/2013 (17) perustettua Euroopan tilasto-ohjelmaa sekä aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevaa eurooppalaista innovaatiokumppanuutta, niiden kunkin toimialalla.

| (22) | SEUT 168 artiklan 3 kohdan mukaan unionin ja jäsenvaltioiden on edistettävä yhteistyötä kolmansien maiden sekä kansanterveyden alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa. Ohjelman pitäisi sen vuoksi olla avoin kolmansille maille, etenkin liittyville maille, ehdokasmaille ja mahdollisille ehdokasmaille, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, Euroopan vapaakauppaliittoon (EFTA) / Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluville maille, naapurimaille ja maille, joihin sovelletaan Euroopan naapuruuspolitiikkaa, sekä muille maille asianomaisissa kahden- tai monenvälisissä sopimuksissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(22)

SEUT 168 artiklan 3 kohdan mukaan unionin ja jäsenvaltioiden on edistettävä yhteistyötä kolmansien maiden sekä kansanterveyden alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa. Ohjelman pitäisi sen vuoksi olla avoin kolmansille maille, etenkin liittyville maille, ehdokasmaille ja mahdollisille ehdokasmaille, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, Euroopan vapaakauppaliittoon (EFTA) / Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluville maille, naapurimaille ja maille, joihin sovelletaan Euroopan naapuruuspolitiikkaa, sekä muille maille asianomaisissa kahden- tai monenvälisissä sopimuksissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti.

| (23) | Ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi olisi edistettävä asianmukaisia suhteita kolmansiin maihin, jotka eivät osallistu ohjelmaan, ottaen huomioon mahdolliset asiaan vaikuttavat kyseisten maiden ja unionin välillä tehdyt sopimukset. Tämä voisi tarkoittaa sitä, että unioni järjestää terveyteen liittyviä tapahtumia tai kolmannet maat toteuttavat ohjelmasta rahoitettuja toimia täydentäviä toimia yhteistä etua koskevilla aloilla, mutta sen ei pitäisi merkitä ohjelmasta myönnettävää rahoitusta. |
| --- | --- |

(23)

Ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi olisi edistettävä asianmukaisia suhteita kolmansiin maihin, jotka eivät osallistu ohjelmaan, ottaen huomioon mahdolliset asiaan vaikuttavat kyseisten maiden ja unionin välillä tehdyt sopimukset. Tämä voisi tarkoittaa sitä, että unioni järjestää terveyteen liittyviä tapahtumia tai kolmannet maat toteuttavat ohjelmasta rahoitettuja toimia täydentäviä toimia yhteistä etua koskevilla aloilla, mutta sen ei pitäisi merkitä ohjelmasta myönnettävää rahoitusta.

| (24) | Jotta unionin ja kansainvälisellä tasolla toteutettavat toimet olisivat mahdollisimman tehokkaita ja vaikuttavia, ohjelman panemiseksi täytäntöön olisi kehitettävä yhteistyötä asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen, kuten Yhdistyneiden kansakuntien ja sen erityisjärjestöjen, erityisesti WHO:n, samoin kuin Euroopan neuvoston ja OECD:n kanssa. |
| --- | --- |

(24)

Jotta unionin ja kansainvälisellä tasolla toteutettavat toimet olisivat mahdollisimman tehokkaita ja vaikuttavia, ohjelman panemiseksi täytäntöön olisi kehitettävä yhteistyötä asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen, kuten Yhdistyneiden kansakuntien ja sen erityisjärjestöjen, erityisesti WHO:n, samoin kuin Euroopan neuvoston ja OECD:n kanssa.

| (25) | Ohjelman olisi kestettävä seitsemän vuotta, jotta sen kesto vastaisi neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (18) vahvistetun monivuotisen rahoituskehyksen kestoa. Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (19) 17 kohdan mukaisesti ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. |
| --- | --- |

(25)

Ohjelman olisi kestettävä seitsemän vuotta, jotta sen kesto vastaisi neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (18) vahvistetun monivuotisen rahoituskehyksen kestoa. Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (19) 17 kohdan mukaisesti ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.

| (26) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (20) 54 artiklan mukaisesti tämä asetus muodostaa oikeudellisen perustan toiminnalle ja ohjelman täytäntöönpanolle. |
| --- | --- |

(26)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (20) 54 artiklan mukaisesti tämä asetus muodostaa oikeudellisen perustan toiminnalle ja ohjelman täytäntöönpanolle.

| (27) | Jotta varmistetaan ohjelmasta elinten toiminnalle myönnetyn rahoitustuen jatkuvuus, komission olisi vuoden 2014 vuotuisessa työohjelmassa voitava pitää tuettujen toimien täytäntöönpanoon suoraan liittyviä kustannuksia rahoituskelpoisina, vaikka ne olisivat aiheutuneet edunsaajalle ennen rahoitushakemuksen jättämistä. |
| --- | --- |

(27)

Jotta varmistetaan ohjelmasta elinten toiminnalle myönnetyn rahoitustuen jatkuvuus, komission olisi vuoden 2014 vuotuisessa työohjelmassa voitava pitää tuettujen toimien täytäntöönpanoon suoraan liittyviä kustannuksia rahoituskelpoisina, vaikka ne olisivat aiheutuneet edunsaajalle ennen rahoitushakemuksen jättämistä.

| (28) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano vuotuisten työohjelmien kautta, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (21) mukaisesti. |
| --- | --- |

(28)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano vuotuisten työohjelmien kautta, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (21) mukaisesti.

| (29) | Ohjelma olisi pantava täytäntöön avoimuusperiaatetta täysimääräisesti noudattaen. Rahoitus olisi jaettava tasapuolisesti ohjelman eri tavoitteiden kesken koko ohjelman keston ajan ottaen huomioon terveyden edistämiselle todennäköisesti koituvat edut. Ohjelmasta rahoitettavaksi olisi valittava asianmukaiset toimet, jotka liittyvät ohjelman erityistavoitteisiin ja joista on saatavissa selkeää unionin tason lisäarvoa. Vuotuisissa työohjelmissa olisi vahvistettava erityisesti mahdollisiin edunsaajiin asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisesti sovellettavat olennaiset valintaperusteet, jotta voidaan varmistaa, että edunsaajilla on taloudelliset ja toiminnalliset edellytykset toteuttaa ohjelmasta rahoitettavia toimia, ja tapauksen mukaan näyttö, jota edellytetään niiden riippumattomuuden osoittamiseksi. |
| --- | --- |

(29)

Ohjelma olisi pantava täytäntöön avoimuusperiaatetta täysimääräisesti noudattaen. Rahoitus olisi jaettava tasapuolisesti ohjelman eri tavoitteiden kesken koko ohjelman keston ajan ottaen huomioon terveyden edistämiselle todennäköisesti koituvat edut. Ohjelmasta rahoitettavaksi olisi valittava asianmukaiset toimet, jotka liittyvät ohjelman erityistavoitteisiin ja joista on saatavissa selkeää unionin tason lisäarvoa. Vuotuisissa työohjelmissa olisi vahvistettava erityisesti mahdollisiin edunsaajiin asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisesti sovellettavat olennaiset valintaperusteet, jotta voidaan varmistaa, että edunsaajilla on taloudelliset ja toiminnalliset edellytykset toteuttaa ohjelmasta rahoitettavia toimia, ja tapauksen mukaan näyttö, jota edellytetään niiden riippumattomuuden osoittamiseksi.

| (30) | Ohjelman arvoa ja vaikutuksia olisi seurattava ja arvioitava säännöllisesti. Ohjelman arvioinnissa olisi otettava huomioon, että ohjelman tavoitteiden saavuttaminen saattaa vaatia pitemmän ajan kuin ohjelman kesto. Ohjelman puolivälissä mutta viimeistään kuitenkin 30 päivänä kesäkuuta 2017 olisi laadittava väliarviointikertomus ohjelman temaattisten painopisteiden täytäntöönpanon tilanteen arvioimiseksi. |
| --- | --- |

(30)

Ohjelman arvoa ja vaikutuksia olisi seurattava ja arvioitava säännöllisesti. Ohjelman arvioinnissa olisi otettava huomioon, että ohjelman tavoitteiden saavuttaminen saattaa vaatia pitemmän ajan kuin ohjelman kesto. Ohjelman puolivälissä mutta viimeistään kuitenkin 30 päivänä kesäkuuta 2017 olisi laadittava väliarviointikertomus ohjelman temaattisten painopisteiden täytäntöönpanon tilanteen arvioimiseksi.

| (31) | Jotta ohjelmassa voitaisiin täysin hyödyntää sen täytäntöönpanoa koskevassa väliarviointikertomuksessa tehdyt havainnot ja mahdollistaa sen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat mahdolliset mukautukset, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädöksiä SEUT 290 artiklan mukaisesti tässä asetuksessa säädettyjen temaattisten painopisteiden poistamiseksi tai uusien temaattisten painopisteiden sisällyttämiseksi tähän asetukseen. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(31)

Jotta ohjelmassa voitaisiin täysin hyödyntää sen täytäntöönpanoa koskevassa väliarviointikertomuksessa tehdyt havainnot ja mahdollistaa sen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat mahdolliset mukautukset, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädöksiä SEUT 290 artiklan mukaisesti tässä asetuksessa säädettyjen temaattisten painopisteiden poistamiseksi tai uusien temaattisten painopisteiden sisällyttämiseksi tähän asetukseen. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

| (32) | Kansallisten viranomaisten yhteistyö on olennaista, jotta mahdollisille hakijoille voidaan tiedottaa siten, että niillä on tasapuoliset mahdollisuudet osallistua ohjelmaan, ja jotta ohjelman kautta saatua osaamista voidaan välittää kansallisille terveysalan sidosryhmille. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi nimettävä kansalliset tietokeskukset tukemaan näitä toimia. |
| --- | --- |

(32)

Kansallisten viranomaisten yhteistyö on olennaista, jotta mahdollisille hakijoille voidaan tiedottaa siten, että niillä on tasapuoliset mahdollisuudet osallistua ohjelmaan, ja jotta ohjelman kautta saatua osaamista voidaan välittää kansallisille terveysalan sidosryhmille. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi nimettävä kansalliset tietokeskukset tukemaan näitä toimia.

| (33) | Asetusta sovellettaessa komission olisi kuultava asiaan liittyviä asiantuntijoita, kansalliset tietokeskukset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

(33)

Asetusta sovellettaessa komission olisi kuultava asiaan liittyviä asiantuntijoita, kansalliset tietokeskukset mukaan luettuina.

| (34) | Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin seuraamukset. |
| --- | --- |

(34)

Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin seuraamukset.

| (35) | Olisi varmistettava asianmukainen siirtyminen aiemmasta ohjelmasta, jonka tämä ohjelma korvaa, tähän ohjelmaan etenkin monivuotisten, ohjelman hallintoa koskevien järjestelyiden, kuten teknisen ja hallinnollisen avun rahoituksen jatkuvuuden osalta. Teknisen ja hallinnollisen avun määrärahojen olisi 1 päivästä tammikuuta 2021 tarvittaessa katettava niiden toimien hallintoon liittyvät kulut, joita ei ole vielä saatettu päätökseen vuoden 2020 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(35)

Olisi varmistettava asianmukainen siirtyminen aiemmasta ohjelmasta, jonka tämä ohjelma korvaa, tähän ohjelmaan etenkin monivuotisten, ohjelman hallintoa koskevien järjestelyiden, kuten teknisen ja hallinnollisen avun rahoituksen jatkuvuuden osalta. Teknisen ja hallinnollisen avun määrärahojen olisi 1 päivästä tammikuuta 2021 tarvittaessa katettava niiden toimien hallintoon liittyvät kulut, joita ei ole vielä saatettu päätökseen vuoden 2020 loppuun mennessä.

| (36) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen yleisiä tavoitteita eli täydentää ja tukea jäsenvaltioiden politiikkoja ja tuoda niille lisäarvoa unionin väestön terveydentilan parantamiseksi ja terveyden eriarvoisuuden vähentämiseksi edistämällä terveyttä, kannustamalla terveyteen liittyvään innovointiin, parantamalla terveydenhuoltojärjestelmien kestävyyttä ja suojelemalla unionin kansalaisia vakavilta rajatylittäviltä terveysuhkilta, vaan ne voidaan tämän asetuksen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(36)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen yleisiä tavoitteita eli täydentää ja tukea jäsenvaltioiden politiikkoja ja tuoda niille lisäarvoa unionin väestön terveydentilan parantamiseksi ja terveyden eriarvoisuuden vähentämiseksi edistämällä terveyttä, kannustamalla terveyteen liittyvään innovointiin, parantamalla terveydenhuoltojärjestelmien kestävyyttä ja suojelemalla unionin kansalaisia vakavilta rajatylittäviltä terveysuhkilta, vaan ne voidaan tämän asetuksen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (37) | Tällä asetuksella korvataan päätös N:o 1350/2007/EY. Mainittu päätös olisi siksi kumottava. |
| --- | --- |

(37)

Tällä asetuksella korvataan päätös N:o 1350/2007/EY. Mainittu päätös olisi siksi kumottava.

| (38) | On asianmukaista varmistaa sujuva ja keskeytymätön siirtyminen aiemmasta terveysalan ohjelmasta (2008–2013) tähän ohjelmaan sekä mukauttaa tämän ohjelman kesto vastaamaan asetusta (EU, Euratom) N:o 1311/2013. Sen vuoksi ohjelmaa olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2014, |
| --- | --- |

(38)

On asianmukaista varmistaa sujuva ja keskeytymätön siirtyminen aiemmasta terveysalan ohjelmasta (2008–2013) tähän ohjelmaan sekä mukauttaa tämän ohjelman kesto vastaamaan asetusta (EU, Euratom) N:o 1311/2013. Sen vuoksi ohjelmaa olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2014,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I   LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Ohjelman perustaminen

Tällä asetuksella perustetaan unionin kolmas terveysalan monivuotinen toimintaohjelma 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliseksi ajaksi, jäljempänä 'ohjelma'.

2 artikla

Yleiset tavoitteet

Ohjelman yleistavoitteena on täydentää ja tukea jäsenvaltioiden politiikkoja ja tuottaa niille lisäarvoa unionin kansalaisten terveydentilan parantamiseksi ja terveyden eriarvoisuuden vähentämiseksi edistämällä terveyttä, kannustamalla terveyteen liittyvään innovointiin, parantamalla terveydenhuoltojärjestelmien kestävyyttä ja suojelemalla unionin kansalaisia vakavilta rajatylittäviltä terveysuhkilta.

II   LUKU

TAVOITTEET JA TOIMET

3 artikla

Erityistavoitteet ja indikaattorit

Edellä 2 artiklassa tarkoitettuihin yleisiin tavoitteisiin pyritään seuraavien erityistavoitteiden avulla:

| 1) | Terveyden edistämiseksi, sairauksien ehkäisemiseksi ja terveitä elämäntapoja tukevan ympäristön vaalimiseksi: kartoitetaan ja levitetään kustannustehokkaisiin terveyden edistämis- ja sairauksien ennaltaehkäisytoimenpiteisiin liittyviä näyttöön perustuvia ja hyviä toimintamalleja ja edistetään niiden käyttöönottoa puuttumalla erityisesti keskeisiin elämäntapaan liittyviin riskitekijöihin painottaen lisäarvon tuottamista unionin tasolla.
  Tämän tavoitteen toteutumista mitataan etenkin niiden jäsenvaltioiden lukumäärän kasvulla, jotka osallistuvat terveyden edistämiseen ja sairauksien ehkäisemiseen käyttämällä näyttöön perustuvia ja hyviä toimintamalleja jäsenvaltioissa asianmukaisella tasolla toteutettavien toimenpiteiden ja toimien avulla. |
| --- | --- |

1)

Terveyden edistämiseksi, sairauksien ehkäisemiseksi ja terveitä elämäntapoja tukevan ympäristön vaalimiseksi: kartoitetaan ja levitetään kustannustehokkaisiin terveyden edistämis- ja sairauksien ennaltaehkäisytoimenpiteisiin liittyviä näyttöön perustuvia ja hyviä toimintamalleja ja edistetään niiden käyttöönottoa puuttumalla erityisesti keskeisiin elämäntapaan liittyviin riskitekijöihin painottaen lisäarvon tuottamista unionin tasolla.

Tämän tavoitteen toteutumista mitataan etenkin niiden jäsenvaltioiden lukumäärän kasvulla, jotka osallistuvat terveyden edistämiseen ja sairauksien ehkäisemiseen käyttämällä näyttöön perustuvia ja hyviä toimintamalleja jäsenvaltioissa asianmukaisella tasolla toteutettavien toimenpiteiden ja toimien avulla.

| 2) | Unionin kansalaisten suojelemiseksi vakavilta rajatylittäviltä terveysuhkilta: kartoitetaan ja kehitetään yhtenäisiä lähestymistapoja ja edistetään niiden täytäntöönpanoa valmiuksien ja koordinoinnin parantamiseksi terveyttä uhkaavissa hätätilanteissa.
  Tämän tavoitteen toteutumista mitataan erityisesti niiden jäsenvaltioiden lukumäärän kasvulla, jotka ottavat yhtenäiset lähestymistavat osaksi valmiussuunnitelmiaan. |
| --- | --- |

2)

Unionin kansalaisten suojelemiseksi vakavilta rajatylittäviltä terveysuhkilta: kartoitetaan ja kehitetään yhtenäisiä lähestymistapoja ja edistetään niiden täytäntöönpanoa valmiuksien ja koordinoinnin parantamiseksi terveyttä uhkaavissa hätätilanteissa.

Tämän tavoitteen toteutumista mitataan erityisesti niiden jäsenvaltioiden lukumäärän kasvulla, jotka ottavat yhtenäiset lähestymistavat osaksi valmiussuunnitelmiaan.

| 3) | Kansanterveyden valmiuksien kehittämisen tukemiseksi ja innovatiivisten, tehokkaiden ja kestävien terveydenhuoltojärjestelmien edistämiseksi: kartoitetaan ja kehitetään välineitä ja mekanismeja unionin tasolla, jotta voidaan vastata sekä henkilöresurssien että taloudellisten resurssien pulaan ja helpottaa julkiseen terveydenhuoltoon ja ennaltaehkäiseviin strategioihin liittyvien innovaatioiden vapaaehtoista käyttöönottoa.
  Tämän tavoitteen toteutumista mitataan erityisesti laadittujen neuvojen lisääntymisellä ja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien tulosten tehostamiseksi kartoitettuja välineitä ja mekanismeja hyödyntävien jäsenvaltioiden lukumäärän kasvulla. |
| --- | --- |

3)

Kansanterveyden valmiuksien kehittämisen tukemiseksi ja innovatiivisten, tehokkaiden ja kestävien terveydenhuoltojärjestelmien edistämiseksi: kartoitetaan ja kehitetään välineitä ja mekanismeja unionin tasolla, jotta voidaan vastata sekä henkilöresurssien että taloudellisten resurssien pulaan ja helpottaa julkiseen terveydenhuoltoon ja ennaltaehkäiseviin strategioihin liittyvien innovaatioiden vapaaehtoista käyttöönottoa.

Tämän tavoitteen toteutumista mitataan erityisesti laadittujen neuvojen lisääntymisellä ja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien tulosten tehostamiseksi kartoitettuja välineitä ja mekanismeja hyödyntävien jäsenvaltioiden lukumäärän kasvulla.

| 4) | Unionin kansalaisten paremman ja turvallisemman terveydenhuollon saatavuuden edistämiseksi: lisätään lääketieteellisen asiantuntemuksen ja eri sairauksia koskevien tietojen saatavuutta kansallisten rajojen yli, helpotetaan tutkimustulosten soveltamista ja kehitetään välineitä terveydenhuollon laadun ja potilasturvallisuuden parantamiseksi muun muassa terveysosaamista parantavilla toimilla.
  Tämän tavoitteen toteutumista mitataan erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/24/EU (22) mukaisesti perustettujen eurooppalaisten osaamisverkostojen, jäljempänä 'eurooppalaiset osaamisverkostot', lukumäärän kasvulla, eurooppalaiseen osaamisverkostoon liittyneiden terveydenhoidon tarjoajien ja osaamiskeskusten lukumäärän kasvulla ja kehitettyjä välineitä hyödyntävien jäsenvaltioiden lukumäärän kasvulla. |
| --- | --- |

4)

Unionin kansalaisten paremman ja turvallisemman terveydenhuollon saatavuuden edistämiseksi: lisätään lääketieteellisen asiantuntemuksen ja eri sairauksia koskevien tietojen saatavuutta kansallisten rajojen yli, helpotetaan tutkimustulosten soveltamista ja kehitetään välineitä terveydenhuollon laadun ja potilasturvallisuuden parantamiseksi muun muassa terveysosaamista parantavilla toimilla.

Tämän tavoitteen toteutumista mitataan erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/24/EU (22) mukaisesti perustettujen eurooppalaisten osaamisverkostojen, jäljempänä 'eurooppalaiset osaamisverkostot', lukumäärän kasvulla, eurooppalaiseen osaamisverkostoon liittyneiden terveydenhoidon tarjoajien ja osaamiskeskusten lukumäärän kasvulla ja kehitettyjä välineitä hyödyntävien jäsenvaltioiden lukumäärän kasvulla.

4 artikla

Tukikelpoiset toimet

Ohjelman erityistavoitteiden toteuttamiseen on käytettävä liitteessä I lueteltuja temaattisia painopisteitä vastaavia toimia, ja ne on pantava täytäntöön 11 artiklassa tarkoitettujen vuosittaisten työohjelmien kautta.

III   LUKU

RAHOITUSSÄÄNNÖKSET

5 artikla

Rahoitus

Rahoituspuitteet ohjelman toteuttamiseksi 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisenä aikana ovat 449 394 000 euroa nykyhintoina.

Euroopan parlamentti ja neuvosto myöntävät vuotuiset määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa.

6 artikla

Kolmansien maiden osallistuminen

Kolmannet maat ja etenkin seuraavat voivat osallistua ohjelmaan kustannusperusteisesti:

| a) | liittyvät maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, niiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja edellytysten mukaisesti, jotka on vahvistettu asianomaisissa puitesopimuksissa, assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa; |
| --- | --- |

a)

liittyvät maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, niiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja edellytysten mukaisesti, jotka on vahvistettu asianomaisissa puitesopimuksissa, assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa;

| b) | EFTA-/ETA-maat ETA-sopimuksen ehtojen mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

EFTA-/ETA-maat ETA-sopimuksen ehtojen mukaisesti;

| c) | naapurimaat ja maat, joihin sovelletaan Euroopan naapuruuspolitiikkaa asianomaisissa kahden- tai monenvälisissä sopimuksissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

naapurimaat ja maat, joihin sovelletaan Euroopan naapuruuspolitiikkaa asianomaisissa kahden- tai monenvälisissä sopimuksissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti;

| d) | muut maat asianomaisissa kahden- tai monenvälisissä sopimuksissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

muut maat asianomaisissa kahden- tai monenvälisissä sopimuksissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti.

7 artikla

Tukimuodot

1.   Asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisesti unionin rahoitustukea myönnetään avustuksina, julkisina hankintoina tai muina ohjelman tavoitteiden toteuttamisen edellyttäminä tukimuotoina.

2.   Avustuksia voidaan myöntää seuraavien rahoittamiseen:

| a) | jäsenvaltioiden tai ohjelmaan 6 artiklan nojalla osallistuvien kolmansien maiden toimivaltaisten terveysviranomaisten tai näiden toimivaltaisten viranomaisten valtuuttamien 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen julkisen sektorin elinten ja valtioista riippumattomien elinten yksittäisesti tai verkostona yhteisrahoittamat toimet, joista saadaan selkeää unionin tason lisäarvoa; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltioiden tai ohjelmaan 6 artiklan nojalla osallistuvien kolmansien maiden toimivaltaisten terveysviranomaisten tai näiden toimivaltaisten viranomaisten valtuuttamien 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen julkisen sektorin elinten ja valtioista riippumattomien elinten yksittäisesti tai verkostona yhteisrahoittamat toimet, joista saadaan selkeää unionin tason lisäarvoa;

| b) | jäljempänä 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen muiden julkisten elinten, valtioista riippumattomien elinten tai yksityisten elinten, myös terveysalalla toimivien kansainvälisten järjestöjen yhteisrahoittamat toimet, joista saadaan selkeää unionin tason lisäarvoa, kansainvälisten järjestöjen osalta tapauksen mukaan myös ilman aiempaa ehdotuspyyntöä, nimenomaisesti säädettyinä ja asianmukaisesti perusteltuina vuotuisissa työohjelmissa; |
| --- | --- |

b)

jäljempänä 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen muiden julkisten elinten, valtioista riippumattomien elinten tai yksityisten elinten, myös terveysalalla toimivien kansainvälisten järjestöjen yhteisrahoittamat toimet, joista saadaan selkeää unionin tason lisäarvoa, kansainvälisten järjestöjen osalta tapauksen mukaan myös ilman aiempaa ehdotuspyyntöä, nimenomaisesti säädettyinä ja asianmukaisesti perusteltuina vuotuisissa työohjelmissa;

| c) | jäljempänä 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen valtioista riippumattomien elinten toiminta, kun tarvitaan rahoitustukea ohjelman yhden tai useamman erityistavoitteen toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

c)

jäljempänä 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen valtioista riippumattomien elinten toiminta, kun tarvitaan rahoitustukea ohjelman yhden tai useamman erityistavoitteen toteuttamiseksi.

