# Az Európai Unió L 207/2015

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 207 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 58. évfolyam2015. augusztus 4. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 207

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

58. évfolyam2015. augusztus 4.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2015/1339 határozata (2015. július 13.) az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményéhez fűzött Kiotói Jegyzőkönyv dohai módosításának az Európai Unió nevében történő megkötéséről, valamint az abból származó kötelezettségek közös teljesítéséről | 1 |
| | | A Kiotói Jegyzőkönyv dohai módosítása | 6 |
| | * | A Tanács (EU) 2015/1340 határozata (2015. július 13.) az Izlandnak az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyvének második kötelezettségvállalási időszakában az Európai Unióra, annak tagállamaira és Izlandra háruló kötelezettségek közös teljesítésében való részvételéről szóló, egyrészről az Európai Unió, annak tagállamai, másrészről Izland közötti megállapodás Európai Unió nevében történő megkötéséről | 15 |
| | | Megállapodás egyrészről az Európai Unió, annak tagállamai, másrészről Izland között Izlandnak a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakában az Európai Unióra, annak tagállamaira és Izlandra háruló kötelezettségek közös teljesítésében való részvételéről | 17 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1341 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. március 12.) az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködésről szóló egyezmény területén alkalmazandó ellenőrzési és végrehajtási rendszer meghatározásáról szóló 1236/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról | 32 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1342 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. április 22.) az 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet A. mellékletében a termékek tevékenység szerinti osztályozására vonatkozó módszertan módosításáról (
  1
  ) | 35 |
| | | A Bizottság (EU) 2015/1343 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 3.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 37 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1344 határozata (2014. október 1.) a Västerås Airport és a Ryanair Ltd számára nyújtott SA.18857 (2012/C, korábbi 2011/NN) számú állítólagos állami támogatásról
  (az értesítés a C(2014) 6832. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 40 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1345 végrehajtási határozata (2015. július 31.) a gyermekruházaton található zsinórokra és húzózsinórokra, a mózeskosarakra és kosártartókra, a biztonsági rácsokra és az otthoni használatra tervezett pelenkázókra vonatkozó szabványoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében történő kihirdetéséről (
  1
  ) | 73 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács (EU) 2015/1339 határozata (2015. július 13.) az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményéhez fűzött Kiotói Jegyzőkönyv dohai módosításának az Európai Unió nevében történő megkötéséről, valamint az abból származó kötelezettségek közös teljesítéséről

1

A Kiotói Jegyzőkönyv dohai módosítása

6

*

A Tanács (EU) 2015/1340 határozata (2015. július 13.) az Izlandnak az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyvének második kötelezettségvállalási időszakában az Európai Unióra, annak tagállamaira és Izlandra háruló kötelezettségek közös teljesítésében való részvételéről szóló, egyrészről az Európai Unió, annak tagállamai, másrészről Izland közötti megállapodás Európai Unió nevében történő megkötéséről

15

Megállapodás egyrészről az Európai Unió, annak tagállamai, másrészről Izland között Izlandnak a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakában az Európai Unióra, annak tagállamaira és Izlandra háruló kötelezettségek közös teljesítésében való részvételéről

17

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2015/1341 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. március 12.) az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködésről szóló egyezmény területén alkalmazandó ellenőrzési és végrehajtási rendszer meghatározásáról szóló 1236/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról

32

*

A Bizottság (EU) 2015/1342 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. április 22.) az 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet A. mellékletében a termékek tevékenység szerinti osztályozására vonatkozó módszertan módosításáról (
  1
  )

1

35

A Bizottság (EU) 2015/1343 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 3.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

37

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2015/1344 határozata (2014. október 1.) a Västerås Airport és a Ryanair Ltd számára nyújtott SA.18857 (2012/C, korábbi 2011/NN) számú állítólagos állami támogatásról
  (az értesítés a C(2014) 6832. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2014) 6832. számú dokumentummal történt)

1

40

*

A Bizottság (EU) 2015/1345 végrehajtási határozata (2015. július 31.) a gyermekruházaton található zsinórokra és húzózsinórokra, a mózeskosarakra és kosártartókra, a biztonsági rácsokra és az otthoni használatra tervezett pelenkázókra vonatkozó szabványoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében történő kihirdetéséről (
  1
  )

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

73

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a 2013/34/EU irányelvnek a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információknak bizonyos nagyvállalkozások és vállalatcsoportok általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. október 22-i 2014/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvhez ( HL L 330., 2014.11.15. ) | 75 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a 2013/34/EU irányelvnek a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információknak bizonyos nagyvállalkozások és vállalatcsoportok általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. október 22-i 2014/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvhez ( HL L 330., 2014.11.15. )

( HL L 330., 2014.11.15. )

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 4.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 207/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 207/1

---

A TANÁCS (EU) 2015/1339 HATÁROZATA

(2015. július 13.)