3.   Unionin avustukset eivät saa ylittää 60:tä prosenttia sellaisen toimen tukikelpoisista kustannuksista, joka liittyy ohjelman johonkin tavoitteeseen, tai tuesta valtiosta riippumattoman elimen toimintaan. Jos kyse on poikkeuksellisesta hyödystä, unionin osuus voi olla enintään 80 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

Edellä 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen toimien osalta poikkeuksellinen hyöty saavutetaan muun muassa, jos

| a) | vähintään 30 prosenttia ehdotetun toimen talousarviosta myönnetään jäsenvaltioille, joiden BKTL asukasta kohden on alle 90 prosenttia unionin keskiarvosta; ja |
| --- | --- |

a)

vähintään 30 prosenttia ehdotetun toimen talousarviosta myönnetään jäsenvaltioille, joiden BKTL asukasta kohden on alle 90 prosenttia unionin keskiarvosta; ja

| b) | toimeen osallistuu elimiä vähintään 14 osallistuvasta maasta, joista vähintään neljä on maita, joiden BKTL asukasta kohden on alle 90 prosenttia unionin keskiarvosta. |
| --- | --- |

b)

toimeen osallistuu elimiä vähintään 14 osallistuvasta maasta, joista vähintään neljä on maita, joiden BKTL asukasta kohden on alle 90 prosenttia unionin keskiarvosta.

4.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 130 artiklan 2 kohdassa säädetään, ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa komissio voi vuoden 2014 vuotuisessa työohjelmassa katsoa, että tuettujen toimien täytäntöönpanoon suoraan liittyvät kustannukset ovat tukikelpoisia 1 päivästä tammikuuta 2014, vaikka nämä kustannukset syntyivät edunsaajalle ennen kuin avustushakemus tehtiin.

8 artikla

Edunsaajat, jotka voivat hakea avustuksia

1.   Edellä 7 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuja toimia varten voidaan myöntää avustusta lainmukaisesti perustetuille organisaatioille, viranomaisille ja julkisen sektorin elimille, etenkin tutkimus- ja terveyslaitoksille, yliopistoille ja korkea-asteen koulutuslaitoksille.

2.   Edellä 7 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen elinten toimintaa varten tarkoitettua avustusta voidaan myöntää elimille, jotka täyttävät kaikki seuraavat perusteet:

| a) | ne ovat valtioista riippumattomia, voittoa tavoittelemattomia sekä teollisuudesta, kaupasta ja liiketoiminnasta tai muista eturistiriidoista riippumattomia; |
| --- | --- |

a)

ne ovat valtioista riippumattomia, voittoa tavoittelemattomia sekä teollisuudesta, kaupasta ja liiketoiminnasta tai muista eturistiriidoista riippumattomia;

| b) | ne toimivat kansanterveyden alalla, osallistuvat aidosti kansalaiskeskusteluun unionin tasolla ja pyrkivät toteuttamaan ainakin yhden ohjelman erityistavoitteista; |
| --- | --- |

b)

ne toimivat kansanterveyden alalla, osallistuvat aidosti kansalaiskeskusteluun unionin tasolla ja pyrkivät toteuttamaan ainakin yhden ohjelman erityistavoitteista;

| c) | ne toimivat unionin tasolla ja ainakin puolessa jäsenvaltioista, ja niiden maantieteellinen jakauma unionissa on tasapainoinen. |
| --- | --- |

c)

ne toimivat unionin tasolla ja ainakin puolessa jäsenvaltioista, ja niiden maantieteellinen jakauma unionissa on tasapainoinen.

9 artikla

Hallinnollinen ja tekninen apu

Ohjelman rahoituspuitteilla voidaan myös kattaa kuluja, jotka liittyvät ohjelman hallinnon ja sen tavoitteiden saavuttamisen välittömästi edellyttämään valmistelu-, seuranta-, valvonta-, auditointi- ja arviointitoimintaan, erityisesti tutkimuksiin, kokouksiin, tiedotus- ja julkaisutoimintaan, mukaan luettuna toimielinten tiedotus unionin poliittisista painopisteistä siltä osin kuin ne liittyvät ohjelman yleisiin tavoitteisiin, tiedonvaihtoon keskittyviin tietoverkkoihin liittyvät kulut sekä kaikki muut sellaisen teknisen ja hallinnollisen avun kulut, joita komissiolle aiheutuu ohjelman hallinnoinnin yhteydessä.

IV   LUKU

TÄYTÄNTÖÖNPANO

10 artikla

Täytäntöönpanotavat

Komissio vastaa ohjelman täytäntöönpanosta asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 vahvistettujen hallinnointitapojen mukaisesti.

11 artikla

Vuotuiset työohjelmat

1.   Komissio panee ohjelman täytäntöön hyväksymällä vuotuiset työohjelmat asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja tämän asetuksen liitteessä II vahvistettujen perusteiden mukaisesti.

2.   Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä vuotuiset työohjelmat, joihin on sisällyttävä erityisesti toteutettavat toimet, mukaan lukien rahoitusvarojen ohjeellinen jako. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3.   Pannessaan ohjelmaa täytäntöön komissio varmistaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, että kaikkia asiaankuuluvia henkilötietojen suojasta annettuja säännöksiä noudatetaan ja että tarvittaessa otetaan käyttöön mekanismeja, joilla taataan tällaisten tietojen luottamuksellisuus ja turvallisuus.

12 artikla

Johdonmukaisuus ja täydentävyys muun politiikan kanssa

Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, että ohjelma ja unionin muut politiikat, välineet ja toimet, mukaan lukien asiaankuuluvien unionin virastojen politiikat, välineet ja toimet, ovat keskenään johdonmukaisia ja toisiaan täydentäviä.

13 artikla

Seuranta, arviointi ja tulosten levittäminen

1.   Komissio seuraa säännöllisesti läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ohjelman toimien toteuttamista sen tavoitteiden ja indikaattorien pohjalta, mukaan lukien käytettävissä olevat tiedot ilmastoon liittyvistä menoista. Se raportoi asiasta 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle komitealle ja tiedottaa siitä Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

2.   Jäsenvaltioiden on komission pyynnöstä annettava käytettävissä olevat tiedot ohjelman täytäntöönpanosta ja vaikutuksista. Tällaisten tietopyyntöjen on oltava oikeasuhteisia eikä niistä saa aiheutua jäsenvaltioiden hallinnollisen rasitteen tarpeetonta lisääntymistä.

3.   Ohjelman puolivälissä mutta viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2017 komissio laatii ja esittelee Euroopan parlamentille ja neuvostolle ohjelman temaattisten painopisteiden uusimista, muuttamista tai keskeyttämistä koskevan päätöksen tekemistä varten väliarviointikertomuksen, jossa käsitellään ohjelman tavoitteiden saavuttamista, liitteessä I vahvistettujen temaattisten painopisteiden täytäntöönpanon tilannetta, resurssien käytön tehokkuutta ja ohjelmasta saatavaa unionin tason lisäarvoa. Väliarviointikertomuksessa on lisäksi käsiteltävä mahdollisuuksia yksinkertaistamiseen, ohjelman sisäistä ja ulkoista johdonmukaisuutta, kaikkien tavoitteiden jatkuvaa merkityksellisyyttä sekä sitä, miten toimilla on edistetty SEUT 168 artiklassa määrättyjen tavoitteiden toteutumista. Siinä on otettava huomioon edellisen ohjelman pitkän aikavälin vaikutuksia koskevan arvioinnin tulokset.

Väliarviointikertomuksessa komissio tarkastelee erityisesti seuraavia seikkoja:

| a) | onko yksi tai useampi liitteessä I luetelluista temaattisista painopisteistä sellainen, että sitä ei voida panna täytäntöön ja toteuttaa ohjelman tavoitteiden mukaisesti ja ohjelman jäljellä olevan keston aikana; |
| --- | --- |

a)

onko yksi tai useampi liitteessä I luetelluista temaattisista painopisteistä sellainen, että sitä ei voida panna täytäntöön ja toteuttaa ohjelman tavoitteiden mukaisesti ja ohjelman jäljellä olevan keston aikana;

| b) | onko arvioinnissa tullut esiin yksi tai useampi erityinen, merkittävä temaattinen painopiste, joka ei sisälly liitteeseen I mutta josta on tullut tarpeellinen ohjelman yleisten ja erityisten tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

b)

onko arvioinnissa tullut esiin yksi tai useampi erityinen, merkittävä temaattinen painopiste, joka ei sisälly liitteeseen I mutta josta on tullut tarpeellinen ohjelman yleisten ja erityisten tavoitteiden saavuttamiseksi;

| c) | perusteet a ja b alakohdassa tarkoitetuille päätelmille. |
| --- | --- |

c)

perusteet a ja b alakohdassa tarkoitetuille päätelmille.

Ohjelman pitkän aikavälin vaikutusta ja vaikutusten kestävyyttä on arvioitava seuraavan ohjelman mahdollista uusimista, muuttamista tai keskeyttämistä koskevan päätöksen perustaksi.

4.   Komissio saattaa tämän asetuksen nojalla toteutettujen toimien tulokset yleisön saataville ja varmistaa niiden laajan levittämisen terveyden parantamisen edistämiseksi unionissa.

14 artikla

Väliarviointikertomusta koskevat jatkotoimet

1.   Jos väliarviointikertomuksessa todetaan, että yhtä tai useampaa temaattista painopistettä ei voida panna täytäntöön ja toteuttaa ohjelman tavoitteiden mukaisesti ja ohjelman keston aikana, komissiolle annetaan valta antaa viimeistään 31 päivänä elokuuta 2017 delegoituja säädöksiä 18 artiklan mukaisesti kyseisen temaattisen painopisteen tai kyseisten temaattisten painopisteiden poistamiseksi liitteestä I. Vain yksi delegoitu säädös yhden tai useamman temaattisen painopisteen poistamisesta voi tulla voimaan 18 artiklan mukaisesti ohjelman keston aikana.

2.   Jos väliarviointikertomuksessa yksilöidään yksi tai useampi erityinen, merkittävä temaattinen painopiste, jota ei luetella liitteessä I mutta josta on tullut tarpeellinen ohjelman yleisten ja erityisten tavoitteiden saavuttamiseksi, komissiolle annetaan valta hyväksyä viimeistään 31 päivänä elokuuta 2017 delegoituja säädöksiä 18 artiklan mukaisesti kyseisen temaattisen painopisteen tai kyseisten temaattisten painopisteiden lisäämiseksi liitteeseen I. Temaattisen painopisteen on oltava toteutettavissa ohjelman keston aikana. Vain yksi delegoitu säädös yhden tai useamman temaattisen painopisteen lisäämisestä voi tulla voimaan 18 artiklan mukaisesti ohjelman keston aikana.

3.   Temaattisten painopisteiden poistaminen tai lisääminen on tehtävä ohjelman yleisiä tavoitteita ja asianomaisia erityistavoitteita noudattaen.

15 artikla

Kansalliset tietokeskukset

Jäsenvaltioiden on nimettävä kansalliset tietokeskukset, jotka avustavat komissiota ohjelman edistämisessä ja tarvittaessa ohjelman tulosten sekä 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen ohjelman vaikutusta koskevien käytettävissä olevien tietojen levittämisessä.

16 artikla

Unionin taloudellisten etujen suojaaminen

1.   Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, käyttämällä varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia.

2.   Komissiolla tai sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tarkastaa kaikkien unionilta tämän asetuksen nojalla varoja saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden tilit joko asiakirjojen perusteella tai paikan päällä tehtävin tarkastuksin.

3.   Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi suorittaa tutkimuksia, mukaan lukien paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 (23) sekä neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (24) vahvistettujen säännösten ja menettelyjen mukaisesti sen osoittamiseksi, että kyse on avustussopimukseen tai avustuspäätökseen taikka tämän asetuksen mukaisesti rahoitettuun sopimukseen liittyvästä unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta.

4.   Tämän asetuksen täytäntöönpanon seurauksena olevien, kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävien yhteistyösopimusten, sopimusten, avustussopimusten ja avustuspäätösten on sisällettävä määräyksiä, joissa komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille annetaan nimenomaisesti valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia ja tutkimuksia kukin oman toimivaltansa mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista.

V   LUKU

MENETTELYSÄÄNNÖKSET

17 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

3.   Jos komitea ei anna lausuntoa, komissio ei hyväksy ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi, ja tuolloin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklan 4 kohdan kolmatta alakohtaa.

18 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle ohjelman keston ajaksi 14 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 14 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.   Edellä olevan 14 artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

VI   LUKU

SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

19 artikla

Siirtymäsäännökset

1.   Ohjelman rahoituspuitteet voivat kattaa myös teknisen ja hallinnollisen avun kulut, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että päätöksen N:o 1350/2007/EY nojalla hyväksytyistä toimenpiteistä siirrytään tähän ohjelmaan.

2.   Määrärahoja voidaan 9 artiklassa säädettyjen menojen kattamiseksi tarvittaessa sisällyttää talousarvioon vielä vuoden 2020 jälkeen, jotta sellaisten toimien hallinnointi olisi mahdollista, joita ei ole saatettu päätökseen 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä.

20 artikla

Kumoaminen

Kumotaan päätös N:o 1350/2007/EY 1 päivästä tammikuuta 2014.

21 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 11 päivänä maaliskuuta 2014.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

M. SCHULZ

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

D. KOURKOULAS

---

(1)  EUVL C 143, 22.5.2012, s. 102.

1

(2)  EUVL C 225, 27.7.2012, s. 223.

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 26. helmikuuta 2014 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 11. maaliskuuta 2014.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1786/2002/EY, tehty 23 päivänä syyskuuta 2002, yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (2003–2008) hyväksymisestä (EYVL L 271, 9.10.2002, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1350/2007/EY, tehty 23 päivänä lokakuuta 2007, toisesta terveysalan yhteisön toimintaohjelmasta (2008–2013) (EUVL L 301, 20.11.2007, s. 3).

5

(6)  Neuvoston päätelmät Euroopan unionin terveysjärjestelmien yhteisistä arvoista ja periaatteista (EUVL C 146, 22.6.2006, s. 1).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1082/2013/EU, annettu 22 päivänä lokakuuta 2013, valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista ja päätöksen N:o 2119/98/EY kumoamisesta (EUVL L 293, 5.11.2013, s. 1).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 851/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen perustamisesta (EUVL L 142, 30.4.2004, s. 1).

8

(9)  Komission päätös 2008/721/EY, tehty 5 päivänä elokuuta 2008, kuluttajien turvallisuuden, kansanterveyden ja ympäristön aloilla toimivien tiedekomiteoiden ja asiantuntijoiden neuvoa-antavan rakenteen luomisesta ja päätöksen 2004/210/EY kumoamisesta (EUVL L 241, 10.9.2008, s. 21).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1291/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta "Horisontti 2020" (2014-2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1296/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta ("EaSI-ohjelma") ja eurooppalaisen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevan Progress-mikrorahoitusjärjestelyn perustamisesta annetun päätöksen N:o 283/2010/EU muuttamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 238).

11

(12)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002, annettu 11 päivänä marraskuuta 2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta (EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1287/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yritysten kilpailukykyä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan ohjelman (COSME) (2014–2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 1639/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 33).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1293/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, ympäristön ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta ja asetuksen (EY) N:o 614/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 185).

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1382/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, oikeusalan ohjelman perustamisesta kaudelle 2014–2020 (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 73).

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1288/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman "Erasmus+" perustamisesta ja päätösten N:o 1719/2006/EY, 1720/2006/EY ja 1298/2008/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 50).

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 99/2013, annettu 15 päivänä tammikuuta 2013, Euroopan tilasto-ohjelmasta 2013–2017 (EUVL L 39, 9.2.2013, s. 12).

17

(18)  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

18

(19)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

21

(22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/24/EU, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2011, potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa (EUVL L 88, 4.4.2011, s. 45).

22

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).

23

(24)  Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).

24

---

LIITE I

TEMAATTISET PAINOPISTEET

1.   Edistetään terveyttä, ehkäistään sairauksia ja tuetaan terveille elintavoille myönteistä ympäristöä ottaen huomioon "terveys kaikissa politiikoissa" -periaate

| 1.1 | Erityisesti unionin alkoholi- ja ravitsemusstrategioiden mukaiset kustannustehokkaat edistämis- ja ennaltaehkäisytoimenpiteet, mukaan lukien toimet sellaisten näyttöön perustuvien ja hyvien toimintamallien vaihdon tukemiseksi, joilla puututaan riskitekijöihin, kuten tupakointiin ja passiiviseen tupakointiin, alkoholin liikakäyttöön, epäterveellisiin ravitsemustottumuksiin ja vähäiseen liikuntaan, ottaen huomioon luonteeltaan esimerkiksi sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien taustatekijöiden kansanterveysnäkökohdat, unionin tason lisäarvoa painottaen. |
| --- | --- |

1.1

Erityisesti unionin alkoholi- ja ravitsemusstrategioiden mukaiset kustannustehokkaat edistämis- ja ennaltaehkäisytoimenpiteet, mukaan lukien toimet sellaisten näyttöön perustuvien ja hyvien toimintamallien vaihdon tukemiseksi, joilla puututaan riskitekijöihin, kuten tupakointiin ja passiiviseen tupakointiin, alkoholin liikakäyttöön, epäterveellisiin ravitsemustottumuksiin ja vähäiseen liikuntaan, ottaen huomioon luonteeltaan esimerkiksi sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien taustatekijöiden kansanterveysnäkökohdat, unionin tason lisäarvoa painottaen.

| 1.2 | Toimenpiteet, joilla täydennetään huumausaineiden aiheuttamien terveyshaittojen vähentämiseen tähtäävää jäsenvaltioiden toimintaa, mukaan lukien tiedotus- ja ehkäisemistoimet. |
| --- | --- |

1.2

Toimenpiteet, joilla täydennetään huumausaineiden aiheuttamien terveyshaittojen vähentämiseen tähtäävää jäsenvaltioiden toimintaa, mukaan lukien tiedotus- ja ehkäisemistoimet.

| 1.3 | Tuetaan tehokasta tartuntatautien kuten hivin/aidsin, tuberkuloosin ja hepatiitin torjuntaa kartoittamalla ja levittämällä kustannustehokkaan ennaltaehkäisyn, diagnosoinnin, hoidon ja hoivan näyttöön perustuvia ja hyviä toimintamalleja sekä edistämällä niiden käyttöönottoa. |
| --- | --- |

1.3

Tuetaan tehokasta tartuntatautien kuten hivin/aidsin, tuberkuloosin ja hepatiitin torjuntaa kartoittamalla ja levittämällä kustannustehokkaan ennaltaehkäisyn, diagnosoinnin, hoidon ja hoivan näyttöön perustuvia ja hyviä toimintamalleja sekä edistämällä niiden käyttöönottoa.

| 1.4 | Tuetaan unionin tason yhteistyötä ja verkostoitumista, jolla pyritään ehkäisemään kroonisia sairauksia, myös syöpää, ikään liittyviä sairauksia ja hermoston rappeutumissairauksia, ja parantamaan niihin reagoimista vaihtamalla osaamista ja hyviä toimintamalleja sekä kehittämällä yhteisiä ennaltaehkäisyyn, varhaiseen havaitsemiseen ja hallintaan (terveysosaaminen ja itsehoito mukaan lukien) liittyviä toimia. Jatketaan syövän osalta jo tehtyä työtä, mukaan lukien syöväntorjunnan eurooppalaisessa kumppanuusohjelmassa ehdotettuja asiaankuuluvia toimia. |
| --- | --- |

1.4

Tuetaan unionin tason yhteistyötä ja verkostoitumista, jolla pyritään ehkäisemään kroonisia sairauksia, myös syöpää, ikään liittyviä sairauksia ja hermoston rappeutumissairauksia, ja parantamaan niihin reagoimista vaihtamalla osaamista ja hyviä toimintamalleja sekä kehittämällä yhteisiä ennaltaehkäisyyn, varhaiseen havaitsemiseen ja hallintaan (terveysosaaminen ja itsehoito mukaan lukien) liittyviä toimia. Jatketaan syövän osalta jo tehtyä työtä, mukaan lukien syöväntorjunnan eurooppalaisessa kumppanuusohjelmassa ehdotettuja asiaankuuluvia toimia.

| 1.5 | Tupakkatuotteisiin, niiden mainontaan ja markkinointiin liittyvän unionin lainsäädännön edellyttämät tai sen täytäntöönpanoa tukevat toimet. Tämä voi sisältää toimia, joilla pyritään huolehtimaan kyseisen lainsäädännön täytäntöönpanosta, soveltamisesta, seurannasta ja uudelleentarkastelusta. |
| --- | --- |

1.5

Tupakkatuotteisiin, niiden mainontaan ja markkinointiin liittyvän unionin lainsäädännön edellyttämät tai sen täytäntöönpanoa tukevat toimet. Tämä voi sisältää toimia, joilla pyritään huolehtimaan kyseisen lainsäädännön täytäntöönpanosta, soveltamisesta, seurannasta ja uudelleentarkastelusta.

| 1.6 | Edistetään näyttöön perustuvaa päätöksentekoa tukevaa, terveystietoa ja -tietämystä koskevaa järjestelmää, johon kuuluu olemassa olevien välineiden käyttö ja tarpeen mukaan terveyttä koskevien standardoitujen tietojen ja terveyden seurantavälineiden kehittäminen, terveyttä koskevien tietojen kerääminen ja analysointi sekä ohjelman tulosten laaja levittäminen. |
| --- | --- |

1.6

Edistetään näyttöön perustuvaa päätöksentekoa tukevaa, terveystietoa ja -tietämystä koskevaa järjestelmää, johon kuuluu olemassa olevien välineiden käyttö ja tarpeen mukaan terveyttä koskevien standardoitujen tietojen ja terveyden seurantavälineiden kehittäminen, terveyttä koskevien tietojen kerääminen ja analysointi sekä ohjelman tulosten laaja levittäminen.

2.   Suojellaan unionin kansalaisia vakavilta rajatylittäviltä terveysuhkilta

| 2.1 | Parannetaan riskinarviointia ja tasoitetaan riskinarviointivalmiuksissa olevia eroja lisäämällä kapasiteettia tieteellistä asiantuntemusta varten ja kartoitetaan jo tehdyt arvioinnit. |
| --- | --- |

2.1

Parannetaan riskinarviointia ja tasoitetaan riskinarviointivalmiuksissa olevia eroja lisäämällä kapasiteettia tieteellistä asiantuntemusta varten ja kartoitetaan jo tehdyt arvioinnit.

| 2.2 | Tuetaan terveysuhkia koskevien valmiuksien kehittämistä jäsenvaltioissa, mukaan lukien tarvittaessa yhteistyö naapurimaiden kanssa: kehitetään valmius- ja reagointisuunnittelua siten, että otetaan huomioon globaalit aloitteet ja huolehditaan koordinoinnista niiden kanssa, yleinen ja erityinen valmistautumissuunnittelu, torjuntatoimien koordinointi ja ei-sitovat rokotusstrategiat; puututaan väestön maailmanlaajuisesta muuttoliikkeestä aiheutuviin kasvaviin terveysuhkiin; laaditaan ohjeet hätätilanteissa toteutettavia suojatoimia ja tiedotusta varten sekä hyvien toimintamallien oppaita; tuetaan edellytyksiä vapaaehtoisen mekanismin luomiselle lääketieteellisiin vastatoimiin liittyviä yhteisiä hankintoja varten, mukaan lukien optimaalisen rokotuskattavuuden käyttöönotto, jotta voidaan tehokkaasti ehkäistä tartuntatautien uudelleen ilmaantumista; laaditaan yhtenäiset viestintästrategiat. |
| --- | --- |

2.2

Tuetaan terveysuhkia koskevien valmiuksien kehittämistä jäsenvaltioissa, mukaan lukien tarvittaessa yhteistyö naapurimaiden kanssa: kehitetään valmius- ja reagointisuunnittelua siten, että otetaan huomioon globaalit aloitteet ja huolehditaan koordinoinnista niiden kanssa, yleinen ja erityinen valmistautumissuunnittelu, torjuntatoimien koordinointi ja ei-sitovat rokotusstrategiat; puututaan väestön maailmanlaajuisesta muuttoliikkeestä aiheutuviin kasvaviin terveysuhkiin; laaditaan ohjeet hätätilanteissa toteutettavia suojatoimia ja tiedotusta varten sekä hyvien toimintamallien oppaita; tuetaan edellytyksiä vapaaehtoisen mekanismin luomiselle lääketieteellisiin vastatoimiin liittyviä yhteisiä hankintoja varten, mukaan lukien optimaalisen rokotuskattavuuden käyttöönotto, jotta voidaan tehokkaasti ehkäistä tartuntatautien uudelleen ilmaantumista; laaditaan yhtenäiset viestintästrategiat.

| 2.3 | Toteutetaan unionin lainsäädännön edellyttämät tai sen täytäntöönpanoa tukevat toimet, jotka liittyvät tartuntatauteihin ja muihin terveysuhkiin, myös biologisten ja kemiallisten onnettomuuksien sekä ympäristön ja ilmastonmuutoksen aiheuttamiin. Tämä voi sisältää toimia, joilla pyritään helpottamaan kyseisen lainsäädännön täytäntöönpanoa, soveltamista, seurantaa ja uudelleentarkastelua. |
| --- | --- |

2.3

Toteutetaan unionin lainsäädännön edellyttämät tai sen täytäntöönpanoa tukevat toimet, jotka liittyvät tartuntatauteihin ja muihin terveysuhkiin, myös biologisten ja kemiallisten onnettomuuksien sekä ympäristön ja ilmastonmuutoksen aiheuttamiin. Tämä voi sisältää toimia, joilla pyritään helpottamaan kyseisen lainsäädännön täytäntöönpanoa, soveltamista, seurantaa ja uudelleentarkastelua.

| 2.4 | Edistetään näyttöön perustuvaa päätöksentekoa tukevaa, terveystietoa ja -tietämystä koskevaa järjestelmää, mukaan lukien olemassa olevien välineiden käyttö ja tarpeen mukaan terveyttä koskevien standardoitujen tietojen ja terveyden seurantavälineiden kehittäminen, terveyttä koskevien tietojen kerääminen ja analysointi sekä ohjelman tulosten laaja levittäminen. |
| --- | --- |

2.4

Edistetään näyttöön perustuvaa päätöksentekoa tukevaa, terveystietoa ja -tietämystä koskevaa järjestelmää, mukaan lukien olemassa olevien välineiden käyttö ja tarpeen mukaan terveyttä koskevien standardoitujen tietojen ja terveyden seurantavälineiden kehittäminen, terveyttä koskevien tietojen kerääminen ja analysointi sekä ohjelman tulosten laaja levittäminen.

3.   Edistetään innovatiivisia, tehokkaita ja kestäviä terveydenhuoltojärjestelmiä

| 3.1 | Tuetaan terveysteknologian arviointiin liittyvää vapaaehtoista yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä direktiivillä 2011/24/EU perustetun terveysteknologian arviointiverkoston puitteissa. Helpotetaan niiden tulosten hyödyntämistä, joita saadaan Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1982/2006/EY (1) hyväksytystä Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) tuettavista tutkimusprojekteista ja pitkällä aikavälillä toimista, joita toteutetaan tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmassa (Horisontti 2020). |
| --- | --- |

3.1

Tuetaan terveysteknologian arviointiin liittyvää vapaaehtoista yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä direktiivillä 2011/24/EU perustetun terveysteknologian arviointiverkoston puitteissa. Helpotetaan niiden tulosten hyödyntämistä, joita saadaan Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1982/2006/EY (1) hyväksytystä Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) tuettavista tutkimusprojekteista ja pitkällä aikavälillä toimista, joita toteutetaan tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmassa (Horisontti 2020).

| 3.2 | Edistetään terveysalan innovaatioiden ja sähköisten terveyspalvelujen vapaaehtoista käyttöönottoa parantamalla potilasrekisterien ja muiden sähköiseen terveydenhuoltoon liittyvien ratkaisujen yhteentoimivuutta; tuetaan sähköiseen terveydenhuoltoon liittyvää yhteistyötä unionissa etenkin siltä osin kuin kyse on rekistereistä ja sähköisen terveydenhuollon käyttöönotosta terveydenhuollon ammattilaisten keskuudessa. Tämä tukee direktiivillä 2011/24/EU perustettua sähköisten terveyspalvelujen vapaaehtoista verkostoa. |
| --- | --- |

3.2

Edistetään terveysalan innovaatioiden ja sähköisten terveyspalvelujen vapaaehtoista käyttöönottoa parantamalla potilasrekisterien ja muiden sähköiseen terveydenhuoltoon liittyvien ratkaisujen yhteentoimivuutta; tuetaan sähköiseen terveydenhuoltoon liittyvää yhteistyötä unionissa etenkin siltä osin kuin kyse on rekistereistä ja sähköisen terveydenhuollon käyttöönotosta terveydenhuollon ammattilaisten keskuudessa. Tämä tukee direktiivillä 2011/24/EU perustettua sähköisten terveyspalvelujen vapaaehtoista verkostoa.

| 3.3 | Tuetaan terveysalan työvoiman kestäväpohjaisuutta kehittämällä terveysalan työvoimaa koskevaa tehokasta ennakointia ja suunnittelua, jossa tarkastellaan työntekijämääriä, sukupuolten tasa-arvoa, toiminta-aloja ja koulutuksen sovittamista tarvittavia taitoja vastaavaksi, mukaan luettuna kyky käyttää uusia tietojärjestelmiä ja muuta kehittynyttä tekniikkaa, seurataan terveysalan ammattilaisten (unionin sisäistä) liikkuvuutta ja muuttamista, edistetään tehokkaita strategioita rekrytointia ja työssä pitämistä varten ja kehitetään valmiuksia, ottaen asianmukaisesti huomioon avuntarpeen lisääntymisestä ja väestön ikääntymisestä johtuvat ongelmat. |
| --- | --- |

3.3

Tuetaan terveysalan työvoiman kestäväpohjaisuutta kehittämällä terveysalan työvoimaa koskevaa tehokasta ennakointia ja suunnittelua, jossa tarkastellaan työntekijämääriä, sukupuolten tasa-arvoa, toiminta-aloja ja koulutuksen sovittamista tarvittavia taitoja vastaavaksi, mukaan luettuna kyky käyttää uusia tietojärjestelmiä ja muuta kehittynyttä tekniikkaa, seurataan terveysalan ammattilaisten (unionin sisäistä) liikkuvuutta ja muuttamista, edistetään tehokkaita strategioita rekrytointia ja työssä pitämistä varten ja kehitetään valmiuksia, ottaen asianmukaisesti huomioon avuntarpeen lisääntymisestä ja väestön ikääntymisestä johtuvat ongelmat.

| 3.4 | Tarjotaan asiantuntemusta ja vaihdetaan hyviä toimintamalleja, mikä auttaa jäsenvaltioita toteuttamaan terveydenhuoltojärjestelmän uudistuksia, perustamalla mekanismi asiantuntemuksen kokoamiseksi unionin tasolla, jotta voidaan tarjota luotettavaa ja näyttöön perustuvaa opastusta siihen, miten kansanterveyteen ja terveydenhuoltojärjestelmiin investoidaan ja niitä innovoidaan tehokkaasti ja vaikuttavasti. Helpotetaan niiden tulosten hyödyntämistä, joita saadaan Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) tuettavista tutkimusprojekteista ja pitkällä aikavälillä toimista, joita toteutetaan tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmassa (Horisontti 2020). |
| --- | --- |

3.4

Tarjotaan asiantuntemusta ja vaihdetaan hyviä toimintamalleja, mikä auttaa jäsenvaltioita toteuttamaan terveydenhuoltojärjestelmän uudistuksia, perustamalla mekanismi asiantuntemuksen kokoamiseksi unionin tasolla, jotta voidaan tarjota luotettavaa ja näyttöön perustuvaa opastusta siihen, miten kansanterveyteen ja terveydenhuoltojärjestelmiin investoidaan ja niitä innovoidaan tehokkaasti ja vaikuttavasti. Helpotetaan niiden tulosten hyödyntämistä, joita saadaan Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) tuettavista tutkimusprojekteista ja pitkällä aikavälillä toimista, joita toteutetaan tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmassa (Horisontti 2020).

| 3.5 | Tuetaan toimia, jotka koskevat ikääntyvän yhteiskunnan terveyskysymyksiä, mukaan lukien tähän liittyvät toimet, joita esitetään aktiivisena ja terveenä ikääntymistä käsittelevässä eurooppalaisessa innovaatiokumppanuudessa sen kolmella teema-alueella, jotka ovat tietoisuuteen, ehkäisyyn ja varhaiseen diagnosointiin liittyvä innovointi, hoitoon ja hoivaan liittyvä innovointi sekä aktiivisena ikääntymiseen ja itsenäiseen elämiseen liittyvä innovointi. |
| --- | --- |

3.5

Tuetaan toimia, jotka koskevat ikääntyvän yhteiskunnan terveyskysymyksiä, mukaan lukien tähän liittyvät toimet, joita esitetään aktiivisena ja terveenä ikääntymistä käsittelevässä eurooppalaisessa innovaatiokumppanuudessa sen kolmella teema-alueella, jotka ovat tietoisuuteen, ehkäisyyn ja varhaiseen diagnosointiin liittyvä innovointi, hoitoon ja hoivaan liittyvä innovointi sekä aktiivisena ikääntymiseen ja itsenäiseen elämiseen liittyvä innovointi.

| 3.6 | Toteutetaan toimia, joita edellytetään lääkinnällisiä laitteita, lääkkeitä ja rajatylittävää terveydenhuoltoa koskevassa unionin lainsäädännössä tai jotka edesauttavat sen täytäntöönpanoa. Tämä voi sisältää toimia, joilla pyritään helpottamaan kyseisen lainsäädännön täytäntöönpanoa, soveltamista, seurantaa ja uudelleentarkastelua. |
| --- | --- |

3.6

Toteutetaan toimia, joita edellytetään lääkinnällisiä laitteita, lääkkeitä ja rajatylittävää terveydenhuoltoa koskevassa unionin lainsäädännössä tai jotka edesauttavat sen täytäntöönpanoa. Tämä voi sisältää toimia, joilla pyritään helpottamaan kyseisen lainsäädännön täytäntöönpanoa, soveltamista, seurantaa ja uudelleentarkastelua.

| 3.7 | Edistetään näyttöön perustuvaa päätöksentekoa tukevaa, terveystietoa ja -tietämystä koskevaa järjestelmää, mukaan lukien olemassa olevien välineiden käyttö, tarpeen mukaan terveyttä koskevien standardoitujen tietojen ja terveyden seurantavälineiden kehittäminen, terveyttä koskevien tietojen kerääminen ja analysointi, ohjelman tulosten laaja levittäminen sekä tuki päätöksellä 2008/721/EY perustetuille tiedekomiteoille. |
| --- | --- |

3.7

Edistetään näyttöön perustuvaa päätöksentekoa tukevaa, terveystietoa ja -tietämystä koskevaa järjestelmää, mukaan lukien olemassa olevien välineiden käyttö, tarpeen mukaan terveyttä koskevien standardoitujen tietojen ja terveyden seurantavälineiden kehittäminen, terveyttä koskevien tietojen kerääminen ja analysointi, ohjelman tulosten laaja levittäminen sekä tuki päätöksellä 2008/721/EY perustetuille tiedekomiteoille.

4.   Helpotetaan unionin kansalaisten mahdollisuuksia saada parempaa ja turvallisempaa terveydenhuoltoa

| 4.1 | Tuetaan eurooppalaisten osaamisverkostojen järjestelmän perustamista erikoissairaanhoitoa tilansa vuoksi tarvitsevien potilaiden hyväksi ja resurssien tai asiantuntemuksen kokoamista esimerkiksi harvinaisten sairauksien tapauksessa direktiivin 2011/24/EU mukaisesti vahvistettavien perusteiden pohjalta. |
| --- | --- |

4.1

Tuetaan eurooppalaisten osaamisverkostojen järjestelmän perustamista erikoissairaanhoitoa tilansa vuoksi tarvitsevien potilaiden hyväksi ja resurssien tai asiantuntemuksen kokoamista esimerkiksi harvinaisten sairauksien tapauksessa direktiivin 2011/24/EU mukaisesti vahvistettavien perusteiden pohjalta.

| 4.2 | Tuetaan jäsenvaltioita, potilasjärjestöjä ja sidosryhmiä unionin tasolla koordinoiduilla toimilla, jotta voidaan tehokkaasti auttaa harvinaisista sairauksista kärsiviä potilaita. Tätä varten muun muassa luodaan yhteisten perusteiden mukaisesti harvinaisiin sairauksiin liittyviä osaamisverkostoja (4.1 kohdan mukaisesti), unionin laajuisia tietokantoja ja rekistereitä. |
| --- | --- |

4.2

Tuetaan jäsenvaltioita, potilasjärjestöjä ja sidosryhmiä unionin tasolla koordinoiduilla toimilla, jotta voidaan tehokkaasti auttaa harvinaisista sairauksista kärsiviä potilaita. Tätä varten muun muassa luodaan yhteisten perusteiden mukaisesti harvinaisiin sairauksiin liittyviä osaamisverkostoja (4.1 kohdan mukaisesti), unionin laajuisia tietokantoja ja rekistereitä.

| 4.3 | Vahvistetaan potilasturvallisuuteen ja hoidon laatuun liittyvää yhteistyötä muiden muassa panemalla täytäntöön 9 päivänä kesäkuuta 2009 annettu neuvoston suositus potilasturvallisuudesta ja hoitoon liittyvien infektioiden ehkäisemisestä ja valvonnasta (2). Vaihdetaan laadunvarmistusjärjestelmiin liittyviä hyviä toimintamalleja. Kehitetään ohjeita ja välineitä, joilla edistetään laatua ja potilasturvallisuutta. Lisätään potilaiden mahdollisuuksia saada turvallisuuteen ja laatuun liittyviä tietoja, ja parannetaan terveydenhuollon tarjoajien ja potilaiden välistä palautteenantoa ja vuorovaikutusta. |
| --- | --- |

4.3

Vahvistetaan potilasturvallisuuteen ja hoidon laatuun liittyvää yhteistyötä muiden muassa panemalla täytäntöön 9 päivänä kesäkuuta 2009 annettu neuvoston suositus potilasturvallisuudesta ja hoitoon liittyvien infektioiden ehkäisemisestä ja valvonnasta (2). Vaihdetaan laadunvarmistusjärjestelmiin liittyviä hyviä toimintamalleja. Kehitetään ohjeita ja välineitä, joilla edistetään laatua ja potilasturvallisuutta. Lisätään potilaiden mahdollisuuksia saada turvallisuuteen ja laatuun liittyviä tietoja, ja parannetaan terveydenhuollon tarjoajien ja potilaiden välistä palautteenantoa ja vuorovaikutusta.

| 4.4 | Mikrobilääkeresistenssin aiheuttamien kasvavien uhkien torjumista koskevan toimintasuunnitelman mukaisesti parannetaan antimikrobiaineiden maltillista käyttöä ja vähennetään menettelyjä, jotka lisäävät mikrobilääkeresistenssiä, erityisesti sairaaloissa. Edistetään tehokkaita ehkäisemis- ja hygieniatoimenpiteitä infektioiden ehkäisemiseksi ja valvomiseksi. Vähennetään resistenttien infektioiden ja terveydenhuoltoon liittyvien infektioiden aiheuttamaa rasitetta ja huolehditaan tehokkaiden mikrobilääkkeiden saatavuudesta. |
| --- | --- |

4.4

Mikrobilääkeresistenssin aiheuttamien kasvavien uhkien torjumista koskevan toimintasuunnitelman mukaisesti parannetaan antimikrobiaineiden maltillista käyttöä ja vähennetään menettelyjä, jotka lisäävät mikrobilääkeresistenssiä, erityisesti sairaaloissa. Edistetään tehokkaita ehkäisemis- ja hygieniatoimenpiteitä infektioiden ehkäisemiseksi ja valvomiseksi. Vähennetään resistenttien infektioiden ja terveydenhuoltoon liittyvien infektioiden aiheuttamaa rasitetta ja huolehditaan tehokkaiden mikrobilääkkeiden saatavuudesta.

| 4.5 | Toteutetaan unionin lainsäädännön edellyttämät tai sen täytäntöönpanoa tukevat toimet, jotka liittyvät ihmisten kudoksiin ja soluihin, vereen, ihmisten elimiin, lääkinnällisiin laitteisiin, lääkkeisiin ja potilaiden oikeuksiin rajatylittävässä terveydenhuollossa, ottaen täysipainoisesti huomioon jäsenvaltioiden toimivalta ja niiden toteuttamat eettiset valinnat näillä aloilla. Tämä voi sisältää toimia, joilla pyritään helpottamaan kyseisen lainsäädännön täytäntöönpanoa, soveltamista, seurantaa ja uudelleentarkastelua. |
| --- | --- |

4.5

Toteutetaan unionin lainsäädännön edellyttämät tai sen täytäntöönpanoa tukevat toimet, jotka liittyvät ihmisten kudoksiin ja soluihin, vereen, ihmisten elimiin, lääkinnällisiin laitteisiin, lääkkeisiin ja potilaiden oikeuksiin rajatylittävässä terveydenhuollossa, ottaen täysipainoisesti huomioon jäsenvaltioiden toimivalta ja niiden toteuttamat eettiset valinnat näillä aloilla. Tämä voi sisältää toimia, joilla pyritään helpottamaan kyseisen lainsäädännön täytäntöönpanoa, soveltamista, seurantaa ja uudelleentarkastelua.

| 4.6 | Edistetään näyttöön perustuvaa päätöksentekoa tukevaa, terveystietoa ja -tietämystä koskevaa järjestelmää, mukaan lukien olemassa olevien välineiden käyttö ja tarpeen mukaan terveyttä koskevien standardoitujen tietojen ja terveyden seurantavälineiden kehittäminen, terveyttä koskevien tietojen kerääminen ja analysointi sekä ohjelman tulosten laaja levittäminen. |
| --- | --- |

4.6

Edistetään näyttöön perustuvaa päätöksentekoa tukevaa, terveystietoa ja -tietämystä koskevaa järjestelmää, mukaan lukien olemassa olevien välineiden käyttö ja tarpeen mukaan terveyttä koskevien standardoitujen tietojen ja terveyden seurantavälineiden kehittäminen, terveyttä koskevien tietojen kerääminen ja analysointi sekä ohjelman tulosten laaja levittäminen.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007-2013) (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1).

(2)  EUVL C 151, 3.7.2009, s. 1.

---

LIITE II

PERUSTEET VUOTUISTEN TYÖOHJELMIEN LAATIMISEKSI

Vuotuiset työohjelmat on laadittava seuraavien perusteiden mukaisesti ohjelman keston ajaksi:

| — | ehdotettujen toimien merkitys 2 ja 3 artiklassa säädettyjen tavoitteiden, liitteessä I vahvistettujen temaattisten painopisteiden ja EU:n terveysstrategian "Yhdessä terveyden hyväksi" kannalta; |
| --- | --- |

—

ehdotettujen toimien merkitys 2 ja 3 artiklassa säädettyjen tavoitteiden, liitteessä I vahvistettujen temaattisten painopisteiden ja EU:n terveysstrategian "Yhdessä terveyden hyväksi" kannalta;

| — | ehdotettujen toimien unionin tason lisäarvo liitteessä I vahvistettujen temaattisten painopisteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

—

ehdotettujen toimien unionin tason lisäarvo liitteessä I vahvistettujen temaattisten painopisteiden mukaisesti;

| — | ehdotettujen toimien merkitys kansanterveydelle ottaen huomioon terveyden edistäminen ja tautien ehkäiseminen, unionin kansalaisten suojeleminen terveysuhkilta sekä terveydenhuoltojärjestelmien suorituskyvyn parantaminen; |
| --- | --- |

—

ehdotettujen toimien merkitys kansanterveydelle ottaen huomioon terveyden edistäminen ja tautien ehkäiseminen, unionin kansalaisten suojeleminen terveysuhkilta sekä terveydenhuoltojärjestelmien suorituskyvyn parantaminen;

| — | ehdotettujen toimien merkitys unionin terveydenhuoltolainsäädännön täytäntöönpanon tukemiseksi; |
| --- | --- |

—

ehdotettujen toimien merkitys unionin terveydenhuoltolainsäädännön täytäntöönpanon tukemiseksi;

| — | ehdotettujen toimien maantieteellinen kattavuus; |
| --- | --- |

—

ehdotettujen toimien maantieteellinen kattavuus;

| — | rahoituksen tasapainoinen jakaminen ohjelman eri tavoitteiden kesken ottaen huomioon terveyden edistämiselle todennäköisesti koituvat edut; |
| --- | --- |

—

rahoituksen tasapainoinen jakaminen ohjelman eri tavoitteiden kesken ottaen huomioon terveyden edistämiselle todennäköisesti koituvat edut;

| — | liitteessä I vahvistettujen temaattisten painopisteiden riittävä kattavuus. |
| --- | --- |

—

liitteessä I vahvistettujen temaattisten painopisteiden riittävä kattavuus.

---

| 21.3.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 86/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 86/14

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 283/2014,

annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014,

Euroopan laajuisia verkkoja televiestintäinfrastruktuurien alalla koskevista suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1336/97/EY kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 172 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnot (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnot (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Televiestintäverkoista ja -palveluista tulee jatkuvasti yhä enemmän internetpohjaisia infrastruktuureja, ja laajakaistaverkot ja digitaalipalvelut liittyvät kiinteästi toisiinsa. Internetistä tulee määräävä foorumi viestinnälle, palveluille, koulutukselle, osallistumiselle sosiaaliseen ja poliittiseen elämään, kulttuurisisällöille ja liiketoiminnalle. Laajan, suurnopeuksisen ja turvallisen internetyhteyden ja digitaalisten julkisen palvelun velvoitteen mukaisten palvelujen saatavuus kaikkialla Euroopassa on olennaista sosiaalisen kasvun ja talouskasvun, kilpailukyvyn, sosiaalisen osallisuuden sekä sisämarkkinoiden kannalta. |
| --- | --- |

(1)

Televiestintäverkoista ja -palveluista tulee jatkuvasti yhä enemmän internetpohjaisia infrastruktuureja, ja laajakaistaverkot ja digitaalipalvelut liittyvät kiinteästi toisiinsa. Internetistä tulee määräävä foorumi viestinnälle, palveluille, koulutukselle, osallistumiselle sosiaaliseen ja poliittiseen elämään, kulttuurisisällöille ja liiketoiminnalle. Laajan, suurnopeuksisen ja turvallisen internetyhteyden ja digitaalisten julkisen palvelun velvoitteen mukaisten palvelujen saatavuus kaikkialla Euroopassa on olennaista sosiaalisen kasvun ja talouskasvun, kilpailukyvyn, sosiaalisen osallisuuden sekä sisämarkkinoiden kannalta.

| (2) | Eurooppa-neuvosto vahvisti 17 päivänä kesäkuuta 2010 komission 26 päivänä elokuuta 2010 antaman tiedonannon Euroopan digitaalistrategiasta, jonka tarkoituksena on viitoittaa tie tieto- ja viestintätekniikan yhteiskunnallisten ja taloudellisten mahdollisuuksien mahdollisimman täysimääräiseen hyödyntämiseen. Sillä pyritään edistämään kilpailukykyisen suurnopeuksisen internet-infrastruktuurin ja internet-pohjaisten digitaalipalvelujen tarjontaa ja kysyntää, jotta voidaan edetä kohti todellisia digitaalisia sisämarkkinoita, mikä on keskeisen tärkeää älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun kannalta. |
| --- | --- |

(2)

Eurooppa-neuvosto vahvisti 17 päivänä kesäkuuta 2010 komission 26 päivänä elokuuta 2010 antaman tiedonannon Euroopan digitaalistrategiasta, jonka tarkoituksena on viitoittaa tie tieto- ja viestintätekniikan yhteiskunnallisten ja taloudellisten mahdollisuuksien mahdollisimman täysimääräiseen hyödyntämiseen. Sillä pyritään edistämään kilpailukykyisen suurnopeuksisen internet-infrastruktuurin ja internet-pohjaisten digitaalipalvelujen tarjontaa ja kysyntää, jotta voidaan edetä kohti todellisia digitaalisia sisämarkkinoita, mikä on keskeisen tärkeää älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun kannalta.

| (3) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1316/2013 (4) määritellään ehdot, menetelmät ja menettelyt, jotka koskevat unionin rahoitustuen myöntämistä Euroopan laajuisille verkoille liikenne-, televiestintä- ja energia-alojen infrastruktuureissa. Koska Verkkojen Eurooppa -välineen, jäljempänä 'Verkkojen Eurooppa', kattamilla aloilla esiintyy samankaltaisia haasteita ja mahdollisuuksia, on olemassa merkittäviä mahdollisuuksia hyödyntää synergioita muun muassa yhdistämällä Verkkojen Eurooppa -rahoitusta muiden rahoituslähteiden kanssa. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1316/2013 (4) määritellään ehdot, menetelmät ja menettelyt, jotka koskevat unionin rahoitustuen myöntämistä Euroopan laajuisille verkoille liikenne-, televiestintä- ja energia-alojen infrastruktuureissa. Koska Verkkojen Eurooppa -välineen, jäljempänä 'Verkkojen Eurooppa', kattamilla aloilla esiintyy samankaltaisia haasteita ja mahdollisuuksia, on olemassa merkittäviä mahdollisuuksia hyödyntää synergioita muun muassa yhdistämällä Verkkojen Eurooppa -rahoitusta muiden rahoituslähteiden kanssa.

| (4) | Olemassa on jo suuri määrä rajat ylittäviä digitaalisia palveluja, joiden kautta Euroopan julkishallinnot ovat vuorovaikutuksessa keskenään unionin toimintapolitiikkojen toteuttamiseksi. Kun tarjotaan uusia ratkaisuja, on tärkeää hyödyntää muiden eurooppalaisten aloitteiden puitteissa jo toteutettuja ratkaisuja, välttää päällekkäistä työtä ja varmistaa koordinointi ja lähestymistapojen ja ratkaisujen yhteensovittaminen eri aloitteiden ja politiikkalohkojen, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 922/2009/EY (5) perustetun ISA-ohjelman, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1286/2013 (6) perustetun Fiscalis-ohjelman ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (7) perustetun Horisontti 2020 -ohjelman, välillä. Samoin on tärkeää, että ratkaisuissa noudatetaan sovittuja kansainvälisiä ja/tai eurooppalaisia standardeja tai yhteentoimivuutta koskevia avoimia eritelmiä, etenkin niitä, jotka komissio on määrittänyt Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 (8) nojalla, ja muita asiaan liittyviä eritelmiä ja suuntaviivoja, kuten eurooppalaisia julkisia palveluja varten laadittuja eurooppalaisia yhteentoimivuusperiaatteita (EIF). |
| --- | --- |

(4)

Olemassa on jo suuri määrä rajat ylittäviä digitaalisia palveluja, joiden kautta Euroopan julkishallinnot ovat vuorovaikutuksessa keskenään unionin toimintapolitiikkojen toteuttamiseksi. Kun tarjotaan uusia ratkaisuja, on tärkeää hyödyntää muiden eurooppalaisten aloitteiden puitteissa jo toteutettuja ratkaisuja, välttää päällekkäistä työtä ja varmistaa koordinointi ja lähestymistapojen ja ratkaisujen yhteensovittaminen eri aloitteiden ja politiikkalohkojen, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 922/2009/EY (5) perustetun ISA-ohjelman, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1286/2013 (6) perustetun Fiscalis-ohjelman ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (7) perustetun Horisontti 2020 -ohjelman, välillä. Samoin on tärkeää, että ratkaisuissa noudatetaan sovittuja kansainvälisiä ja/tai eurooppalaisia standardeja tai yhteentoimivuutta koskevia avoimia eritelmiä, etenkin niitä, jotka komissio on määrittänyt Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 (8) nojalla, ja muita asiaan liittyviä eritelmiä ja suuntaviivoja, kuten eurooppalaisia julkisia palveluja varten laadittuja eurooppalaisia yhteentoimivuusperiaatteita (EIF).

| (5) | Eurooppalaisista teknisistä standardeista on hyötyä nopeiden laajakaistaverkkojen kehittämisessä. Tarvitaan unionin tutkimus- ja kehitysohjelmia sekä standardointimenettelyjen seurannan lisäämistä, jotta unioni voisi toimia keskeisessä asemassa televiestintäalalla. |
| --- | --- |

(5)

Eurooppalaisista teknisistä standardeista on hyötyä nopeiden laajakaistaverkkojen kehittämisessä. Tarvitaan unionin tutkimus- ja kehitysohjelmia sekä standardointimenettelyjen seurannan lisäämistä, jotta unioni voisi toimia keskeisessä asemassa televiestintäalalla.

| (6) | Jäsenvaltioiden välisissä, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmasta (9) yhteisrahoitusta saaneissa suuren mittakaavan pilottihankkeissa, kuten PEPPOL-, STORK-, epSOS-, eCODEX- tai SPOCS-hankkeissa, on validoitu eSENS-hankkeen yhteydessä parhaillaan konsolidoitaviin yhteisiin rakenneosiin perustuvia, keskeisiä rajat ylittäviä digitaalisia palveluja sisämarkkinoilla. Nämä pilottihankkeet ovat jo saavuttaneet tai ovat lähitulevaisuudessa saavuttamassa käyttöönoton edellyttämän kypsyysasteen. Olemassa olevat yhteistä etua koskevat hankkeet ovat jo osoittaneet Euroopan tasolla toimimisen tuoman selkeän lisäarvon esimerkiksi kulttuuriperinnön (Europeana), lastensuojelun (Safer Internet) ja sosiaaliturvan (EESSI) alalla, ja ehdotuksen asteella on uusia hankkeita esimerkiksi kuluttajansuojan alalla (ODR). |
| --- | --- |

(6)

Jäsenvaltioiden välisissä, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmasta (9) yhteisrahoitusta saaneissa suuren mittakaavan pilottihankkeissa, kuten PEPPOL-, STORK-, epSOS-, eCODEX- tai SPOCS-hankkeissa, on validoitu eSENS-hankkeen yhteydessä parhaillaan konsolidoitaviin yhteisiin rakenneosiin perustuvia, keskeisiä rajat ylittäviä digitaalisia palveluja sisämarkkinoilla. Nämä pilottihankkeet ovat jo saavuttaneet tai ovat lähitulevaisuudessa saavuttamassa käyttöönoton edellyttämän kypsyysasteen. Olemassa olevat yhteistä etua koskevat hankkeet ovat jo osoittaneet Euroopan tasolla toimimisen tuoman selkeän lisäarvon esimerkiksi kulttuuriperinnön (Europeana), lastensuojelun (Safer Internet) ja sosiaaliturvan (EESSI) alalla, ja ehdotuksen asteella on uusia hankkeita esimerkiksi kuluttajansuojan alalla (ODR).

| (7) | Digitaalipalvelujen infrastruktuurien osalta etusijalle tulisi asettaa rakenneosat ennen muita digitaalipalvelujen infrastruktuureja, koska ensin mainitut ovat edellytys jälkimmäisille. Digitaalipalvelujen infrastruktuurien olisi muun muassa luotava eurooppalaista lisäarvoa ja vastattava todettuja tarpeita. Niiden olisi oltava teknisesti ja operatiivisesti käyttöönottoa varten riittävän kypsiä, mikä olisi osoitettava erityisesti onnistuneilla pilottihankkeilla. Niiden olisi perustuttava konkreettiseen jatkuvuussuunnitelmaan, jonka avulla voidaan varmistaa ydinpalvelualustojen pitkän aikavälin toiminta Verkkojen Euroopan jälkeenkin. Tämän asetuksen nojalla annettava rahoitustuki olisikin, aina kun se on mahdollista, asteittain lopetettava ja järjestettävä rahoitusta tarvittaessa muista lähteistä kuin Verkkojen Euroopasta. |
| --- | --- |

(7)

Digitaalipalvelujen infrastruktuurien osalta etusijalle tulisi asettaa rakenneosat ennen muita digitaalipalvelujen infrastruktuureja, koska ensin mainitut ovat edellytys jälkimmäisille. Digitaalipalvelujen infrastruktuurien olisi muun muassa luotava eurooppalaista lisäarvoa ja vastattava todettuja tarpeita. Niiden olisi oltava teknisesti ja operatiivisesti käyttöönottoa varten riittävän kypsiä, mikä olisi osoitettava erityisesti onnistuneilla pilottihankkeilla. Niiden olisi perustuttava konkreettiseen jatkuvuussuunnitelmaan, jonka avulla voidaan varmistaa ydinpalvelualustojen pitkän aikavälin toiminta Verkkojen Euroopan jälkeenkin. Tämän asetuksen nojalla annettava rahoitustuki olisikin, aina kun se on mahdollista, asteittain lopetettava ja järjestettävä rahoitusta tarvittaessa muista lähteistä kuin Verkkojen Euroopasta.

| (8) | On tärkeää, että digitaalipalvelujen infrastruktuurit, joita tarvitaan unionin oikeudesta johtuvien oikeudellisten velvoitteiden täyttämiseksi ja/tai jotka ovat kehittämässä tai tarjoavat jo rakenneosia, ja joilla on mahdollisesti suuri vaikutus yleiseurooppalaisten julkisten palvelujen kehitykseen, tulevat rahoitetuiksi, jotta voidaan tukea useampia digitaalipalvelujen infrastruktuureja ja rakentaa asteittain eurooppalaista yhteentoimivuuden ekosysteemiä. Tässä yhteydessä oikeudellisilla velvoitteilla tarkoitetaan yksittäisiä säännöksiä, jotka edellyttävät joko digitaalipalvelujen infrastruktuurien kehittämistä tai niiden käyttöä tai jotka edellyttävät tuloksia, jotka voidaan saavuttaa ainoastaan eurooppalaisten digitaalipalvelujen infrastruktuurien avulla. |
| --- | --- |

(8)

On tärkeää, että digitaalipalvelujen infrastruktuurit, joita tarvitaan unionin oikeudesta johtuvien oikeudellisten velvoitteiden täyttämiseksi ja/tai jotka ovat kehittämässä tai tarjoavat jo rakenneosia, ja joilla on mahdollisesti suuri vaikutus yleiseurooppalaisten julkisten palvelujen kehitykseen, tulevat rahoitetuiksi, jotta voidaan tukea useampia digitaalipalvelujen infrastruktuureja ja rakentaa asteittain eurooppalaista yhteentoimivuuden ekosysteemiä. Tässä yhteydessä oikeudellisilla velvoitteilla tarkoitetaan yksittäisiä säännöksiä, jotka edellyttävät joko digitaalipalvelujen infrastruktuurien kehittämistä tai niiden käyttöä tai jotka edellyttävät tuloksia, jotka voidaan saavuttaa ainoastaan eurooppalaisten digitaalipalvelujen infrastruktuurien avulla.

| (9) | Asemansa vakiinnuttaneina digitaalipalvelujen infrastruktuureina Europeana ja lapsille turvallisempi Internet olisi asetettava etusijalle rahoituksessa. Olisi erityisesti taattava muista unionin ohjelmista Verkkojen Euroopalle myönnettävän unionin rahoituksen jatkuvuus ensimmäisinä vuosina neuvoston asetuksella (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (10) vahvistettua monivuotista rahoituskehystä vuosiksi 2014–2020, jotta voidaan tarjota nykyisen rahoitusjärjestelyn puitteissa jatkuva hyvä palvelutaso. Neuvosto korosti 10 päivänä toukokuuta 2012, että on äärimmäisen tärkeää huolehtia Europeanan pitkän aikavälin elinkelpoisuudesta muun muassa hallinnoinnin ja rahoituksen osalta. (11) |
| --- | --- |

(9)

Asemansa vakiinnuttaneina digitaalipalvelujen infrastruktuureina Europeana ja lapsille turvallisempi Internet olisi asetettava etusijalle rahoituksessa. Olisi erityisesti taattava muista unionin ohjelmista Verkkojen Euroopalle myönnettävän unionin rahoituksen jatkuvuus ensimmäisinä vuosina neuvoston asetuksella (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (10) vahvistettua monivuotista rahoituskehystä vuosiksi 2014–2020, jotta voidaan tarjota nykyisen rahoitusjärjestelyn puitteissa jatkuva hyvä palvelutaso. Neuvosto korosti 10 päivänä toukokuuta 2012, että on äärimmäisen tärkeää huolehtia Europeanan pitkän aikavälin elinkelpoisuudesta muun muassa hallinnoinnin ja rahoituksen osalta. (11)

| (10) | Lapsille ja nuorille olisi taattava turvallinen, osallistava ja myönteinen verkkoympäristö. Olisi taattava Safer Internet -ohjelman toimivuus vuoden 2014 jälkeen keskeisenä toimena, jolla suojellaan ja edistetään lasten oikeuksia verkkoympäristössä. Olisi tuettava taloudellisesti sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla internetin parantamiseen lasten näkökulmasta tähtäävän eurooppalaisen strategian toteuttamista erityisesti internetin turvallisuutta jäsenvaltioissa edistävien keskusten osalta panemalla täytäntöön tämä asetus. Näiden keskusten toiminnot, muun muassa tiedotuskeskuksina toimiminen ja lapsille, vanhemmille ja hoitajille tarkoitetut linjat, joilla annetaan neuvontaa lasten parhaista internetin käyttötavoista, sekä lasten seksuaalista hyväksikäyttöä esittävästä sisällöstä ilmoittamiseen tarkoitetut vihjelinjat, ovat keskeinen osa edellä mainitun strategian tuloksellisuutta ja olennainen edellytys sille. |
| --- | --- |

(10)

Lapsille ja nuorille olisi taattava turvallinen, osallistava ja myönteinen verkkoympäristö. Olisi taattava Safer Internet -ohjelman toimivuus vuoden 2014 jälkeen keskeisenä toimena, jolla suojellaan ja edistetään lasten oikeuksia verkkoympäristössä. Olisi tuettava taloudellisesti sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla internetin parantamiseen lasten näkökulmasta tähtäävän eurooppalaisen strategian toteuttamista erityisesti internetin turvallisuutta jäsenvaltioissa edistävien keskusten osalta panemalla täytäntöön tämä asetus. Näiden keskusten toiminnot, muun muassa tiedotuskeskuksina toimiminen ja lapsille, vanhemmille ja hoitajille tarkoitetut linjat, joilla annetaan neuvontaa lasten parhaista internetin käyttötavoista, sekä lasten seksuaalista hyväksikäyttöä esittävästä sisällöstä ilmoittamiseen tarkoitetut vihjelinjat, ovat keskeinen osa edellä mainitun strategian tuloksellisuutta ja olennainen edellytys sille.

| (11) | Sähköistä tunnistamista ja sähköisiin transaktioihin liittyviä luottamuspalveluja sisämarkkinoilla koskevassa tulevassa unionin säädöksessä määritetään yksityiskohtaiset vaatimukset ja edellytykset keskeisten vastavuoroisen tunnistamisen mahdollistaville tekijöille, joihin jäljempänä viitataan digitaalipalvelujen infrastruktuurien rakenneosina. Kyseisen säädöksen on määrä kattaa useita tärkeimpiä rakenneosia, esimerkiksi sähköisen tunnistamisen ja sähköisen allekirjoituksen osana tämän asetuksen liitteessä esitettyjä yhteistä etua koskevia hankkeita. |
| --- | --- |

(11)

Sähköistä tunnistamista ja sähköisiin transaktioihin liittyviä luottamuspalveluja sisämarkkinoilla koskevassa tulevassa unionin säädöksessä määritetään yksityiskohtaiset vaatimukset ja edellytykset keskeisten vastavuoroisen tunnistamisen mahdollistaville tekijöille, joihin jäljempänä viitataan digitaalipalvelujen infrastruktuurien rakenneosina. Kyseisen säädöksen on määrä kattaa useita tärkeimpiä rakenneosia, esimerkiksi sähköisen tunnistamisen ja sähköisen allekirjoituksen osana tämän asetuksen liitteessä esitettyjä yhteistä etua koskevia hankkeita.

| (12) | Päätöksen N:o 922/2009/EY mukaisesti toteutetut digitaalipalvelujen infrastruktuurit tulevat helpottamaan maiden ja hallinnonalojen rajat ylittävää sähköistä vuorovaikutusta Euroopan julkishallintojen välillä. Tämä puolestaan mahdollistaa keskeisten palvelujen tarjonnan muun muassa sähköisen tunnistamisen ja todentamisen sekä sähköisten hankintojen, rajojen yli tapahtuvan yritysrekisterien yhteenliittämisen, rajat ylittävien yhteentoimivien sähköisten terveyspalvelujen sekä kyberturvallisuutta koskevan rajat ylittävän yhteistyön aloilla, ja tukee näin digitaalisia sisämarkkinoita. Tällaiseen hallintojen vuorovaikutukseen päästään luomalla ja/tai parantamalla yhteentoimivia ydinpalvelualustoja, jotka perustuvat olemassa oleviin yhteisiin rakenneosiin, ja/tai tuottamalla uusia rakenneosia, joita tarvitaan muiden ydinpalvelualustojen kehittämiseksi, sekä tuottamalla näihin liittyviä yleisluonteisia palveluja, joilla kansalliset infrastruktuurit liitetään ydinpalvelualustoihin digitaalisten palvelujen tarjoamiseksi rajojen yli. |
| --- | --- |

(12)

Päätöksen N:o 922/2009/EY mukaisesti toteutetut digitaalipalvelujen infrastruktuurit tulevat helpottamaan maiden ja hallinnonalojen rajat ylittävää sähköistä vuorovaikutusta Euroopan julkishallintojen välillä. Tämä puolestaan mahdollistaa keskeisten palvelujen tarjonnan muun muassa sähköisen tunnistamisen ja todentamisen sekä sähköisten hankintojen, rajojen yli tapahtuvan yritysrekisterien yhteenliittämisen, rajat ylittävien yhteentoimivien sähköisten terveyspalvelujen sekä kyberturvallisuutta koskevan rajat ylittävän yhteistyön aloilla, ja tukee näin digitaalisia sisämarkkinoita. Tällaiseen hallintojen vuorovaikutukseen päästään luomalla ja/tai parantamalla yhteentoimivia ydinpalvelualustoja, jotka perustuvat olemassa oleviin yhteisiin rakenneosiin, ja/tai tuottamalla uusia rakenneosia, joita tarvitaan muiden ydinpalvelualustojen kehittämiseksi, sekä tuottamalla näihin liittyviä yleisluonteisia palveluja, joilla kansalliset infrastruktuurit liitetään ydinpalvelualustoihin digitaalisten palvelujen tarjoamiseksi rajojen yli.

| (13) | Jäsenvaltioiden olisi kannustettava paikallis- ja alueviranomaisia osallistumaan täysimääräisesti ja tosiasiallisesti digitaalipalvelujen infrastruktuurien hallinnointiin sekä varmistettava, että yhteistä etua koskevissa hankkeissa, jotka liittyvät sähköisen hallinnon palvelujen tarjontaan rajojen yli, otetaan huomioon eurooppalaisiin yhteentoimivuusperiaatteisiin (EIF) sisältyvät suositukset. |
| --- | --- |

(13)

Jäsenvaltioiden olisi kannustettava paikallis- ja alueviranomaisia osallistumaan täysimääräisesti ja tosiasiallisesti digitaalipalvelujen infrastruktuurien hallinnointiin sekä varmistettava, että yhteistä etua koskevissa hankkeissa, jotka liittyvät sähköisen hallinnon palvelujen tarjontaan rajojen yli, otetaan huomioon eurooppalaisiin yhteentoimivuusperiaatteisiin (EIF) sisältyvät suositukset.

| (14) | Euroopan parlamentti korosti 6 päivänä heinäkuuta 2011 antamassaan päätöslauselmassa "Laajakaista Euroopassa: investointi digitaalivetoiseen kasvuun" (12), että laajakaistapalvelut ovat avainasemassa unionin teollisuuden kilpailukyvyn kannalta ja tukevat suuresti unionin talouskasvua, sosiaalista koheesiota ja laadukkaiden työpaikkojen syntyä. On tärkeää sijoittaa uusimpaan ja tulevaisuuteen suuntautuvaan tekniikkaan, jos halutaan, että unionissa syntyy innovaatioita, tietämystä ja palveluja. |
| --- | --- |

(14)

Euroopan parlamentti korosti 6 päivänä heinäkuuta 2011 antamassaan päätöslauselmassa "Laajakaista Euroopassa: investointi digitaalivetoiseen kasvuun" (12), että laajakaistapalvelut ovat avainasemassa unionin teollisuuden kilpailukyvyn kannalta ja tukevat suuresti unionin talouskasvua, sosiaalista koheesiota ja laadukkaiden työpaikkojen syntyä. On tärkeää sijoittaa uusimpaan ja tulevaisuuteen suuntautuvaan tekniikkaan, jos halutaan, että unionissa syntyy innovaatioita, tietämystä ja palveluja.

| (15) | Liki 500 miljoonan suurnopeuksista laajakaistaa käyttävän kansalaisen eurooppalaiset markkinat olisivat eturintamassa luomassa edellytyksiä sisämarkkinoiden kehitykselle, muodostaisivat maailmanlaajuisesti ainutlaatuisen käyttäjien kriittisen massan, joka toisi uusia mahdollisuuksia kaikkien alueiden ulottuville, sekä tarjoaisi kaikille käyttäjille lisäarvoa ja antaisi unionille valmiudet nousta maailman johtavaksi osaamistaloudeksi. Suurnopeuksisen laajakaistaverkon ripeä yleistyminen on ratkaisevaa unionin tuottavuuden kehittymisen ja sellaisten uusien ja pienten yritysten syntymisen kannalta, jotka voivat olla edelläkävijöitä eri aloilla, kuten terveydenhoidon, tuotannon ja palvelujen aloilla. |
| --- | --- |

(15)

Liki 500 miljoonan suurnopeuksista laajakaistaa käyttävän kansalaisen eurooppalaiset markkinat olisivat eturintamassa luomassa edellytyksiä sisämarkkinoiden kehitykselle, muodostaisivat maailmanlaajuisesti ainutlaatuisen käyttäjien kriittisen massan, joka toisi uusia mahdollisuuksia kaikkien alueiden ulottuville, sekä tarjoaisi kaikille käyttäjille lisäarvoa ja antaisi unionille valmiudet nousta maailman johtavaksi osaamistaloudeksi. Suurnopeuksisen laajakaistaverkon ripeä yleistyminen on ratkaisevaa unionin tuottavuuden kehittymisen ja sellaisten uusien ja pienten yritysten syntymisen kannalta, jotka voivat olla edelläkävijöitä eri aloilla, kuten terveydenhoidon, tuotannon ja palvelujen aloilla.

| (16) | Infrastruktuuriin liittyvien uusien mahdollisuuksien ja uusien innovatiivisten ja yhteentoimivien palvelujen yhdistelmän avulla on määrä käynnistää suotuisa kasvukierre, sillä ne lisäävät suurnopeuksisen laajakaistan kysyntää, johon on liiketoiminnallisessa mielessä järkevää vastata. |
| --- | --- |

(16)

Infrastruktuuriin liittyvien uusien mahdollisuuksien ja uusien innovatiivisten ja yhteentoimivien palvelujen yhdistelmän avulla on määrä käynnistää suotuisa kasvukierre, sillä ne lisäävät suurnopeuksisen laajakaistan kysyntää, johon on liiketoiminnallisessa mielessä järkevää vastata.

| (17) | Euroopan digitaalistrategian mukaan kaikkien eurooppalaisten saatavilla olisi vuoteen 2020 mennessä oltava yli 30 Mbit/s internet-yhteys ja vähintään 50 prosentilla eurooppalaisista kotitalouksista tilattuna yli 100 Mbit/s internet-yhteys. |
| --- | --- |

(17)

Euroopan digitaalistrategian mukaan kaikkien eurooppalaisten saatavilla olisi vuoteen 2020 mennessä oltava yli 30 Mbit/s internet-yhteys ja vähintään 50 prosentilla eurooppalaisista kotitalouksista tilattuna yli 100 Mbit/s internet-yhteys.

| (18) | Aikaisempaa nopeampia internet-yhteyksiä edellyttävien digitaalisten palvelujen ja sovellusten ripeän kehityksen ja sen mahdollistavien nopeasti kehittyvien huipputeknologioiden vuoksi on Euroopan digitaalistrategian puitteissa harkittava vuodelle 2020 asetettujen laajakaistatavoitteiden tarkistamista sen varmistamiseksi, että unionilla on kilpailukykyiset laajakaistanopeudet maailman muihin talouksiin verrattuna. |
| --- | --- |

(18)

Aikaisempaa nopeampia internet-yhteyksiä edellyttävien digitaalisten palvelujen ja sovellusten ripeän kehityksen ja sen mahdollistavien nopeasti kehittyvien huipputeknologioiden vuoksi on Euroopan digitaalistrategian puitteissa harkittava vuodelle 2020 asetettujen laajakaistatavoitteiden tarkistamista sen varmistamiseksi, että unionilla on kilpailukykyiset laajakaistanopeudet maailman muihin talouksiin verrattuna.

| (19) | Joidenkin laajakaistahankkeiden olisi osoitettava, että niillä on kunnianhimoisemmat, entistä suurempiin nopeuksiin tähtäävät tavoitteet ja että ne soveltuvat kytkettävyyden lisäämiseen tarkoitetuiksi pilottihankkeiksi ja laajasti toisinnettaviksi malleiksi. |
| --- | --- |

(19)

Joidenkin laajakaistahankkeiden olisi osoitettava, että niillä on kunnianhimoisemmat, entistä suurempiin nopeuksiin tähtäävät tavoitteet ja että ne soveltuvat kytkettävyyden lisäämiseen tarkoitetuiksi pilottihankkeiksi ja laajasti toisinnettaviksi malleiksi.

| (20) | Päätöslauselmassaan, jonka Euroopan parlamentti antoi 12 päivänä syyskuuta 2013 kasvun, liikkuvuuden ja työllisyyden digitaalisesta strategiasta: aika kiristää tahtia, se painotti, että tarkistetun Euroopan digitaalistrategian eteenpäin suuntautuva tavoitteena vuodelle 2020 pitäisi olla kaikkien unionin kotitalouksien liittäminen laajakaistaan, jonka nopeus on 100 Mbit/s ja jossa 50 prosentilla kotitalouksista nopeus on vähintään 1 Gbit/s. |
| --- | --- |

(20)

Päätöslauselmassaan, jonka Euroopan parlamentti antoi 12 päivänä syyskuuta 2013 kasvun, liikkuvuuden ja työllisyyden digitaalisesta strategiasta: aika kiristää tahtia, se painotti, että tarkistetun Euroopan digitaalistrategian eteenpäin suuntautuva tavoitteena vuodelle 2020 pitäisi olla kaikkien unionin kotitalouksien liittäminen laajakaistaan, jonka nopeus on 100 Mbit/s ja jossa 50 prosentilla kotitalouksista nopeus on vähintään 1 Gbit/s.

| (21) | Yksityisen sektorin olisi oltava johtavassa roolissa laajakaistaverkkojen rakentamisessa ja nykyaikaistamisessa, ja tämän tueksi olisi luotava kilpailuun perustuva ja investointiystävällinen sääntelykehys. Kun yksityiset investoinnit eivät riitä, jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet Euroopan digitaalistrategian tavoitteiden saavuttamiseksi. Julkinen rahoitustuki laajakaistalle olisi rajattava ohjelmiin tai aloitteisiin, joissa keskitytään sellaisiin hankkeisiin, joita yksityinen sektori ei voi yksin rahoittaa, mikä on varmistettava etukäteisarvioinnilla, jossa todetaan markkinahäiriöt tai epäoptimaaliset investointitilanteet Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (13) mukaisesti. |
| --- | --- |

(21)

Yksityisen sektorin olisi oltava johtavassa roolissa laajakaistaverkkojen rakentamisessa ja nykyaikaistamisessa, ja tämän tueksi olisi luotava kilpailuun perustuva ja investointiystävällinen sääntelykehys. Kun yksityiset investoinnit eivät riitä, jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet Euroopan digitaalistrategian tavoitteiden saavuttamiseksi. Julkinen rahoitustuki laajakaistalle olisi rajattava ohjelmiin tai aloitteisiin, joissa keskitytään sellaisiin hankkeisiin, joita yksityinen sektori ei voi yksin rahoittaa, mikä on varmistettava etukäteisarvioinnilla, jossa todetaan markkinahäiriöt tai epäoptimaaliset investointitilanteet Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (13) mukaisesti.

| (22) | Laajakaistaverkkoihin liittyvät rahoitusvälineet eivät saa perusteettomasti vääristää kilpailua, karkottaa yksityisiä investointeja tai hillitä yksityisten toimijoiden investointihalukkuutta. Erityisesti niiden on oltava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101, 102, 106 ja 107 artiklan mukaisia sekä tarvittaessa valtiontukisääntöjen soveltamista laajakaistaverkkojen nopean käyttöönoton yhteydessä koskevien yhteisön suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(22)

Laajakaistaverkkoihin liittyvät rahoitusvälineet eivät saa perusteettomasti vääristää kilpailua, karkottaa yksityisiä investointeja tai hillitä yksityisten toimijoiden investointihalukkuutta. Erityisesti niiden on oltava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101, 102, 106 ja 107 artiklan mukaisia sekä tarvittaessa valtiontukisääntöjen soveltamista laajakaistaverkkojen nopean käyttöönoton yhteydessä koskevien yhteisön suuntaviivojen mukaisesti.

| (23) | Laajakaistaverkkojen julkinen rahoitus on käytettävä ainoastaan infrastruktuureihin, jotka ovat sovellettavan lainsäädännön, erityisesti kilpailulainsäädännön, mukaisia ja joiden käyttöoikeuteen liittyvät velvollisuudet ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/19/EY (14) mukaisia. |
| --- | --- |

(23)

Laajakaistaverkkojen julkinen rahoitus on käytettävä ainoastaan infrastruktuureihin, jotka ovat sovellettavan lainsäädännön, erityisesti kilpailulainsäädännön, mukaisia ja joiden käyttöoikeuteen liittyvät velvollisuudet ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/19/EY (14) mukaisia.

| (24) | Koska Verkkojen Euroopan varat ovat hyvin rajalliset, rahoitustuessa olisi keskityttävä luomaan unionin tason rahoitusmekanismeja, joilla voitaisiin houkutella lisäinvestointeja, edistää kerrannaisvaikutuksia ja helpottaa näin yksityisten varojen ja muiden julkisten varojen tehokasta käyttöä investointeihin. Tämä lähestymistapa mahdollistaa yritysten ja institutionaalisten toimijoiden osallistumisen tasolla, joka on huomattavasti korkeampi kuin suoraan Verkkojen Euroopasta saatava rahoitus. |
| --- | --- |

(24)

Koska Verkkojen Euroopan varat ovat hyvin rajalliset, rahoitustuessa olisi keskityttävä luomaan unionin tason rahoitusmekanismeja, joilla voitaisiin houkutella lisäinvestointeja, edistää kerrannaisvaikutuksia ja helpottaa näin yksityisten varojen ja muiden julkisten varojen tehokasta käyttöä investointeihin. Tämä lähestymistapa mahdollistaa yritysten ja institutionaalisten toimijoiden osallistumisen tasolla, joka on huomattavasti korkeampi kuin suoraan Verkkojen Euroopasta saatava rahoitus.

| (25) | Verkkojen Euroopan puitteissa käytettävien varojen vähäisyyden vuoksi ja digitaalipalvelujen infrastruktuurien asianmukaisen rahoituksen varmistamiseksi laajakaistan talousarviomäärärahojen kokonaismäärä ei saisi ylittää kustannustehokkaan intervention aikaansaamiseen tarvittavaa minimimäärää, joka olisi määritettävä ennakkoarvioinnilla ottaen huomioon muun muassa suunnitellut rahoitusvälineet, pienimmän tehokkaan hankekokonaisuuden vipuvaikutus ja markkinaolosuhteet. |
| --- | --- |

(25)

Verkkojen Euroopan puitteissa käytettävien varojen vähäisyyden vuoksi ja digitaalipalvelujen infrastruktuurien asianmukaisen rahoituksen varmistamiseksi laajakaistan talousarviomäärärahojen kokonaismäärä ei saisi ylittää kustannustehokkaan intervention aikaansaamiseen tarvittavaa minimimäärää, joka olisi määritettävä ennakkoarvioinnilla ottaen huomioon muun muassa suunnitellut rahoitusvälineet, pienimmän tehokkaan hankekokonaisuuden vipuvaikutus ja markkinaolosuhteet.

| (26) | Laajakaistan käyttöönottoon suunnattavan Verkkojen Eurooppa -tuen olisi täydennettävä muista unionin ohjelmista ja aloitteista, kuten Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (ERI-rahastot), myönnettävää tukea tapauksissa, joissa ennakkoarvioinneissa todetaan markkinahäiriöistä tai epäoptimaalisissa investointitilanteissa ja joiden osalta hallinnointiviranomaiset niin päättävät. Laajakaistan käyttöönottoon kohdistettavan Verkkojen Eurooppa -rahoitustuen olisi edesautettava jäsenvaltioiden pyrkimyksiä sekä suoraan että tarjoamalla investointimuoto vapaaehtoisille korvamerkityille rahoitusosuuksille muista lähteistä, mukaan lukien ERI-rahastot, antaen näin jäsenvaltioille mahdollisuuden hyötyä unionin hallinnoimien järjestelmien taitotiedosta ja mittakaavaeduista ja parantaa tätä kautta julkisten varojen käytön tehokkuutta. |
| --- | --- |

(26)

Laajakaistan käyttöönottoon suunnattavan Verkkojen Eurooppa -tuen olisi täydennettävä muista unionin ohjelmista ja aloitteista, kuten Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (ERI-rahastot), myönnettävää tukea tapauksissa, joissa ennakkoarvioinneissa todetaan markkinahäiriöistä tai epäoptimaalisissa investointitilanteissa ja joiden osalta hallinnointiviranomaiset niin päättävät. Laajakaistan käyttöönottoon kohdistettavan Verkkojen Eurooppa -rahoitustuen olisi edesautettava jäsenvaltioiden pyrkimyksiä sekä suoraan että tarjoamalla investointimuoto vapaaehtoisille korvamerkityille rahoitusosuuksille muista lähteistä, mukaan lukien ERI-rahastot, antaen näin jäsenvaltioille mahdollisuuden hyötyä unionin hallinnoimien järjestelmien taitotiedosta ja mittakaavaeduista ja parantaa tätä kautta julkisten varojen käytön tehokkuutta.

| (27) | Parhaan vastineen varmistamiseksi rahoille ja varojen vähäisyyden vuoksi Verkkojen Eurooppa -rahoitusta tulisi olla niiden hankkeiden saatavilla, jotka tukeutuvat tietylle hankkeelle parhaiten soveltuvaan tekniikkaan, voivat osaltaan edistää innovatiivisia liiketoimintamalleja ja osoittavat suurta toistettavuuspotentiaalia. Silloin kun hankkeita rahoitetaan Verkkojen Euroopan puitteissa maksettavavilla vapaaehtoisilla rahoitusosuuksilla, joita ovat esimerkiksi ERI-rahasto tai kansallisen tai alueellinen rahoitus, kelpoisuusperusteiden tulisi olla joustavampia ja niissä olisi otettava huomioon niiden alueiden erityistilanne ja -olosuhteet, joihin kyseistä rahoitusta on tarkoitus käyttää. |
| --- | --- |

(27)

Parhaan vastineen varmistamiseksi rahoille ja varojen vähäisyyden vuoksi Verkkojen Eurooppa -rahoitusta tulisi olla niiden hankkeiden saatavilla, jotka tukeutuvat tietylle hankkeelle parhaiten soveltuvaan tekniikkaan, voivat osaltaan edistää innovatiivisia liiketoimintamalleja ja osoittavat suurta toistettavuuspotentiaalia. Silloin kun hankkeita rahoitetaan Verkkojen Euroopan puitteissa maksettavavilla vapaaehtoisilla rahoitusosuuksilla, joita ovat esimerkiksi ERI-rahasto tai kansallisen tai alueellinen rahoitus, kelpoisuusperusteiden tulisi olla joustavampia ja niissä olisi otettava huomioon niiden alueiden erityistilanne ja -olosuhteet, joihin kyseistä rahoitusta on tarkoitus käyttää.

| (28) | Unioni voi tukea Euroopan digitaalistrategian tavoitteiden saavuttamiseen myötävaikuttavaa laajakaistaverkkojen käyttöönottoa kaiken tyyppisillä alueilla, kuten esikaupunkialueilla, maaseudulla, harvaanasutuilla alueilla ja vähemmän kehittyneillä alueilla. Digitaalisen kuilun kaventaminen ja kasvava osallisuus tietoyhteiskuntaan ovat Euroopan digitaalistrategian tärkeitä tavoitteita. Kaikissa laajakaistaa koskevissa unionin toimissa on vastattava niiden esikaupunkialueiden, maaseutualueiden ja etenkin harvaanasuttujen alueiden ja vähemmän kehittyneiden alueiden tarpeisiin, joille on oltava tarjolla yhteyksiä. Tähän sisältyy laajakaistaverkkojen käyttöönotto saarialueiden, erillisalueiden, vuoristoalueiden, etäisten alueiden ja syrjäseutualueiden, mukaan luettuina saarijäsenvaltiot, liittämiseksi unionin keskusalueisiin ja/tai tällaisten alueiden ja unionin keskusalueiden välisten yhteyksien luotettavuuden tai suorituskyvyn parantaminen. |
| --- | --- |

(28)

Unioni voi tukea Euroopan digitaalistrategian tavoitteiden saavuttamiseen myötävaikuttavaa laajakaistaverkkojen käyttöönottoa kaiken tyyppisillä alueilla, kuten esikaupunkialueilla, maaseudulla, harvaanasutuilla alueilla ja vähemmän kehittyneillä alueilla. Digitaalisen kuilun kaventaminen ja kasvava osallisuus tietoyhteiskuntaan ovat Euroopan digitaalistrategian tärkeitä tavoitteita. Kaikissa laajakaistaa koskevissa unionin toimissa on vastattava niiden esikaupunkialueiden, maaseutualueiden ja etenkin harvaanasuttujen alueiden ja vähemmän kehittyneiden alueiden tarpeisiin, joille on oltava tarjolla yhteyksiä. Tähän sisältyy laajakaistaverkkojen käyttöönotto saarialueiden, erillisalueiden, vuoristoalueiden, etäisten alueiden ja syrjäseutualueiden, mukaan luettuina saarijäsenvaltiot, liittämiseksi unionin keskusalueisiin ja/tai tällaisten alueiden ja unionin keskusalueiden välisten yhteyksien luotettavuuden tai suorituskyvyn parantaminen.

| (29) | Olisi edistettävä digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamiseksi Verkkojen Euroopan sekä kansallisten ja alueellisten laajakaistatoimien yhteensopivuutta. |
| --- | --- |

(29)

Olisi edistettävä digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamiseksi Verkkojen Euroopan sekä kansallisten ja alueellisten laajakaistatoimien yhteensopivuutta.

| (30) | Rahoitustuen muodot olisi tätä asetusta täytäntöönpantaessa sovitettava kulloinkin kyseessä olevien toimien ominaispiirteisiin. Näin ollen digitaalipalvelujen infrastruktuurien alalla olisi rahoitettava ydinpalvelualustoja, joita ei voida rahoittaa muista lähteistä, ensisijaisesti hankintojen kautta tai poikkeustapauksissa avustuksilla, kun taas yleisluonteisille palveluille olisi annettava Verkkojen Euroopasta vain rajallisesti rahoitustukea. Lisäksi kaikessa Verkkojen Euroopasta annettavassa rahoitustuessa olisi pyrittävä unionin varojen tehokkaaseen käyttöön ja näin ollen laajakaistaverkkoja olisi tuettava rahoitusvälineillä, jotka varmistavat suuremman vipuvaikutuksen kuin avustukset. |
| --- | --- |

(30)

Rahoitustuen muodot olisi tätä asetusta täytäntöönpantaessa sovitettava kulloinkin kyseessä olevien toimien ominaispiirteisiin. Näin ollen digitaalipalvelujen infrastruktuurien alalla olisi rahoitettava ydinpalvelualustoja, joita ei voida rahoittaa muista lähteistä, ensisijaisesti hankintojen kautta tai poikkeustapauksissa avustuksilla, kun taas yleisluonteisille palveluille olisi annettava Verkkojen Euroopasta vain rajallisesti rahoitustukea. Lisäksi kaikessa Verkkojen Euroopasta annettavassa rahoitustuessa olisi pyrittävä unionin varojen tehokkaaseen käyttöön ja näin ollen laajakaistaverkkoja olisi tuettava rahoitusvälineillä, jotka varmistavat suuremman vipuvaikutuksen kuin avustukset.

| (31) | Tämän asetuksen nojalla tehtävissä interventioissa olisi pyrittävä synergioihin ja yhteentoimivuuteen liitteessä kuvattujen, erilaisten yhteistä etua koskevien hankkeiden välillä sekä suhteessa muihin infrastruktuureihin, kun Verkkojen Euroopasta tuettuihin liikenne- ja energiainfrastruktuureihin, muun muassa Horisontti 2020 -ohjelmasta tuettaviin asiaan liittyviin tutkimusinfrastruktuureihin ja ERI-rahastoista tuettaviin keskeisiin infrastruktuureihin, sekä vältettävä päällekkäistä työtä ja perusteettomia hallinnollisia rasitteita. |
| --- | --- |

(31)

Tämän asetuksen nojalla tehtävissä interventioissa olisi pyrittävä synergioihin ja yhteentoimivuuteen liitteessä kuvattujen, erilaisten yhteistä etua koskevien hankkeiden välillä sekä suhteessa muihin infrastruktuureihin, kun Verkkojen Euroopasta tuettuihin liikenne- ja energiainfrastruktuureihin, muun muassa Horisontti 2020 -ohjelmasta tuettaviin asiaan liittyviin tutkimusinfrastruktuureihin ja ERI-rahastoista tuettaviin keskeisiin infrastruktuureihin, sekä vältettävä päällekkäistä työtä ja perusteettomia hallinnollisia rasitteita.

| (32) | Yhteistä etua koskeville hankkeille annettavaa rahoitustukea olisi täydennettävä horisontaalisilla toimilla, kuten teknisellä avulla, kysynnän edistävillä toimenpiteillä ja koordinoinnilla, jossa olisi pyrittävä maksimoimaan unionin intervention vaikutukset. |
| --- | --- |

(32)

Yhteistä etua koskeville hankkeille annettavaa rahoitustukea olisi täydennettävä horisontaalisilla toimilla, kuten teknisellä avulla, kysynnän edistävillä toimenpiteillä ja koordinoinnilla, jossa olisi pyrittävä maksimoimaan unionin intervention vaikutukset.

| (33) | Sitoessaan varoja interventioihin laajakaistaverkkojen alalla komission olisi otettava asianmukaisesti huomioon unionin olemassa olevien rahoitusvälineiden arviointien tulokset. |
| --- | --- |

(33)

Sitoessaan varoja interventioihin laajakaistaverkkojen alalla komission olisi otettava asianmukaisesti huomioon unionin olemassa olevien rahoitusvälineiden arviointien tulokset.

| (34) | Komission olisi käytettävä apunaan kaikkien jäsenvaltioiden edustajista koostuvaa asiantuntijaryhmää, jonka olisi otettava kantaa ja osallistuttava muun muassa tämän asetuksen täytäntöönpanon seurantaan, suunnitteluun, arviointiin ja puututtava täytäntöönpanon ongelmiin. |
| --- | --- |

(34)

Komission olisi käytettävä apunaan kaikkien jäsenvaltioiden edustajista koostuvaa asiantuntijaryhmää, jonka olisi otettava kantaa ja osallistuttava muun muassa tämän asetuksen täytäntöönpanon seurantaan, suunnitteluun, arviointiin ja puututtava täytäntöönpanon ongelmiin.

| (35) | Asiantuntijaryhmän olisi lisäksi tehtävä yhteistyötä tämän asetuksen täytäntöönpanoon osallistuvien tahojen, kuten paikallis- ja alueviranomaisten, internetyhteydentarjoajien, julkisten verkkojen hallinnoijien ja komponenttien valmistajien sekä jäsenvaltioiden sääntelyviranomaisten ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1211/2009 (15) perustetun Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimen (BEREC), kanssa. |
| --- | --- |

(35)

Asiantuntijaryhmän olisi lisäksi tehtävä yhteistyötä tämän asetuksen täytäntöönpanoon osallistuvien tahojen, kuten paikallis- ja alueviranomaisten, internetyhteydentarjoajien, julkisten verkkojen hallinnoijien ja komponenttien valmistajien sekä jäsenvaltioiden sääntelyviranomaisten ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1211/2009 (15) perustetun Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimen (BEREC), kanssa.

| (36) | Asetuksella (EU) N:o 1316/2013 perustetaan Verkkojen Eurooppa -koordinointikomitea, joka on myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 182/2011 (16) tarkoitettu komitea. Lisäksi asetuksella (EU) N:o 1316/2013 annetaan komissiolle toimivalta hyväksyä tarkastelumenettelyä noudattaen vuotuisia ja monivuotisia työohjelmia myös televiestintäalalla, koska siihen sovelletaan tätä asetusta. On tärkeää selkeyttää tältä osin, että televiestintäinfrastruktuurin alan asiantuntijoiden olisi edustettava koordinointikomiteassa jäsenvaltioita, kun käsiteltävänä on tähän asetukseen liittyviä kysymyksiä, erityisesti vuosittaisten ja monivuotisten työohjelmien luonnoksia, |
| --- | --- |

(36)

Asetuksella (EU) N:o 1316/2013 perustetaan Verkkojen Eurooppa -koordinointikomitea, joka on myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 182/2011 (16) tarkoitettu komitea. Lisäksi asetuksella (EU) N:o 1316/2013 annetaan komissiolle toimivalta hyväksyä tarkastelumenettelyä noudattaen vuotuisia ja monivuotisia työohjelmia myös televiestintäalalla, koska siihen sovelletaan tätä asetusta. On tärkeää selkeyttää tältä osin, että televiestintäinfrastruktuurin alan asiantuntijoiden olisi edustettava koordinointikomiteassa jäsenvaltioita, kun käsiteltävänä on tähän asetukseen liittyviä kysymyksiä, erityisesti vuosittaisten ja monivuotisten työohjelmien luonnoksia,

| (37) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat/eli (mainitaan tarvittaessa tavoitteet),] koska (mainitaan syyt), vaan ne voidaan (mainitaan toiminnan laajuus tai vaikutukset) vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(37)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat/eli (mainitaan tarvittaessa tavoitteet),] koska (mainitaan syyt), vaan ne voidaan (mainitaan toiminnan laajuus tai vaikutukset) vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (38) | Asetuksessa (EU) N:o 1316/2013 määritellään ne edellytykset, menetelmät ja menettelyt, joiden mukaisesti Euroopan laajuisille verkoille myönnetään unionin rahoitustukea yhteistä etuja koskevien liikenne-, televiestintä- ja energia-alan infrastruktuurihankkeiden tukemiseksi. Siinä myös vahvistetaan asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 nojalla saatavilla olevien varojen jakautuminen kaikkien kolmen alan osalta. Asetusta (EU) N:o 1316/2013 sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014. On aiheellista yhdenmukaistaa tämän asetuksen soveltamisajankohta asetuksen (EU) N:o 1316/2013 ja asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 soveltamisajankohdan kanssa. Näin ollen tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2014. |
| --- | --- |

(38)

Asetuksessa (EU) N:o 1316/2013 määritellään ne edellytykset, menetelmät ja menettelyt, joiden mukaisesti Euroopan laajuisille verkoille myönnetään unionin rahoitustukea yhteistä etuja koskevien liikenne-, televiestintä- ja energia-alan infrastruktuurihankkeiden tukemiseksi. Siinä myös vahvistetaan asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 nojalla saatavilla olevien varojen jakautuminen kaikkien kolmen alan osalta. Asetusta (EU) N:o 1316/2013 sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014. On aiheellista yhdenmukaistaa tämän asetuksen soveltamisajankohta asetuksen (EU) N:o 1316/2013 ja asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 soveltamisajankohdan kanssa. Näin ollen tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2014.

| (39) | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1336/97 (17) olisi kumottava, |
| --- | --- |

(39)

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1336/97 (17) olisi kumottava,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde

1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan suuntaviivat yhteistä etua koskevien hankkeiden ripeää toteuttamista ja yhteentoimivuutta varten Euroopan laajuisten televiestintäinfrastruktuurien alan verkkojen alalla.

2.   Erityisesti tässä asetuksessa säädetään seuraavista seikoista:

| a) | yhteistä etua koskevien hankkeiden tavoitteet ja operatiiviset painopisteet; |
| --- | --- |

a)

yhteistä etua koskevien hankkeiden tavoitteet ja operatiiviset painopisteet;

| b) | yhteistä etua koskevien hankkeiden yksilöinti; |
| --- | --- |

b)

yhteistä etua koskevien hankkeiden yksilöinti;

| c) | perusteet, joiden mukaan yhteistä etua koskevia hankkeita edistävät toimet saavat asetuksen (EU) N:o 1316/2013 mukaista unionin rahoitustukea kehittämiseen, toteuttamiseen, käyttöönottoon, yhteenliittämiseen ja yhteentoimivuuden varmistamiseen ja |
| --- | --- |

c)

perusteet, joiden mukaan yhteistä etua koskevia hankkeita edistävät toimet saavat asetuksen (EU) N:o 1316/2013 mukaista unionin rahoitustukea kehittämiseen, toteuttamiseen, käyttöönottoon, yhteenliittämiseen ja yhteentoimivuuden varmistamiseen ja

| d) | yhteistä etua koskevien hankkeiden rahoituksen painopisteet. |
| --- | --- |

d)

yhteistä etua koskevien hankkeiden rahoituksen painopisteet.

2 artikla

Määritelmät

1.   Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1316/2013 2 artiklassa säädettyjä määritelmiä.

2.   Tässä asetuksessa ja asetuksessa (EU) N:o 1316/2013 sovelletaan myös seuraavia määritelmiä; tällöin tarkoitetaan:

| a) | 'televiestintäinfrastruktuurilla' laajakaistaverkkoja ja digitaalipalvelujen infrastruktuureja; |
| --- | --- |

a)

'televiestintäinfrastruktuurilla' laajakaistaverkkoja ja digitaalipalvelujen infrastruktuureja;

| b) | 'digitaalipalvelujen infrastruktuureilla' infrastruktuureja, jotka mahdollistavat Euroopan laajuisten yhteentoimivien verkotettujen yhteistä etua koskevien palvelujen tarjoamisen sähköisesti, tyypillisesti internetin kautta kansalaisille, yrityksille ja/tai julkisille viranomaisille ja jotka koostuvat ydinpalvelualustoista ja yleisluonteisista palveluista; |
| --- | --- |

b)

'digitaalipalvelujen infrastruktuureilla' infrastruktuureja, jotka mahdollistavat Euroopan laajuisten yhteentoimivien verkotettujen yhteistä etua koskevien palvelujen tarjoamisen sähköisesti, tyypillisesti internetin kautta kansalaisille, yrityksille ja/tai julkisille viranomaisille ja jotka koostuvat ydinpalvelualustoista ja yleisluonteisista palveluista;

| c) | 'rakenneosilla' digitaalipalvelujen perusinfrastruktuureja keskeisinä tekijöinä, jotka mahdollistavat uudelleenkäytön monimutkaisemmissa digitaalipalvelujen infrastruktuureissa; |
| --- | --- |

c)

'rakenneosilla' digitaalipalvelujen perusinfrastruktuureja keskeisinä tekijöinä, jotka mahdollistavat uudelleenkäytön monimutkaisemmissa digitaalipalvelujen infrastruktuureissa;

| d) | 'ydinpalvelualustoilla' digitaalipalvelujen infrastruktuurien keskeisiä solmukohtia, joilla pyritään varmistamaan yleiseurooppalainen liitettävyys, pääsy ja yhteentoimivuus, ja jotka ovat avoimia jäsenvaltioille ja mahdollisesti myös muille tahoille, |
| --- | --- |

d)

'ydinpalvelualustoilla' digitaalipalvelujen infrastruktuurien keskeisiä solmukohtia, joilla pyritään varmistamaan yleiseurooppalainen liitettävyys, pääsy ja yhteentoimivuus, ja jotka ovat avoimia jäsenvaltioille ja mahdollisesti myös muille tahoille,

| e) | 'yleisluonteisilla palveluilla' yhdyskäytäväpalveluja, jotka liittävät yhden tai useamman kansallisen infrastruktuurin ydinpalvelualustaan tai -alustoihin; |
| --- | --- |

e)

'yleisluonteisilla palveluilla' yhdyskäytäväpalveluja, jotka liittävät yhden tai useamman kansallisen infrastruktuurin ydinpalvelualustaan tai -alustoihin;

| f) | 'laajakaistaverkoilla' kiinteitä ja langattomia liityntäverkkoja, täydentävää infrastruktuuria ja runkoverkkoja, jotka pystyvät tarjoamaan hyvin nopeat yhteydet; |
| --- | --- |

f)

'laajakaistaverkoilla' kiinteitä ja langattomia liityntäverkkoja, täydentävää infrastruktuuria ja runkoverkkoja, jotka pystyvät tarjoamaan hyvin nopeat yhteydet;

| g) | 'horisontaalisilla toimilla' Verkkojen Eurooppa -asetuksen 2 artiklan 6 kohdassa määriteltyjä tutkimuksia ja 7 kohdassa määriteltyjä ohjelmatukitoimia. |
| --- | --- |

g)

'horisontaalisilla toimilla' Verkkojen Eurooppa -asetuksen 2 artiklan 6 kohdassa määriteltyjä tutkimuksia ja 7 kohdassa määriteltyjä ohjelmatukitoimia.

3 artikla

Tavoitteet

1.   Yhteistä etua koskevien hankkeiden on edesautettava asetuksen (EU) N:o 1316/2013 3 artiklassa säädettyjen yleistavoitteiden saavuttamista.

2.   Yleistavoitteiden lisäksi yhteistä etua koskevissa hankkeissa on pyrittävä yhteen tai useampaan seuraavista erityistavoitteista:

| a) | talouskasvu ja sisämarkkinoiden toteutumisen sekä toiminnan tukeminen unionin talouden, myös pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset), kilpailukyvyn tukemiseksi, |
| --- | --- |

a)

talouskasvu ja sisämarkkinoiden toteutumisen sekä toiminnan tukeminen unionin talouden, myös pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset), kilpailukyvyn tukemiseksi,

| b) | kansalaisten, yritysten ja julkisten viranomaisten arkeen joka tasolla tehtävät parannukset edistämällä laajakaistaverkkojen tunnetuksi tekemistä, kansallisten, alueellisten ja paikallisten laajakaistaverkkojen yhteenliittämistä ja yhteentoimivuutta sekä syrjimätöntä pääsyä tällaisiin verkkoihin ja osallisuutta tietoyhteiskuntaan. |
| --- | --- |

b)

kansalaisten, yritysten ja julkisten viranomaisten arkeen joka tasolla tehtävät parannukset edistämällä laajakaistaverkkojen tunnetuksi tekemistä, kansallisten, alueellisten ja paikallisten laajakaistaverkkojen yhteenliittämistä ja yhteentoimivuutta sekä syrjimätöntä pääsyä tällaisiin verkkoihin ja osallisuutta tietoyhteiskuntaan.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamista on tuettava seuraavilla operatiivisilla painopisteillä:

| a) | Euroopan laajuisten digitaalipalvelujen infrastruktuurien yhteentoimivuus, liitettävyys, kestävä käyttöönotto, ylläpito ja ajanmukaistaminen sekä Euroopan tason koordinointi, |
| --- | --- |

a)

Euroopan laajuisten digitaalipalvelujen infrastruktuurien yhteentoimivuus, liitettävyys, kestävä käyttöönotto, ylläpito ja ajanmukaistaminen sekä Euroopan tason koordinointi,

| b) | yksityisten ja julkisten investointien tehokas hyödyntäminen, jolla edistetään laajakaistaverkkojen käyttöönottoa ja nykyaikaistamista Euroopan digitaalistrategian laajakaistatavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

b)

yksityisten ja julkisten investointien tehokas hyödyntäminen, jolla edistetään laajakaistaverkkojen käyttöönottoa ja nykyaikaistamista Euroopan digitaalistrategian laajakaistatavoitteiden saavuttamiseksi.

4 artikla

Yhteistä etua koskevat hankkeet

1.   Yhteistä etua koskevissa hankkeissa on erityisesti

| a) | pyrittävä luomaan ja/tai parantamaan yhteentoimivia ja, aina kun se on mahdollista, kansainvälisesti yhteensopivia ydinpalvelualustoja yhdistettyinä yleisluonteisiin palveluihin digitaalipalvelujen infrastruktuureja varten; |
| --- | --- |

a)

pyrittävä luomaan ja/tai parantamaan yhteentoimivia ja, aina kun se on mahdollista, kansainvälisesti yhteensopivia ydinpalvelualustoja yhdistettyinä yleisluonteisiin palveluihin digitaalipalvelujen infrastruktuureja varten;

| b) | tarjottava tehokkaita laajakaistaverkkoja koskevia investointivälineitä, houkuteltava uusia investoijien ja hankkeiden vetäjien luokkia sekä edesautettava innovatiivisten hankkeiden ja liiketoimintamallien monistettavuutta. |
| --- | --- |

b)

tarjottava tehokkaita laajakaistaverkkoja koskevia investointivälineitä, houkuteltava uusia investoijien ja hankkeiden vetäjien luokkia sekä edesautettava innovatiivisten hankkeiden ja liiketoimintamallien monistettavuutta.

2.   Yhteistä etua koskevat hankkeet voivat sisältää hankkeiden koko elinkaaren, myös toteutettavuustutkimukset, täytäntöönpanon, jatkuvan toiminnan, ajanmukaistamisen, koordinoinnin ja arvioinnin.

3.   Yhteistä etua koskevia hankkeita voidaan tukea horisontaalisilla toimilla.

4.   Yhteistä etua koskevat hankkeet ja niitä tukevat toimet kuvataan tarkemmin liitteessä.

5 artikla

Tukimuodot

1.   Digitaalipalvelujen infrastruktuurien alalla ydinpalvelualustat toteuttaa ensisijaisesti unioni kun taas yleisluonteisten palvelujen toteuttamisesta vastaavat ne osapuolet, jotka liittyvät kulloinkin kyseessä olevaan ydinpalvelualustaan. Vastuu laajakaistaverkkoihin tehtävistä investoinneista kuuluu pääasiassa yksityiselle sektorille, ja tätä toimintaa tukee kilpailuun perustuva ja investointiystävällinen sääntelykehys. Julkista tukea annetaan laajakaistaverkoille ainoastaan silloin, kun markkinat toimivat puutteellisesti tai investointitilanne on epäoptimaalinen.

2.   Jäsenvaltioita ja muita yhteistä etua koskevista hankkeista vastaavia tai näiden hankkeiden toteutukseen osallistuvia tahoja kannustetaan toteuttamaan toimenpiteitä, joita tarvitaan kyseisten hankkeiden toteutuksen edistämiseksi. Lopullinen päätös jonkin jäsenvaltion alueeseen liittyvää yhteistä etua koskevien hankkeiden toteutuksesta tehdään kyseisen jäsenvaltion annettua hyväksyntänsä.

3.   Yhteistä etua koskevien hankkeiden edistämistoimille, jotka täyttävät tämän asetuksen 6 artiklassa säädetyt ehdot, voidaan myöntää unionin rahoitustukea asetuksen (EU) N:o 1316/2013 edellytysten mukaisesti ja siinä säädetyistä välineistä. Rahoitustukea myönnetään unionin asiaa koskevien sääntöjen ja menettelyjen, tämän asetuksen 6 artiklassa säädettyjen rahoituksen painopisteiden ja resurssien saatavuuden mukaisesti ottaen huomioon edunsaajien erityistarpeet.

4.   Yhteistä etua koskevien hankkeiden edistämistoimia digitaalipalvelujen infrastruktuurien alalla on tuettava

| a) | hankinnoilla ja/tai |
| --- | --- |

a)

hankinnoilla ja/tai

| b) | avustuksilla. |
| --- | --- |

b)

avustuksilla.

5.   Yhteistä etua koskevien hankkeiden edistämistoimia laajakaistaverkkojen alalla on tuettava

| a) | Asetuksessa (EU) N:o 1316/2013 määritellyillä rahoitusvälineillä, joihin voidaan lisätä osuuksia Verkkojen Euroopan muilta alueilta, muista välineistä, ohjelmista ja unionin talousarvion budjettikohdista, jäsenvaltioilta, mukaan luettuina alue- ja paikallisviranomaiset, ja miltä tahansa muilta investoijilta, mukaan luettuina yksityiset investoijat asetuksen (EU) N:o 1316/2013 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja/tai |
| --- | --- |

a)

Asetuksessa (EU) N:o 1316/2013 määritellyillä rahoitusvälineillä, joihin voidaan lisätä osuuksia Verkkojen Euroopan muilta alueilta, muista välineistä, ohjelmista ja unionin talousarvion budjettikohdista, jäsenvaltioilta, mukaan luettuina alue- ja paikallisviranomaiset, ja miltä tahansa muilta investoijilta, mukaan luettuina yksityiset investoijat asetuksen (EU) N:o 1316/2013 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja/tai

| b) | yhdistämällä rahoitusvälineitä ja avustuksia muista julkisista lähteistä kuin Verkkojen Euroopasta; nämä julkiset lähteet voivat olla unionin tason tai kansallisia julkisia lähteitä. |
| --- | --- |

b)

yhdistämällä rahoitusvälineitä ja avustuksia muista julkisista lähteistä kuin Verkkojen Euroopasta; nämä julkiset lähteet voivat olla unionin tason tai kansallisia julkisia lähteitä.

6.   Horisontaalisia toimia tuetaan

| a) | hankinnoilla ja/tai |
| --- | --- |

a)

hankinnoilla ja/tai

| b) | avustuksilla. |
| --- | --- |

b)

avustuksilla.

7.   Laajakaistaverkkoihin liittyville rahoitusvälineille varattujen talousarviomäärärahojen kokonaismäärä ei saa ylittää kustannustehokkaiden interventioiden aikaansaamiseen tarvittavaa minimimäärää, joka on määritettävä asetuksen (EU) N:o 1316/2013 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen ennakkoarviointien perusteella.

Kyseinen määrä on 15 prosenttia asetuksen (EU) N:o 1316/2013 5 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesta televiestintäalan rahoituskehyksestä.

8.   Vähintään yksi kolmannes tämän asetuksen nojalla rahoitustukea saavista laajakaistahankkeista on asettanut nopeustavoitteekseen 100 Mbit/s.

9.   Tämän asetuksen 8 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun kertomuksen perusteella Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat komission ehdotuksesta tarkistaa tämän artiklan 3 d kohdan mukaisesti määritettyä määrää ja tämän artiklan 7 kohdassa tarkoitettua hankkeiden osuutta.

10.   Kun Verkkojen Eurooppa -tuki täydentää ERI- rahastoista saatavaa ja muuta suoraa julkista tukea, Verkkojen Eurooppa -toimien ja rakenne- ja investointirahastoista myönnettävän tuen välillä syntyvien synergioiden edistämiseksi voidaan käyttää asianmukaista koordinointimekanismia.

6 artikla

Kelpoisuusehdot ja rahoituksen painopisteet

1.   Digitaalipalvelujen infrastruktuurien alalla toteutettavien yhteistä etua koskevien hankkeiden edistämistoimien on ollakseen rahoituskelpoisia täytettävä kaikki seuraavat ehdot:

| a) | ne ovat saavuttaneet käyttöönoton edellyttämän kypsyysasteen, mikä on todettu erityisesti onnistuneissa pilottihankkeissa esimerkiksi unionin innovointi- ja tutkimusohjelmien kaltaisissa ohjelmissa; |
| --- | --- |

a)

ne ovat saavuttaneet käyttöönoton edellyttämän kypsyysasteen, mikä on todettu erityisesti onnistuneissa pilottihankkeissa esimerkiksi unionin innovointi- ja tutkimusohjelmien kaltaisissa ohjelmissa;

| b) | ne myötävaikuttavat unionin politiikkoihin ja toimiin sisämarkkinoiden tukemiseksi; |
| --- | --- |

b)

ne myötävaikuttavat unionin politiikkoihin ja toimiin sisämarkkinoiden tukemiseksi;

| c) | ne luovat eurooppalaista lisäarvoa ja niillä on toteutettavuus- ja kustannus-/hyötyarvioinnilla laadukkaaksi osoitettavissa oleva strategia sekä suunnitelma pitkän aikavälin kestävyyttä varten, tarvittaessa muiden rahoituslähteiden kuin Verkkojen Euroopan kautta. Tällainen strategia on tarvittaessa saatettava ajan tasalle: |
| --- | --- |

c)

ne luovat eurooppalaista lisäarvoa ja niillä on toteutettavuus- ja kustannus-/hyötyarvioinnilla laadukkaaksi osoitettavissa oleva strategia sekä suunnitelma pitkän aikavälin kestävyyttä varten, tarvittaessa muiden rahoituslähteiden kuin Verkkojen Euroopan kautta. Tällainen strategia on tarvittaessa saatettava ajan tasalle:

| d) | ne noudattavat yhteentoimivuuteen liittyviä kansainvälisiä ja/tai eurooppalaisia standardeja tai avoimia eritelmiä ja suuntaviivoja, kuten eurooppalaisia EIF-yhteentoimivuusperiaatteita, ja hyödyntävät olemassa olevia ratkaisuja. |
| --- | --- |

d)

ne noudattavat yhteentoimivuuteen liittyviä kansainvälisiä ja/tai eurooppalaisia standardeja tai avoimia eritelmiä ja suuntaviivoja, kuten eurooppalaisia EIF-yhteentoimivuusperiaatteita, ja hyödyntävät olemassa olevia ratkaisuja.

2.   Verkkojen Euroopasta rahoitettavat, yhteistä etua koskevien digitaalipalvelujen infrastruktuurien alan hankkeiden edistämistoimet on valittava ja ne on rahoitettava osana asetuksen (EU) N:o 1316/2013 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua vuosittaista työohjelmaa.

3.   Ensimmäisenä rahoituksen painopisteenä ovat rakenneosat, joiden on osoitettu soveltuvan käytettäviksi liitteessä olevan 1 jakson 1 kohdassa lueteltujen muiden digitaalipalvelujen infrastruktuurien kehittämisessä, käyttöönotossa ja toiminnassa ja jotka ovat tällaisten infrastruktuurien kannalta olennaisia.

4.   Toisena rahoituksen painopisteenä ovat liitteen 1 jakson 2 ja 3 kohdassa luetellut muut digitaalipalvelujen infrastruktuurit, jotka tukevat unionin oikeutta, politiikkoja ja ohjelmia, ja jotka perustuvat mahdollisuuksien mukaan olemassa oleviin rakenneosiin.

5.   Ydinpalvelualustojen tuki asetetaan etusijalle yleisluonteisiin palveluihin nähden.

6.   Tämän asetuksen 3 artiklassa säädettyjen tavoitteiden ja tämän asetuksen liitteessä olevan yhteistä etua koskevien hankkeiden kuvauksen mukaisesti ja ottaen huomioon käytettävissä olevat varat asetuksen (EU) N:o 1316/2013 17 artiklassa tarkoitetuissa vuotuisissa ja monivuotisissa työohjelmissa voidaan asettaa lisää kelpoisuus- ja ensisijaisuusehtoja digitaalipalvelujen infrastruktuurien alalla.

7.   Laajakaistaverkkojen alalla toteutettavien yhteistä etua koskevien hankkeiden edistämistoimien on ollakseen rahoituskelpoisia täytettävä kaikki seuraavat ehdot:

| a) | ne edesauttavat merkittävästi Euroopan digitaalistrategian tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

a)

ne edesauttavat merkittävästi Euroopan digitaalistrategian tavoitteiden saavuttamista;

| b) | niillä on kypsyysasteeltaan riittävät hankkeen kehitys- ja valmisteluvaiheet, joita tuetaan tuloksellisilla toteutusmekanismeilla; |
| --- | --- |

b)

niillä on kypsyysasteeltaan riittävät hankkeen kehitys- ja valmisteluvaiheet, joita tuetaan tuloksellisilla toteutusmekanismeilla;

| c) | niillä puututaan markkinahäiriöihin tai epäoptimaalisiin investointitilanteisiin; |
| --- | --- |

c)

niillä puututaan markkinahäiriöihin tai epäoptimaalisiin investointitilanteisiin;

| d) | ne eivät vääristä markkinoita tai karkota yksityisiä investointeja; |
| --- | --- |

d)

ne eivät vääristä markkinoita tai karkota yksityisiä investointeja;

| e) | niissä käytetään teknologiaa, jota pidetään objektiivisin perustein sopivimpana kyseisen maantieteellisen alueen tarpeisiin ottaen huomioon maantieteelliset, sosiaaliset ja taloudelliset tekijät ja noudattaen teknologianeutraaliuden periaatetta; |
| --- | --- |

e)

niissä käytetään teknologiaa, jota pidetään objektiivisin perustein sopivimpana kyseisen maantieteellisen alueen tarpeisiin ottaen huomioon maantieteelliset, sosiaaliset ja taloudelliset tekijät ja noudattaen teknologianeutraaliuden periaatetta;

| f) | niissä hyödynnetään tiettyyn hankkeeseen parhaiten sopivaa teknologiaa ja tarjotaan paras mahdollinen huipputeknologioiden välinen tasapaino tiedonsiirtokapasiteetin, siirron turvallisuuden, verkon kestävyyden ja kustannustehokkuuden suhteen; |
| --- | --- |

f)

niissä hyödynnetään tiettyyn hankkeeseen parhaiten sopivaa teknologiaa ja tarjotaan paras mahdollinen huipputeknologioiden välinen tasapaino tiedonsiirtokapasiteetin, siirron turvallisuuden, verkon kestävyyden ja kustannustehokkuuden suhteen;

| g) | niillä on suuri toisinnettavuuspotentiaali, ja/tai ne perustuvat innovatiivisiin liiketoimintamalleihin. |
| --- | --- |

g)

niillä on suuri toisinnettavuuspotentiaali, ja/tai ne perustuvat innovatiivisiin liiketoimintamalleihin.

8.   Tämän artiklan 7 kohdan g alakohdassa tarkoitettuja ehtoja ei sovelleta hankkeisiin, jotka saavat korvamerkittyä lisärahoitusta asetuksen (EU) N:o 1316/2013 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

9.   Rahoitusta voidaan myöntää jommankumman seuraavista ehdoista täyttäville horisontaalisille toimille:

| a) | ne valmistelevat tai tukevat käyttöönottoon ja hallinnointiin liittyviä täytäntöönpanotoimia ja niillä puututaan toteutuksessa esiintyviin tai esiin nouseviin ongelmiin; |
| --- | --- |

a)

ne valmistelevat tai tukevat käyttöönottoon ja hallinnointiin liittyviä täytäntöönpanotoimia ja niillä puututaan toteutuksessa esiintyviin tai esiin nouseviin ongelmiin;

| b) | luodaan uutta kysyntää digitaalipalvelujen infrastruktuureille. |
| --- | --- |

b)

luodaan uutta kysyntää digitaalipalvelujen infrastruktuureille.

7 artikla

Yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa

1.   Unioni voi olla yhteydessä, keskustella ja vaihtaa tietoja sekä tehdä yhteistyötä kolmansien maiden julkisten viranomaisten tai muiden järjestöjen kanssa saavuttaakseen tässä asetuksessa edistettäviä tavoitteita. Muiden tavoitteiden lisäksi tällaisella yhteistyöllä pyritään edistämään televiestintäinfrastruktuurien alan verkkojen ja kolmansien maiden vastaavien verkkojen yhteentoimivuutta.

2.   Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluvat Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) maat voivat osallistua televiestintäinfrastruktuurit kattavaan Verkkojen Euroopan alaan ETA-sopimuksessa vahvistettujen ehtojen mukaisesti.

3.   Asetuksen (EU) N:o 1316/2013 8 artiklan 3 kohdasta ja 9 artiklan 4 kohdasta poiketen liittymistä edeltävästä strategiasta hyötyvät liittymisneuvotteluja käyvät maat ja ehdokasmaat voivat osallistua televiestintäinfrastruktuurit kattavaan Verkkojen Euroopan alaan unionin kanssa allekirjoitettujen sopimusten mukaisesti.

4.   EFTA-maiden osallistumistarkoituksissa Verkkojen Eurooppaan kuuluvaa televiestininfrastruktuurien alaa pidetään erillisenä ohjelmana.

8 artikla

Tietojenvaihto, seuranta ja raportointi

1.   Jäsenvaltiot ja komissio vaihtavat asetuksen (EU) N:o 1316/2013 22 artiklan kolmannen kohdan nojalla saatujen tietojen perusteella tietoja ja parhaita käytäntöjä tämän asetuksen täytäntöönpanon edistymisestä. Jäsenvaltioiden on tarvittaessa otettava paikallis- ja alueviranomaiset mukaan prosessiin. Komissio julkaisee näitä tietoja koskevan vuosikatsauksen ja toimittaa sen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

2.   Komissiolle antaa lausuntoja ja sitä avustaa asiantuntijaryhmä, jossa on edustaja jokaisesta jäsenvaltiosta. Asiantuntijaryhmä avustaa komissiota erityisesti seuraavissa tehtävissä:

| a) | tämän asetuksen täytäntöönpanon valvonta; |
| --- | --- |

a)

tämän asetuksen täytäntöönpanon valvonta;

| b) | kansallisten suunnitelmien tai kansallisten strategioiden huomioon ottaminen tarvittaessa, |
| --- | --- |

b)

kansallisten suunnitelmien tai kansallisten strategioiden huomioon ottaminen tarvittaessa,

| c) | työohjelmien toteutuksen arviointi rahoituksellisella ja teknisellä tasolla, |
| --- | --- |

c)

työohjelmien toteutuksen arviointi rahoituksellisella ja teknisellä tasolla,

| d) | puuttuminen hankkeiden toteutuksessa esiintyviin tai esiin nouseviin ongelmiin; |
| --- | --- |

d)

puuttuminen hankkeiden toteutuksessa esiintyviin tai esiin nouseviin ongelmiin;

| e) | strategisten suuntaviivojen määrittely ennen asetuksen (EU) N:o 1316/2013 17 artiklassa tarkoitettujen vuotuisten työohjelmien laadintaa ottaen erityisesti huomioon valitut ja peruutetut yhteistä etua koskevien hankkeiden edistämistoimet ja päätöksen määrärahojen jakautumisesta sekä kyseisten työohjelmien tarkistuksen. |
| --- | --- |

e)

strategisten suuntaviivojen määrittely ennen asetuksen (EU) N:o 1316/2013 17 artiklassa tarkoitettujen vuotuisten työohjelmien laadintaa ottaen erityisesti huomioon valitut ja peruutetut yhteistä etua koskevien hankkeiden edistämistoimet ja päätöksen määrärahojen jakautumisesta sekä kyseisten työohjelmien tarkistuksen.

3.   Asiantuntijaryhmä voi tarkastella myös muita Euroopan laajuisten televiestintäinfrastruktuurien alan verkkojen kehittämiseen liittyviä kysymyksiä.

4.   Komissio ilmoittaa asiantuntijaryhmälle asetuksen (EU) N:o 1316/2013 17 artiklassa tarkoitettujen vuotuisten ja monivuotisten työohjelmien täytäntöönpanon edistymisestä.

5.   Asiantuntijaryhmän on tehtävä yhteistyötä digitaalisten verkkojen ja palvelujen suunnitteluun ja kehittämiseen sekä näiden verkkojen hallinnointiin ja palvelujen järjestämiseen osallistuvien tahojen ja muiden keskeisten sidosryhmien kanssa.

Komission ja muiden tämän asetuksen täytäntöönpanosta vastaavien tahojen, kuten Euroopan investointipankin, on kiinnitettävä erityistä huomiota asiantuntijaryhmän huomautuksiin.

6.   Komissio julkaisee kertomuksen asetuksen (EU) N:o 1316/2013 täytäntöönpanon edistymisestä kyseisen asetuksen 27 artiklassa tarkoitetun väliarvioinnin ja jälkiarvioinnin yhteydessä ja asiantuntijaryhmää kuultuaan. Kertomus toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

7.   Kertomuksessa arvioidaan yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämisessä ja toteutuksessa saavutettua edistymistä sekä tarvittaessa toteutuksen viivästymisiä ja kohdattuja vaikeuksia sekä annetaan tiedot sitoumuksista ja suoritetuista maksuista;

8.   Kertomuksessa komissio myös arvioi, vastaavatko yhteistä etua koskevien hankkeiden laajuudet edelleen teknologian kehitystä ja innovaatioita sekä sääntelyn tai markkinoiden ja talouden kehitystä, ja pitäisikö tapahtuneen kehityksen vuoksi ja pitkän aikavälin jatkuvuuden turvaamiseksi jonkin yhteistä etua koskevan hankkeen rahoitus asteittain lopettaa tai hankkia muista lähteistä. Sellaisten hankkeiden osalta, joilla on todennäköisesti huomattavia vaikutuksia ympäristöön, näihin kertomuksiin sisältyy myös ympäristövaikutusten analyysi, jossa otetaan tarvittaessa huomioon ilmastonmuutokseen sopeutumisesta ja ilmastonmuutoksen hillitsemisestä aiheutuvat tarpeet sekä katastrofivalmius ja -palautuvuus. Tällainen arviointi voidaan toteuttaa tarpeen vaatiessa myös muulloin.

9.   Edellä 3 artiklassa asetettujen erityistavoitteiden saavuttamista arvioidaan jälkikäteen muun muassa seuraavien tekijöiden perusteella:

| a) | digitaalipalvelujen infrastruktuurien saatavuus, jota mitataan kuhunkin digitaalipalvelujen infrastruktuuriin liittyneiden jäsenvaltioiden määrällä; |
| --- | --- |

a)

digitaalipalvelujen infrastruktuurien saatavuus, jota mitataan kuhunkin digitaalipalvelujen infrastruktuuriin liittyneiden jäsenvaltioiden määrällä;

| b) | digitaalipalvelujen infrastruktuureja käyttävien kansalaisten ja yritysten prosenttiosuus ja tällaisten palvelujen saatavuus rajojen yli; |
| --- | --- |

b)

digitaalipalvelujen infrastruktuureja käyttävien kansalaisten ja yritysten prosenttiosuus ja tällaisten palvelujen saatavuus rajojen yli;

| c) | laajakaistaverkkojen alalle houkuteltujen investointien määrä sekä vipuvaikutus niiden hankkeiden osalta, joita rahoitetaan 5 artiklan 5 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista julkisista rahoituslähteistä peräisin olevilla rahoitusosuuksilla. |
| --- | --- |

c)

laajakaistaverkkojen alalle houkuteltujen investointien määrä sekä vipuvaikutus niiden hankkeiden osalta, joita rahoitetaan 5 artiklan 5 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista julkisista rahoituslähteistä peräisin olevilla rahoitusosuuksilla.

9 artikla

Kumoaminen

Kumotaan päätös N:o 1336/97/EY.

10 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 11 päivänä maaliskuuta 2014.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

M. SCHULZ

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

D. KOURKOULAS

---

(1)  Lausunto annettu 22. helmikuuta 2012 (EUVL C 143, 22.5.2012, s. 120) ja lausunto annettu 16. lokakuuta 2013 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  EUVL C 225, 27.1.2012, s. 211 ja EUVL C 356, 5.12.2013, s. 116.

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 26. helmikuuta 2014 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 11. maaliskuuta 2014.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1316/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta ETA:n kannalta merkityksellinen teksti (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 129).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 922/2009/EY, tehty 16 päivänä syyskuuta 2009, yhteentoimivuusratkaisuista eurooppalaisille julkishallinnoille (ISA) (EUVL L 260, 3.10.2009, s. 20).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1286/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan unionin verotusjärjestelmien toimintaa kaudella 2014–2020 parantavan toimintaohjelman (Fiscalis 2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 1482/2007/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 25).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1291/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta "Horisontti 2020" (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1025/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, eurooppalaisesta standardoinnista, neuvoston direktiivien 89/686/ETY ja 93/15/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/9/EY, 94/25/EY, 95/16/EY, 97/23/EY, 98/34/EY, 2004/22/EY, 2007/23/EY, 2009/23/EY ja 2009/105/EY muuttamisesta ja neuvoston päätöksen 87/95/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1673/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 316, 14.11.2012, s. 12).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1639/2006/EY, tehty 24 päivänä lokakuuta 2006, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) perustamisesta (EUVL L 310, 9.11.2006, s. 15).

9

(10)  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

10

(11)  EUVL C 169, 15.6.2012, s. 5.

11

(12)  EUVL C 33 E, 5.2.2013, s. 89.

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/19/EY, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2002, sähköisten viestintäverkkojen ja niiden liitännäistoimintojen käyttöoikeuksista ja yhteenliittämisestä (käyttöoikeusdirektiivi) (EYVL L 108, 24.4.2002, s. 7).

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1211/2009, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimen (BEREC) ja viraston perustamisesta (EUVL L 337, 18.12.2009, s. 1).

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1336/97/EY, tehty 17 päivänä kesäkuuta 1997, Euroopan laajuisia televerkkoja koskevista suuntaviivoista (EYVL L 183, 11.7.1997, s. 12).

17

---

LIITE

YHTEISTÄ ETUA KOSKEVAT HANKKEET

1 JAKSO.   DIGITAALIPALVELUJEN INFRASTRUKTUURIT

Tukitoiminta digitaalipalvelujen infrastruktuurien alalla perustuu yleisesti kaksitasoiseen, ydinpalvelualustojen ja yleisluonteisten palvelujen muodostamaan malliin. Ydinpalvelualusta on edellytys digitaalipalvelun infrastruktuurin luomiselle.

Ydinpalvelualustat vastaavat yhteistä etua koskevien hankkeiden yhteentoimivuus- ja tietoturvatarpeisiin. Niiden on tarkoitus mahdollistaa digitaalinen vuorovaikutus julkisviranomaisten ja kansalaisten välillä, julkisviranomaisten ja yritysten ja organisaatioiden välillä sekä eri valtioiden julkisviranomaisten kesken standardoitujen, rajat ylittävien ja käyttäjäystävällisten vuorovaikutusalustojen kautta.

Rakenneosina toimivat digitaalipalvelujen infrastruktuurit asetetaan etusijalle muihin digitaalipalvelujen infrastruktuureihin nähden, koska ensiksi mainitut ovat edellytys jälkimmäisille. Yleisluonteiset palvelut tarjoavat liitännän ydinpalvelualustoihin ja niiden avulla kansalliset lisäarvopalvelut voivat käyttää ydinpalvelualustoja. Ne tarjoavat väyliä kansallisten palvelujen ja ydinpalvelualustojen välille ja niiden ansiosta kansalliset viranomaiset ja organisaatiot, yritykset ja/tai kansalaiset voivat hyödyntää ydinpalvelualustaa kansainvälisissä toimissaan. Palvelujen laatu ja tuki rajat ylittäviin toimiin osallistuville tahoille on varmistettava. Palvelujen on tuettava ja edistettävä ydinpalvelualustojen käyttöönottoa.

Toiminnassa ei saa keskittyä pelkästään digitaalipalvelujen infrastruktuurien ja niihin liittyvien palvelujen luomiseen, vaan myös tällaisten alustojen ylläpidon hallinnointiin.

Uusissa ydinpalvelualustoissa on käytettävä perustana pääasiassa olemassa olevia alustoja ja niiden rakenneosia ja/tai lisättävä niihin mahdollisuuksien mukaan uusia rakenneosia.

| 1. | Yksilöidyt rakenneosat, jotka sisällytetään työohjelmiin, ellei 6 artiklan 1 ja 3 kohdasta muuta johdu, ovat seuraavat:






  a) | Sähköinen tunnistaminen ja varmentaminen: Tällä viitataan palveluihin, jotka mahdollistavat sähköisten tunnistusmenetelmien ja sähköisten allekirjoitusten tunnustamisen ja validoinnin rajojen yli. |
| --- | --- | --- |

1.

Yksilöidyt rakenneosat, jotka sisällytetään työohjelmiin, ellei 6 artiklan 1 ja 3 kohdasta muuta johdu, ovat seuraavat:

a)

Sähköinen tunnistaminen ja varmentaminen: Tällä viitataan palveluihin, jotka mahdollistavat sähköisten tunnistusmenetelmien ja sähköisten allekirjoitusten tunnustamisen ja validoinnin rajojen yli.

| b) | Asiakirjojen sähköinen toimittaminen: Tällä viitataan palveluihin, jotka mahdollistavat sähköisen asiakirjojen suojatun ja jäljitettävän siirtämisen rajojen yli. |
| --- | --- |

b)

Asiakirjojen sähköinen toimittaminen: Tällä viitataan palveluihin, jotka mahdollistavat sähköisen asiakirjojen suojatun ja jäljitettävän siirtämisen rajojen yli.

| c) | Automatisoitu kääntäminen: Tällä viitataan konekäännösjärjestelmiin ja erikoistuneisiin kieliresursseihin, mukaan luettuina työkalut ja ohjelmointirajapinnat, joita tarvitaan yleiseurooppalaisten digitaalipalvelujen ylläpitämiseen monikielisessä toimintaympäristössä. |
| --- | --- |

c)

Automatisoitu kääntäminen: Tällä viitataan konekäännösjärjestelmiin ja erikoistuneisiin kieliresursseihin, mukaan luettuina työkalut ja ohjelmointirajapinnat, joita tarvitaan yleiseurooppalaisten digitaalipalvelujen ylläpitämiseen monikielisessä toimintaympäristössä.

| d) | Kriittisten digitaalisten infrastruktuurien tuki: Tällä viitataan viestintäkanaviin ja -alustoihin, joilla pyritään parantamaan unionin laajuisesti varautumista ja reagointia kyberuhkiin sekä tähän liittyvää tiedonvaihtoa ja koordinointia. |
| --- | --- |

d)

Kriittisten digitaalisten infrastruktuurien tuki: Tällä viitataan viestintäkanaviin ja -alustoihin, joilla pyritään parantamaan unionin laajuisesti varautumista ja reagointia kyberuhkiin sekä tähän liittyvää tiedonvaihtoa ja koordinointia.

| e) | Sähköinen laskutus: Tällä viitataan palveluihin, jotka mahdollistavat laskujen turvallisen sähköisen siirron. |
| --- | --- |

e)

Sähköinen laskutus: Tällä viitataan palveluihin, jotka mahdollistavat laskujen turvallisen sähköisen siirron.

| 2. | Asemansa vakiinnuttaneet digitaalipalvelujen infrastruktuurit, joilla varsinkin on todettu olevan oikeus saada palvelun jatkuvuutta edistävää rahoitusta, ellei 6 artiklan 1 kohdasta muuta johdu:






  a) | Eurooppalaisen kulttuuriperinnön digitaalisten resurssien saatavuus. Tällä viitataan ydinpalvelualustaan, joka perustuu nykyiseen Europeana-portaaliin. Alusta toimii yhteyspisteenä eurooppalaista kulttuuriperintöä koskevaan sisältöön nimiketasolla ja sisältää rajapintamäärittelyt vuorovaikutukselle infrastruktuurin kanssa (tiedonhaku, tietojen lataaminen käyttäjän koneelle), tuen metatietojen muokkaamiselle ja uuden sisällön tallentamiselle sekä tietoja infrastruktuurin kautta saatavan sisällön uudelleenkäytön edellytyksistä. |
| --- | --- | --- |

2.

Asemansa vakiinnuttaneet digitaalipalvelujen infrastruktuurit, joilla varsinkin on todettu olevan oikeus saada palvelun jatkuvuutta edistävää rahoitusta, ellei 6 artiklan 1 kohdasta muuta johdu:

a)

Eurooppalaisen kulttuuriperinnön digitaalisten resurssien saatavuus. Tällä viitataan ydinpalvelualustaan, joka perustuu nykyiseen Europeana-portaaliin. Alusta toimii yhteyspisteenä eurooppalaista kulttuuriperintöä koskevaan sisältöön nimiketasolla ja sisältää rajapintamäärittelyt vuorovaikutukselle infrastruktuurin kanssa (tiedonhaku, tietojen lataaminen käyttäjän koneelle), tuen metatietojen muokkaamiselle ja uuden sisällön tallentamiselle sekä tietoja infrastruktuurin kautta saatavan sisällön uudelleenkäytön edellytyksistä.

| b) | Safer Internet –palveluinfrastruktuuri. Tällä viitataan alustaan, joka mahdollistaa yhteisten tietojenkäsittelylaitteiden, tietokantojen ja ohjelmistotyökalujen hankkimisen, toiminnan ja ylläpidon sekä parhaiden käytäntöjen vaihdon jäsenvaltioiden Safer Internet -keskuksia varten. Lisäksi tähän sisältyvät taustatoiminnot internetin lasten seksuaalista hyväksikäyttöä koskevasta sisällöstä tehtyjen ilmoitusten käsittelemisessä sekä yhteydet poliisiviranomaisiin, mukaan luettuina Interpolin kaltaiset kansainväliset organisaatiot, sekä tarvittaessa toimet tämän sisällön poistamiseksi kyseisiltä sivustoilta. Tätä tuetaan yhteisillä tietokannoilla ja yhteisillä ohjelmistojärjestelmillä. Safer Internet -keskukset ja niiden keskeiset toiminnot, kuten palvelulinjat, vihjelinjat, tiedotuskeskuksina toimiminen ja muu tiedotustoiminta ovat keskeinen osa Safer Internet -infrastruktuuria. |
| --- | --- |

b)

Safer Internet –palveluinfrastruktuuri. Tällä viitataan alustaan, joka mahdollistaa yhteisten tietojenkäsittelylaitteiden, tietokantojen ja ohjelmistotyökalujen hankkimisen, toiminnan ja ylläpidon sekä parhaiden käytäntöjen vaihdon jäsenvaltioiden Safer Internet -keskuksia varten. Lisäksi tähän sisältyvät taustatoiminnot internetin lasten seksuaalista hyväksikäyttöä koskevasta sisällöstä tehtyjen ilmoitusten käsittelemisessä sekä yhteydet poliisiviranomaisiin, mukaan luettuina Interpolin kaltaiset kansainväliset organisaatiot, sekä tarvittaessa toimet tämän sisällön poistamiseksi kyseisiltä sivustoilta. Tätä tuetaan yhteisillä tietokannoilla ja yhteisillä ohjelmistojärjestelmillä. Safer Internet -keskukset ja niiden keskeiset toiminnot, kuten palvelulinjat, vihjelinjat, tiedotuskeskuksina toimiminen ja muu tiedotustoiminta ovat keskeinen osa Safer Internet -infrastruktuuria.

| 3. | Muut digitaalipalvelujen infrastruktuurit, joilla on todettu olevan oikeus saada rahoitusta, ellei 6 artiklan 1 kohdasta muuta johdu:






  a) | Rajat ylittävät yhteentoimivat sähköiset hankintapalvelut. Tällä viitataan palveluihin, joita sähköisten hankintapalvelujen tarjoajat julkiselta ja yksityiseltä sektorilta voivat käyttää rajat ylittäviä sähköisiä hankintamenettelyjä koskevien alustojen perustamiseen. Infrastruktuurin avulla tarjotaan unionissa toimiville yrityksille mahdollisuus vastata minkä tahansa jäsenvaltion hankintaviranomaisten tai -elinten julkisiin tarjouspyyntöihin niin hankintasopimuksen tekemistä edeltävissä kuin sen jälkeisissä sähköisissä hankintatoiminnan vaiheissa, ja siinä yhdistyvät tarjouksen sähköisen lähettämisen, virtuaalisen yritysasiakirja-aineiston (Virtual Company Dossier – VCD), sähköisten luetteloiden, sähköisten tilausten ja sähköisten laskujen kaltaiset toiminnot. |
| --- | --- | --- |

3.

Muut digitaalipalvelujen infrastruktuurit, joilla on todettu olevan oikeus saada rahoitusta, ellei 6 artiklan 1 kohdasta muuta johdu:

a)

Rajat ylittävät yhteentoimivat sähköiset hankintapalvelut. Tällä viitataan palveluihin, joita sähköisten hankintapalvelujen tarjoajat julkiselta ja yksityiseltä sektorilta voivat käyttää rajat ylittäviä sähköisiä hankintamenettelyjä koskevien alustojen perustamiseen. Infrastruktuurin avulla tarjotaan unionissa toimiville yrityksille mahdollisuus vastata minkä tahansa jäsenvaltion hankintaviranomaisten tai -elinten julkisiin tarjouspyyntöihin niin hankintasopimuksen tekemistä edeltävissä kuin sen jälkeisissä sähköisissä hankintatoiminnan vaiheissa, ja siinä yhdistyvät tarjouksen sähköisen lähettämisen, virtuaalisen yritysasiakirja-aineiston (Virtual Company Dossier – VCD), sähköisten luetteloiden, sähköisten tilausten ja sähköisten laskujen kaltaiset toiminnot.

| b) | Rajat ylittävät yhteentoimivat sähköisen terveydenhuollon palvelut. Tällä viitataan alustaan, joka mahdollistaa kansalaisten/potilaiden ja terveydenhuoltopalvelujen tarjoajien välisen vuorovaikutuksen, laitosten välisen ja järjestöjen välisen tiedonsiirron tai kansalaisten/potilaiden ja/tai terveydenhuollon ammattilaisten ja laitosten vertaisviestinnän. Palveluihin kuuluvat rajat ylittävä pääsy sähköisiin terveystietoihin ja sähköisiin reseptilääkepalveluihin sekä etäterveydenhuollon ja tietotekniikka-avusteisen asumisen etäpalvelut jne. |
| --- | --- |

b)

Rajat ylittävät yhteentoimivat sähköisen terveydenhuollon palvelut. Tällä viitataan alustaan, joka mahdollistaa kansalaisten/potilaiden ja terveydenhuoltopalvelujen tarjoajien välisen vuorovaikutuksen, laitosten välisen ja järjestöjen välisen tiedonsiirron tai kansalaisten/potilaiden ja/tai terveydenhuollon ammattilaisten ja laitosten vertaisviestinnän. Palveluihin kuuluvat rajat ylittävä pääsy sähköisiin terveystietoihin ja sähköisiin reseptilääkepalveluihin sekä etäterveydenhuollon ja tietotekniikka-avusteisen asumisen etäpalvelut jne.

| c) | Eurooppalainen keskusalusta Euroopan yritysrekistereiden yhteenliittämiseksi. Tällä viitataan alustaan, joka tarjoaa keskeisiä välineitä ja palveluja, joiden avulla kaikkien jäsenvaltioiden yritysrekisterit voivat vaihtaa tietoja rekisteröidyistä yrityksistä ja niiden sivukonttoreista, fuusioista ja sulkemisista. Se tarjoaa myös monta valtiota kattavan monikielisen hakupalvelun Euroopan oikeusportaalin keskusyhteyspisteen käyttäjille. |
| --- | --- |

c)

Eurooppalainen keskusalusta Euroopan yritysrekistereiden yhteenliittämiseksi. Tällä viitataan alustaan, joka tarjoaa keskeisiä välineitä ja palveluja, joiden avulla kaikkien jäsenvaltioiden yritysrekisterit voivat vaihtaa tietoja rekisteröidyistä yrityksistä ja niiden sivukonttoreista, fuusioista ja sulkemisista. Se tarjoaa myös monta valtiota kattavan monikielisen hakupalvelun Euroopan oikeusportaalin keskusyhteyspisteen käyttäjille.

| d) | Julkisen sektorin uudelleen käytettävissä olevan tiedon saanti. Tällä viitataan alustaan yhteyspisteelle monikielisiin (kaikki unionin toimielinten viralliset kielet) unionin julkisten elinten tietoihin Euroopan, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla; tietoaineistojen haku- ja visualisointivälineisiin; varmuuteen siitä, että saatavilla olevat tietoaineistot on asianmukaisesti anonymisoitu, lisensoitu ja soveltuvin osin hinnoiteltu julkaisemista, edelleenjakelua ja jälleenkäyttöä varten, mukaan luettuna tietojen alkuperän jäljitysketju.
  Sähköiset menettelyt yrityksen perustamiseksi ja yritystoiminnan harjoittamiseksi toisessa Euroopan valtiossa: Palvelu mahdollistaa kaikkien tarvittavien hallinnollisten menettelyjen hoitamisen sähköisesti yli rajojen yhden yhteyspisteen kautta. Tällaista palvelua edellytetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2006/123/EY (1). |
| --- | --- |

d)

Julkisen sektorin uudelleen käytettävissä olevan tiedon saanti. Tällä viitataan alustaan yhteyspisteelle monikielisiin (kaikki unionin toimielinten viralliset kielet) unionin julkisten elinten tietoihin Euroopan, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla; tietoaineistojen haku- ja visualisointivälineisiin; varmuuteen siitä, että saatavilla olevat tietoaineistot on asianmukaisesti anonymisoitu, lisensoitu ja soveltuvin osin hinnoiteltu julkaisemista, edelleenjakelua ja jälleenkäyttöä varten, mukaan luettuna tietojen alkuperän jäljitysketju.

Sähköiset menettelyt yrityksen perustamiseksi ja yritystoiminnan harjoittamiseksi toisessa Euroopan valtiossa: Palvelu mahdollistaa kaikkien tarvittavien hallinnollisten menettelyjen hoitamisen sähköisesti yli rajojen yhden yhteyspisteen kautta. Tällaista palvelua edellytetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2006/123/EY (1).

| e) | Rajat ylittävät yhteentoimivat verkkopalvelut: Tällä viitataan alustoihin, jotka helpottavat yhteentoimivuutta ja yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä yhteisen edun mukaisilla aloilla erityisesti pyrittäessä parantamaan sisämarkkinoiden toimintaa. Esimerkkeinä voidaan mainita Euroopan sähköisen oikeuden järjestelmä, joka tarjoaa kansalaisille, yrityksille, järjestöille ja oikeusalan toimijoille mahdollisuuden tutustua sähköisesti oikeudellisiin mahdollisuuksiin/asiakirjoihin ja oikeusmenettelyihin; verkkovälitteinen vaihtoehtoinen riidanratkaisujärjestelmä (ODR), joka mahdollistaa kuluttajien ja myyjien välisten rajat ylittävien riitojen ratkaisemisen verkon välityksellä sekä EESSI-järjestelmä, joka auttaa unionin sosiaaliturvaviranomaisia vaihtamaan tietoja nopeammin ja suojatusti. |
| --- | --- |

e)

Rajat ylittävät yhteentoimivat verkkopalvelut: Tällä viitataan alustoihin, jotka helpottavat yhteentoimivuutta ja yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä yhteisen edun mukaisilla aloilla erityisesti pyrittäessä parantamaan sisämarkkinoiden toimintaa. Esimerkkeinä voidaan mainita Euroopan sähköisen oikeuden järjestelmä, joka tarjoaa kansalaisille, yrityksille, järjestöille ja oikeusalan toimijoille mahdollisuuden tutustua sähköisesti oikeudellisiin mahdollisuuksiin/asiakirjoihin ja oikeusmenettelyihin; verkkovälitteinen vaihtoehtoinen riidanratkaisujärjestelmä (ODR), joka mahdollistaa kuluttajien ja myyjien välisten rajat ylittävien riitojen ratkaisemisen verkon välityksellä sekä EESSI-järjestelmä, joka auttaa unionin sosiaaliturvaviranomaisia vaihtamaan tietoja nopeammin ja suojatusti.

2 JAKSO.   LAAJAKAISTAVERKOT

1.   Toimien soveltamisala

Toimien on katettava vähintään yksi seuraavista osatekijöistä:

| a) | passiivisen fyysisen infrastruktuurin, aktiivisen fyysisen infrastruktuurin tai näiden yhdistelmän ja niihin liittyvien infrastruktuurielementtien käyttöönotto infrastruktuurin toiminnassa tarvittavine palveluineen; |
| --- | --- |

a)

passiivisen fyysisen infrastruktuurin, aktiivisen fyysisen infrastruktuurin tai näiden yhdistelmän ja niihin liittyvien infrastruktuurielementtien käyttöönotto infrastruktuurin toiminnassa tarvittavine palveluineen;

| b) | liitännäistoiminnot ja -palvelut, kuten rakennusten kaapelointi, antennit, tornit ja muut tukirakennelmat, kanavat, kourut, mastot, kaapelikaivot ja jakamot; |
| --- | --- |

b)

liitännäistoiminnot ja -palvelut, kuten rakennusten kaapelointi, antennit, tornit ja muut tukirakennelmat, kanavat, kourut, mastot, kaapelikaivot ja jakamot;

| c) | hyödynnetään mahdollisuuksien mukaan mahdollisia synergioita laajakaistaverkkojen ja muiden yleishyödyllisten verkkojen (muun muassa energia-, liikenne-, vesijohto- ja viemäriverkot) käyttöönoton välillä erityisesti älykkäiden sähkönjakeluverkkojen yhteydessä. |
| --- | --- |

c)

hyödynnetään mahdollisuuksien mukaan mahdollisia synergioita laajakaistaverkkojen ja muiden yleishyödyllisten verkkojen (muun muassa energia-, liikenne-, vesijohto- ja viemäriverkot) käyttöönoton välillä erityisesti älykkäiden sähkönjakeluverkkojen yhteydessä.

2.   Myötävaikutus Euroopan digitaalistrategian tavoitteiden saavuttamiseen

Kaikkien tämän jakson nojalla rahoitustukea saavien hankkeiden on merkittävästi edesautettava Euroopan digitaalistrategian tavoitteiden saavuttamista.

Unionin suoraan rahoittamien toimien on

| a) | perustuttava johdinpohjaiseen tai langattomaan teknologiaan, pystyttävä tarjoamaan hyvin nopeita laajakaistapalveluja ja vastattava näin suuria kaistanleveyksiä edellyttävien käyttötapojen aiheuttamaan kysyntään; |
| --- | --- |

a)

perustuttava johdinpohjaiseen tai langattomaan teknologiaan, pystyttävä tarjoamaan hyvin nopeita laajakaistapalveluja ja vastattava näin suuria kaistanleveyksiä edellyttävien käyttötapojen aiheuttamaan kysyntään;

| b) | perustuttava innovatiivisiin liiketoimintamalleihin ja/tai saatava mukaan uusia hankkeiden vetäjien tai investoijien luokkia; tai |
| --- | --- |

b)

perustuttava innovatiivisiin liiketoimintamalleihin ja/tai saatava mukaan uusia hankkeiden vetäjien tai investoijien luokkia; tai

| c) | omattava suuri toisinnettavuuspotentiaali, jotta niillä voidaan saavuttaa laajemmat markkinavaikutukset demonstrointivaikutuksen ansiosta; |
| --- | --- |

c)

omattava suuri toisinnettavuuspotentiaali, jotta niillä voidaan saavuttaa laajemmat markkinavaikutukset demonstrointivaikutuksen ansiosta;

| d) | autettava mahdollisuuksien mukaan digitaalisen kuilun kaventamisessa; |
| --- | --- |

d)

autettava mahdollisuuksien mukaan digitaalisen kuilun kaventamisessa;

| e) | noudatettava sovellettavaa lainsäädäntöä, erityisesti kilpailulainsäädäntöä ja direktiivin 2002/19/EY mukaisia käyttöoikeuteen liittyviä velvollisuuksia. |
| --- | --- |

e)

noudatettava sovellettavaa lainsäädäntöä, erityisesti kilpailulainsäädäntöä ja direktiivin 2002/19/EY mukaisia käyttöoikeuteen liittyviä velvollisuuksia.

Asetuksen (EU) N:o 1316/2013 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti korvamerkityistä lisäosuuksista rahoitusta saavien toimien on tuotava markkinoille merkittäviä uusia valmiuksia laajakaistapalvelun saatavuuden, siirtonopeuksien ja kapasiteetin suhteen. Hankkeissa, joissa on kyse alle 30 Mbit/s tiedonsiirtonopeuksista, olisi varmistettava, että nopeudet kasvatetaan ajan mittaan vähintään nopeuteen 30 Mbit/s ja ajan mittaan mahdollisuuksien mukaan nopeuteen 100 Mbit/s.

3.   Hankearviointi optimaalisen rahoitusrakenteen määrittämiseksi

Toimien toteutuksen on perustuttava kokonaisvaltaiseen hankearviointiin. Tällaisen hankearvioinnin on katettava muun muassa markkinaolosuhteet, kuten tiedot olemassa olevasta ja/tai suunnitteilla olevasta infrastruktuurista, hankkeen vetäjiä koskevat sääntelylliset velvoitteet sekä kaupalliset ja markkinointistrategiat. Hankearvioinnissa on erityisesti varmistettava, että ohjelma

| a) | on tarpeen markkinahäiriöiden tai epäoptimaalisten investointitilanteiden vuoksi, joita ei voida ratkaista sääntelytoimenpitein; |
| --- | --- |

a)

on tarpeen markkinahäiriöiden tai epäoptimaalisten investointitilanteiden vuoksi, joita ei voida ratkaista sääntelytoimenpitein;

| b) | ei vääristä markkinoita tai karkota yksityisiä investointeja. |
| --- | --- |

b)

ei vääristä markkinoita tai karkota yksityisiä investointeja.

Näitä edellytyksiä on tarkasteltava ensisijaisesti hankkeen tuottopotentiaalin ja siihen liittyvän riskitason sekä toimen kattaman maantieteellisen alueen tyypin pohjalta.

4.   Rahoituslähteet

| a) | Laajakaista-alalla toteutettavia yhteistä etua koskevia hankkeita rahoitetaan rahoitusvälineiden kautta. Näille rahoitusvälineille osoitettujen varojen on oltava riittäviä, mutta ne eivät saa ylittää määrää, joka on tarpeen täysin toimivan intervention aikaansaamiseksi ja tehokkaan rahoitusvälineen vähimmäiskoon saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

a)

Laajakaista-alalla toteutettavia yhteistä etua koskevia hankkeita rahoitetaan rahoitusvälineiden kautta. Näille rahoitusvälineille osoitettujen varojen on oltava riittäviä, mutta ne eivät saa ylittää määrää, joka on tarpeen täysin toimivan intervention aikaansaamiseksi ja tehokkaan rahoitusvälineen vähimmäiskoon saavuttamiseksi.

| b) | Jollei asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012, asetuksen (EU) N:o 1316/2013 ja kaikkien asiaankuuluvien ERI-rahastoja koskevien asetusten säännöistä muuta johdu, a alakohdassa tarkoitettuihin rahoitusvälineisiin voidaan yhdistää lisäosuuksia seuraavista:






  i) | Verkkojen Euroopan muut alueet; |
| --- | --- | --- |

b)

Jollei asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012, asetuksen (EU) N:o 1316/2013 ja kaikkien asiaankuuluvien ERI-rahastoja koskevien asetusten säännöistä muuta johdu, a alakohdassa tarkoitettuihin rahoitusvälineisiin voidaan yhdistää lisäosuuksia seuraavista:

i)

Verkkojen Euroopan muut alueet;

| ii) | muut välineet, ohjelmat ja unionin talousarvion budjettikohdat; |
| --- | --- |

ii)

muut välineet, ohjelmat ja unionin talousarvion budjettikohdat;

| iii) | jäsenvaltiot, alue- ja paikallisviranomaiset mukaan luettuina, jotka päättävät osallistua omilla varoillaan tai ERI- rahastoista saatavilla varoilla; ERI-rahastoista tulevat osuudet korvamerkitään maantieteellisesti, jotta voidaan varmistaa, että ne käytetään jäsenvaltiossa tai alueella, joka osuuden tarjoaa; |
| --- | --- |

iii)

jäsenvaltiot, alue- ja paikallisviranomaiset mukaan luettuina, jotka päättävät osallistua omilla varoillaan tai ERI- rahastoista saatavilla varoilla; ERI-rahastoista tulevat osuudet korvamerkitään maantieteellisesti, jotta voidaan varmistaa, että ne käytetään jäsenvaltiossa tai alueella, joka osuuden tarjoaa;

| iv) | mahdolliset muut investoijat, muun muassa yksityiset investoijat. |
| --- | --- |

iv)

mahdolliset muut investoijat, muun muassa yksityiset investoijat.

| c) | Edellä a ja b alakohdassa tarkoitettuja rahoitusvälineitä voidaan yhdistää myös sellaisilta jäsenvaltioilta, alue- ja paikallisviranomaiset mukaan luettuina, saataviin avustuksiin, jotka haluavat osallistua omilla varoillaan tai ERI-rahastoista saatavilla varoilla edellyttäen, että






  i) | kyseinen toimi täyttää kaikki tämän asetuksen mukaiset rahoituksen ehdot; ja |
| --- | --- | --- |

c)

Edellä a ja b alakohdassa tarkoitettuja rahoitusvälineitä voidaan yhdistää myös sellaisilta jäsenvaltioilta, alue- ja paikallisviranomaiset mukaan luettuina, saataviin avustuksiin, jotka haluavat osallistua omilla varoillaan tai ERI-rahastoista saatavilla varoilla edellyttäen, että

i)

kyseinen toimi täyttää kaikki tämän asetuksen mukaiset rahoituksen ehdot; ja

| ii) | tarvittava valtiontukisääntöjen mukainen hyväksyntä on saatu. |
| --- | --- |

ii)

tarvittava valtiontukisääntöjen mukainen hyväksyntä on saatu.

3 JAKSO.   HORISONTAALISET TOIMET

Euroopan laajuisten televiestintäinfrastruktuurialan verkkojen käyttöönottoa, joka auttaa poistamaan digitaalisten sisämarkkinoiden nykyiset pullonkaulat, täydennetään tutkimuksilla ja ohjelmatukitoimilla. Nämä toimet voivat olla joko

| a) | teknistä apua, jolla valmistellaan tai tuetaan toimien toteutusta, käyttöönotossa tai hallinnoinnissa tai olemassa olevien tai esiin nousevien toteutusongelmien ratkaisemiseksi; tai |
| --- | --- |

a)

teknistä apua, jolla valmistellaan tai tuetaan toimien toteutusta, käyttöönotossa tai hallinnoinnissa tai olemassa olevien tai esiin nousevien toteutusongelmien ratkaisemiseksi; tai

| b) | toimenpiteitä, joilla luodaan uutta kysyntää digitaalipalvelujen infrastruktuureille. |
| --- | --- |

b)

toimenpiteitä, joilla luodaan uutta kysyntää digitaalipalvelujen infrastruktuureille.

Tämän asetuksen mukaista unionin tukea koordinoidaan kaikista muista lähteistä saatavan tuen kanssa niin, että vältetään infrastruktuurin päällekkäisyydet eikä syrjäytetä yksityisiä investointeja.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/123/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, palveluista sisämarkkinoilla (EUVL L 376, 27.12.2006, s. 36).

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 21.3.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 86/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 86/27

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 284/2014,

annettu 21 päivänä maaliskuuta 2014,

Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 269/2014 täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 17 päivänä maaliskuuta 2014 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 269/2014 (1) ja erityisesti sen 14 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 17 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 269/2014. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 17 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 269/2014.

| (2) | Tilanteen vakavuus huomioiden neuvosto katsoo, että uusia henkilöitä olisi lisättävä asetuksen (EU) N:o 269/2014 liitteessä I olevaan luetteloon niistä henkilöistä, yhteisöistä ja elimistä, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(2)

Tilanteen vakavuus huomioiden neuvosto katsoo, että uusia henkilöitä olisi lisättävä asetuksen (EU) N:o 269/2014 liitteessä I olevaan luetteloon niistä henkilöistä, yhteisöistä ja elimistä, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä.

| (3) | Sen vuoksi asetuksen (EU) N:o 269/2014 liite I olisi muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetuksen (EU) N:o 269/2014 liite I olisi muutettava tämän mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Lisätään tämän asetuksen liitteessä luetellut henkilöt asetuksen (EU) N:o 269/2014 liitteessä I olevaan luetteloon.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä maaliskuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

D. KOURKOULAS

---

(1)  EUVL L 78, 17.3.2014, s. 6.

1

---

LIITE

Luettelo 1 artiklassa tarkoitetuista henkilöistä, yhteisöistä ja elimistä

| | Nimi | Tunnistustiedot | Perusteet | Luetteloon merkitsemisen päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Rogozin, Dmitry Olegovich | Synt.aika ja -paikka 21.12.1963; Moskova | Venäjän federaation varapääministeri.
  Vaati julkisesti Krimin liittämistä Venäjään. | 21.3.2014 |
| 2. | Glazyev, Sergey | Synt.aika ja -paikka 1.1.1961, Zaporožje, (Ukrainan SNT) | Venäjän federaation presidentin neuvonantaja.
  Vaati julkisesti Krimin liittämistä Venäjään. | 21.3.2014 |
| 3. | Matviyenko, Valentina Ivanova | Synt.aika ja -paikka 7.4.1949, Shepetovka, Hmelnitskin alue (Ukrainan SNT) | Liittoneuvoston puhemies. Tuki 1.3.2014 liittoneuvostossa julkisesti Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan. | 21.3.2014 |
| 4. | Naryshkin, Sergei Evgenevich | Synt.aika ja -paikka 27.10.1954,
  Pietari (ent. Leningrad) | Valtionduuman puhemies. Tuki julkisesti Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan. Tuki julkisesti Venäjän ja Krimin jälleenyhdistämissopimusta ja asiaan liittyvää liittovaltion perustuslakia. | 21.3.2014 |
| 5. | Kiselyov, Dmitry Konstantinovich | Synt.aika 26.4.1954 | Nimitetty presidentin asetuksella 9.12.2013 Venäjän liittovaltion uutistoimiston "Rossiya Segodnyan" päälliköksi.
  Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan tukevan hallituksen propagandan keskeinen levittäjä. | 21.3.2014 |
| 6. | Nosatov, Alexander Mihailovich | Synt.aika ja -paikka 27.3.1963 Sevastopol, (Ukrainan SNT) | Mustanmeren laivaston apulaiskomentaja, kontra-amiraali.
  Vastuussa Ukrainan suvereniteettiin kuuluvan alueen miehittäneiden venäläisten joukkojen komentamisesta. | 21.3.2014 |
| 7. | Kulikov, Valery Vladimirovich | Synt.aika ja -paikka 1.9.1956, Zaporožje, (Ukrainan SNT) | Mustanmeren laivaston apulaiskomentaja, kontra-amiraali.
  Vastuussa Ukrainan suvereniteettiin kuuluvan alueen miehittäneiden venäläisten joukkojen komentamisesta. | 21.3.2014 |
| 8. | Surkov, Vladislav Yurievich | Synt.aika ja -paikka 21.9.1964, Solntsevo, Lipetsk | Venäjän federaation presidentin avustaja.Hän valmisteli ja järjesteli aktiivisesti Krimillä toteutettua prosessia, jossa paikallisia krimiläisiä yhteisöjä yllytettiin järjestämään Ukrainan Krimillä toimivien viranomaisten vastaisia toimia. | 21.3.2014 |
| 9. | Mikhail Malyshev | Krimin vaalilautakunnan puheenjohtaja | Vastuussa Krimin kansanäänestyksen järjestämisestä. Venäjän järjestelmän mukaisesti vastuussa kansanäänestyksen tulosten allekirjoittamisesta. | 21.3.2014 |
| 10. | Valery Medvedev | Sevastopolin vaalilautakunnan puheenjohtaja | Vastuussa Krimin kansanäänestyksen järjestämisestä. Venäjän järjestelmän mukaisesti vastuussa kansanäänestyksen tulosten allekirjoittamisesta. | 21.3.2014 |
| 11. | Lt. Gen. Igor Turchenyuk | Venäjän joukkojen komentaja Krimillä | Krimin alueella olevien Venäjän joukkojen tosiasiallinen komentaja (Venäjä viittaa joukkoihin edelleen virallisesti "paikallisina itsepuolustusjoukkoina"). | 21.3.2014 |
| 12. | Elena Borisovna Mizulina | Valtionduuman jäsen | Aloitteentekijä ja tukija Venäjän viimeaikaisissa lainsäädäntöehdotuksissa, joiden perusteella muiden maiden alueet voivat liittyä Venäjään ilman keskusviranomaistensa ennakkosuostumusta. | 21.3.2014 |

Nimi

Tunnistustiedot

Perusteet

Luetteloon merkitsemisen päivämäärä

1.

Rogozin, Dmitry Olegovich

Synt.aika ja -paikka 21.12.1963; Moskova

Venäjän federaation varapääministeri.

Vaati julkisesti Krimin liittämistä Venäjään.

21.3.2014

2.

Glazyev, Sergey

Synt.aika ja -paikka 1.1.1961, Zaporožje, (Ukrainan SNT)

Venäjän federaation presidentin neuvonantaja.

Vaati julkisesti Krimin liittämistä Venäjään.

21.3.2014

3.

Matviyenko, Valentina Ivanova

Synt.aika ja -paikka 7.4.1949, Shepetovka, Hmelnitskin alue (Ukrainan SNT)

Liittoneuvoston puhemies. Tuki 1.3.2014 liittoneuvostossa julkisesti Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan.

21.3.2014

4.

Naryshkin, Sergei Evgenevich

Synt.aika ja -paikka 27.10.1954,

Pietari (ent. Leningrad)

Valtionduuman puhemies. Tuki julkisesti Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan. Tuki julkisesti Venäjän ja Krimin jälleenyhdistämissopimusta ja asiaan liittyvää liittovaltion perustuslakia.

21.3.2014

5.

Kiselyov, Dmitry Konstantinovich

Synt.aika 26.4.1954

Nimitetty presidentin asetuksella 9.12.2013 Venäjän liittovaltion uutistoimiston "Rossiya Segodnyan" päälliköksi.

Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan tukevan hallituksen propagandan keskeinen levittäjä.

21.3.2014

6.

Nosatov, Alexander Mihailovich

Synt.aika ja -paikka 27.3.1963 Sevastopol, (Ukrainan SNT)

Mustanmeren laivaston apulaiskomentaja, kontra-amiraali.

Vastuussa Ukrainan suvereniteettiin kuuluvan alueen miehittäneiden venäläisten joukkojen komentamisesta.

21.3.2014

7.

Kulikov, Valery Vladimirovich

Synt.aika ja -paikka 1.9.1956, Zaporožje, (Ukrainan SNT)

Mustanmeren laivaston apulaiskomentaja, kontra-amiraali.

Vastuussa Ukrainan suvereniteettiin kuuluvan alueen miehittäneiden venäläisten joukkojen komentamisesta.

21.3.2014

8.

Surkov, Vladislav Yurievich

Synt.aika ja -paikka 21.9.1964, Solntsevo, Lipetsk

Venäjän federaation presidentin avustaja.Hän valmisteli ja järjesteli aktiivisesti Krimillä toteutettua prosessia, jossa paikallisia krimiläisiä yhteisöjä yllytettiin järjestämään Ukrainan Krimillä toimivien viranomaisten vastaisia toimia.

21.3.2014

9.

Mikhail Malyshev

Krimin vaalilautakunnan puheenjohtaja

Vastuussa Krimin kansanäänestyksen järjestämisestä. Venäjän järjestelmän mukaisesti vastuussa kansanäänestyksen tulosten allekirjoittamisesta.

21.3.2014

10.

Valery Medvedev

Sevastopolin vaalilautakunnan puheenjohtaja

Vastuussa Krimin kansanäänestyksen järjestämisestä. Venäjän järjestelmän mukaisesti vastuussa kansanäänestyksen tulosten allekirjoittamisesta.

21.3.2014

11.

Lt. Gen. Igor Turchenyuk

Venäjän joukkojen komentaja Krimillä

Krimin alueella olevien Venäjän joukkojen tosiasiallinen komentaja (Venäjä viittaa joukkoihin edelleen virallisesti "paikallisina itsepuolustusjoukkoina").

21.3.2014

12.

Elena Borisovna Mizulina

Valtionduuman jäsen

Aloitteentekijä ja tukija Venäjän viimeaikaisissa lainsäädäntöehdotuksissa, joiden perusteella muiden maiden alueet voivat liittyä Venäjään ilman keskusviranomaistensa ennakkosuostumusta.

21.3.2014

---

PÄÄTÖKSET

| 21.3.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 86/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 86/30

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS 2014/151/YUTP,

annettu 21 päivänä maaliskuuta 2014,

rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun päätöksen 2014/145/YUTP täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 31 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Ukrainan tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston päätöksen 2014/145/YUTP (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 17 päivänä maaliskuuta 2014 päätöksen 2014/145/YUTP. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 17 päivänä maaliskuuta 2014 päätöksen 2014/145/YUTP.

| (2) | Tilanteen vakavuus huomioiden neuvosto katsoo, että uusia henkilöitä olisi lisättävä päätöksen 2014/145/YUTP liitteessä olevaan luetteloon henkilöistä, yhteisöistä ja elimistä, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(2)

Tilanteen vakavuus huomioiden neuvosto katsoo, että uusia henkilöitä olisi lisättävä päätöksen 2014/145/YUTP liitteessä olevaan luetteloon henkilöistä, yhteisöistä ja elimistä, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä.

| (3) | Sen vuoksi päätöksen 2014/145/YUTP liite olisi muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi päätöksen 2014/145/YUTP liite olisi muutettava tämän mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lisätään tämän päätöksen liitteessä luetellut henkilöt päätöksen 2014/145/YUTP liitteessä olevaan luetteloon.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 21 päivänä maaliskuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

D. KOURKOULAS

---

(1)  EUVL L 78, 17.3.2014, s. 16.

1

---

LIITE

Luettelo 1 artiklassa tarkoitetuista henkilöistä, yhteisöistä ja elimistä

| | Nimi | Tunnistustiedot | Perusteet | Luetteloon merkitsemisen päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Rogozin, Dmitry Olegovich | Synt.aika ja -paikka 21.12.1963; Moskova | Venäjän federaation varapääministeri.
  Vaati julkisesti Krimin liittämistä Venäjään. | 21.3.2014 |
| 2. | Glazyev, Sergey | Synt.aika ja -paikka 1.1.1961, Zaporožje, (Ukrainan SNT) | Venäjän federaation presidentin neuvonantaja.
  Vaati julkisesti Krimin liittämistä Venäjään. | 21.3.2014 |
| 3. | Matviyenko, Valentina Ivanova | Synt.aika ja -paikka 7.4.1949, Shepetovka, Hmelnitskin alue (Ukrainan SNT) | Liittoneuvoston puhemies. Tuki 1.3.2014 liittoneuvostossa julkisesti Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan. | 21.3.2014 |
| 4. | Naryshkin, Sergei Evgenevich | Synt.aika ja -paikka 27.10.1954,
  Pietari (ent. Leningrad) | Valtionduuman puhemies. Tuki julkisesti Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan. Tuki julkisesti Venäjän ja Krimin jälleenyhdistämissopimusta ja asiaan liittyvää liittovaltion perustuslakia. | 21.3.2014 |
| 5. | Kiselyov, Dmitry Konstantinovich | Synt.aika 26.4.1954 | Nimitetty presidentin asetuksella 9.12.2013 Venäjän liittovaltion uutistoimiston "Rossiya Segodnyan" päälliköksi.
  Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan tukevan hallituksen propagandan keskeinen levittäjä. | 21.3.2014 |
| 6. | Nosatov, Alexander Mihailovich | Synt.aika ja -paikka. 27.3.1963 Sevastopol, (Ukrainan SNT) | Mustanmeren laivaston apulaiskomentaja, kontra-amiraali.
  Vastuussa Ukrainan suvereniteettiin kuuluvan alueen miehittäneiden venäläisten joukkojen komentamisesta. | 21.3.2014 |
| 7. | Kulikov, Valery Vladimirovich | Synt.aika ja -paikka 1.9.1956, Zaporožje, (Ukrainan SNT) | Mustanmeren laivaston apulaiskomentaja, kontra-amiraali.
  Vastuussa Ukrainan suvereniteettiin kuuluvan alueen miehittäneiden venäläisten joukkojen komentamisesta. | 21.3.2014 |
| 8. | Surkov, Vladislav Yurievich | Synt.aika ja -paikka 21.9.1964, Solntsevo, Lipetsk | Venäjän federaation presidentin avustaja.Hän valmisteli ja järjesteli aktiivisesti Krimillä toteutettua prosessia, jossa paikallisia krimiläisiä yhteisöjä yllytettiin järjestämään Ukrainan Krimillä toimivien viranomaisten vastaisia toimia. | 21.3.2014 |
| 9. | Mikhail Malyshev | Krimin vaalilautakunnan puheenjohtaja | Vastuussa Krimin kansanäänestyksen järjestämisestä. Venäjän järjestelmän mukaisesti vastuussa kansanäänestyksen tulosten allekirjoittamisesta. | 21.3.2014 |
| 10. | Valery Medvedev | Sevastopolin vaalilautakunnan puheenjohtaja | Vastuussa Krimin kansanäänestyksen järjestämisestä. Venäjän järjestelmän mukaisesti vastuussa kansanäänestyksen tulosten allekirjoittamisesta. | 21.3.2014 |
| 11. | Lt. Gen. Igor Turchenyuk | Venäjän joukkojen komentaja Krimillä | Krimin alueella olevien Venäjän joukkojen tosiasiallinen komentaja (Venäjä viittaa joukkoihin edelleen virallisesti "paikallisina itsepuolustusjoukkoina"). | 21.3.2014 |
| 12. | Elena Borisovna Mizulina | Valtionduuman jäsen | Aloitteentekijä ja tukija Venäjän viimeaikaisissa lainsäädäntöehdotuksissa, joiden perusteella muiden maiden alueet voivat liittyä Venäjään ilman keskusviranomaistensa ennakkosuostumusta. | 21.3.2014 |

Nimi

Tunnistustiedot

Perusteet

Luetteloon merkitsemisen päivämäärä

1.

Rogozin, Dmitry Olegovich

Synt.aika ja -paikka 21.12.1963; Moskova

Venäjän federaation varapääministeri.

Vaati julkisesti Krimin liittämistä Venäjään.

21.3.2014

2.

Glazyev, Sergey

Synt.aika ja -paikka 1.1.1961, Zaporožje, (Ukrainan SNT)

Venäjän federaation presidentin neuvonantaja.

Vaati julkisesti Krimin liittämistä Venäjään.

21.3.2014

3.

Matviyenko, Valentina Ivanova

Synt.aika ja -paikka 7.4.1949, Shepetovka, Hmelnitskin alue (Ukrainan SNT)

Liittoneuvoston puhemies. Tuki 1.3.2014 liittoneuvostossa julkisesti Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan.

21.3.2014

4.

Naryshkin, Sergei Evgenevich

Synt.aika ja -paikka 27.10.1954,

Pietari (ent. Leningrad)

Valtionduuman puhemies. Tuki julkisesti Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan. Tuki julkisesti Venäjän ja Krimin jälleenyhdistämissopimusta ja asiaan liittyvää liittovaltion perustuslakia.

21.3.2014

5.

Kiselyov, Dmitry Konstantinovich

Synt.aika 26.4.1954

Nimitetty presidentin asetuksella 9.12.2013 Venäjän liittovaltion uutistoimiston "Rossiya Segodnyan" päälliköksi.

Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan tukevan hallituksen propagandan keskeinen levittäjä.

21.3.2014

6.

Nosatov, Alexander Mihailovich

Synt.aika ja -paikka. 27.3.1963 Sevastopol, (Ukrainan SNT)

Mustanmeren laivaston apulaiskomentaja, kontra-amiraali.

Vastuussa Ukrainan suvereniteettiin kuuluvan alueen miehittäneiden venäläisten joukkojen komentamisesta.

21.3.2014

7.

Kulikov, Valery Vladimirovich

Synt.aika ja -paikka 1.9.1956, Zaporožje, (Ukrainan SNT)

Mustanmeren laivaston apulaiskomentaja, kontra-amiraali.

Vastuussa Ukrainan suvereniteettiin kuuluvan alueen miehittäneiden venäläisten joukkojen komentamisesta.

21.3.2014

8.

Surkov, Vladislav Yurievich

Synt.aika ja -paikka 21.9.1964, Solntsevo, Lipetsk

Venäjän federaation presidentin avustaja.Hän valmisteli ja järjesteli aktiivisesti Krimillä toteutettua prosessia, jossa paikallisia krimiläisiä yhteisöjä yllytettiin järjestämään Ukrainan Krimillä toimivien viranomaisten vastaisia toimia.

21.3.2014

9.

Mikhail Malyshev

Krimin vaalilautakunnan puheenjohtaja

Vastuussa Krimin kansanäänestyksen järjestämisestä. Venäjän järjestelmän mukaisesti vastuussa kansanäänestyksen tulosten allekirjoittamisesta.

21.3.2014

10.

Valery Medvedev

Sevastopolin vaalilautakunnan puheenjohtaja

Vastuussa Krimin kansanäänestyksen järjestämisestä. Venäjän järjestelmän mukaisesti vastuussa kansanäänestyksen tulosten allekirjoittamisesta.

21.3.2014

11.

Lt. Gen. Igor Turchenyuk

Venäjän joukkojen komentaja Krimillä

Krimin alueella olevien Venäjän joukkojen tosiasiallinen komentaja (Venäjä viittaa joukkoihin edelleen virallisesti "paikallisina itsepuolustusjoukkoina").

21.3.2014

12.

Elena Borisovna Mizulina

Valtionduuman jäsen

Aloitteentekijä ja tukija Venäjän viimeaikaisissa lainsäädäntöehdotuksissa, joiden perusteella muiden maiden alueet voivat liittyä Venäjään ilman keskusviranomaistensa ennakkosuostumusta.

21.3.2014

---