az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményéhez fűzött Kiotói Jegyzőkönyv dohai módosításának az Európai Unió nevében történő megkötéséről, valamint az abból származó kötelezettségek közös teljesítéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben a 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),

mivel:

| (1) | A 2012. decemberi dohai éghajlat-változási konferencián az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményéhez fűzött Kiotói Jegyzőkönyv (a továbbiakban: Kiotói Jegyzőkönyv) részes felei elfogadták az úgynevezett dohai módosítást, amely 2013. január 1-jei kezdő- és 2020. december 31-i zárónappal létrehozza a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második kötelezettségvállalási időszakot (a továbbiakban: dohai módosítás). A dohai módosítás a Kiotói Jegyzőkönyv B. mellékletének módosításával további jogilag kötelező érvényű kibocsátásmérséklési kötelezettségeket határoz meg a második kötelezettségvállalási időszak vonatkozásában a szóban forgó mellékletben felsorolt részes felek számára, és módosítja, illetve részletesebben kifejti a második kötelezettségvállalási időszakban a részes felekre háruló kibocsátásmérséklési kötelezettségek teljesítését szabályozó rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(1)

A 2012. decemberi dohai éghajlat-változási konferencián az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményéhez fűzött Kiotói Jegyzőkönyv (a továbbiakban: Kiotói Jegyzőkönyv) részes felei elfogadták az úgynevezett dohai módosítást, amely 2013. január 1-jei kezdő- és 2020. december 31-i zárónappal létrehozza a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második kötelezettségvállalási időszakot (a továbbiakban: dohai módosítás). A dohai módosítás a Kiotói Jegyzőkönyv B. mellékletének módosításával további jogilag kötelező érvényű kibocsátásmérséklési kötelezettségeket határoz meg a második kötelezettségvállalási időszak vonatkozásában a szóban forgó mellékletben felsorolt részes felek számára, és módosítja, illetve részletesebben kifejti a második kötelezettségvállalási időszakban a részes felekre háruló kibocsátásmérséklési kötelezettségek teljesítését szabályozó rendelkezéseket.

| (2) | Az Unió és tagállamai a dohai módosítást egy csomag részeként fogadták el, amely csomag egyik elemeként az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) részes felei megállapodtak, hogy 2015 végéig elfogadnak az Egyezmény alapján egy mindegyik részes félre alkalmazandó jegyzőkönyvet, más jogi aktust vagy jogilag kötelező érvényű más megállapodást, amely 2020-ban fog hatályba lépni és akkortól lesz alkalmazandó. Az e jogilag kötelező érvényű eszköz kidolgozására irányuló tárgyalások a fokozott fellépés Durbani Platformjával foglalkozó ad hoc munkacsoport keretében már folyamatban vannak. |
| --- | --- |

(2)

Az Unió és tagállamai a dohai módosítást egy csomag részeként fogadták el, amely csomag egyik elemeként az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) részes felei megállapodtak, hogy 2015 végéig elfogadnak az Egyezmény alapján egy mindegyik részes félre alkalmazandó jegyzőkönyvet, más jogi aktust vagy jogilag kötelező érvényű más megállapodást, amely 2020-ban fog hatályba lépni és akkortól lesz alkalmazandó. Az e jogilag kötelező érvényű eszköz kidolgozására irányuló tárgyalások a fokozott fellépés Durbani Platformjával foglalkozó ad hoc munkacsoport keretében már folyamatban vannak.

| (3) | A dohai módosítást a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek még el kell fogadniuk; a módosítás az azt elfogadó részes felekre nézve kilencven nappal azt követően lép hatályba, hogy az Egyezmény letéteményese a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek legalább háromnegyedétől megkapta az elfogadási okiratot. A dohai módosítás hatálybalépéséhez összesen 144 elfogadási okirat szükséges. |
| --- | --- |

(3)

A dohai módosítást a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek még el kell fogadniuk; a módosítás az azt elfogadó részes felekre nézve kilencven nappal azt követően lép hatályba, hogy az Egyezmény letéteményese a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek legalább háromnegyedétől megkapta az elfogadási okiratot. A dohai módosítás hatálybalépéséhez összesen 144 elfogadási okirat szükséges.

| (4) | 2012. március 9-i következtetéseiben a Tanács egyetértett abban, hogy az Unió és tagállamai tekintetében a második kötelezettségvállalási időszakra 20 %-os közös kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalásra kell javaslatot tenni. A vállalás mértékének meghatározása az éghajlat- és energiapolitikai jogszabálycsomagban (2) a 2013-tól 2020-ig tartó időszakra engedélyezett üvegházhatásúgáz-kibocsátás teljes mennyisége alapján történt. |
| --- | --- |

(4)

2012. március 9-i következtetéseiben a Tanács egyetértett abban, hogy az Unió és tagállamai tekintetében a második kötelezettségvállalási időszakra 20 %-os közös kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalásra kell javaslatot tenni. A vállalás mértékének meghatározása az éghajlat- és energiapolitikai jogszabálycsomagban (2) a 2013-tól 2020-ig tartó időszakra engedélyezett üvegházhatásúgáz-kibocsátás teljes mennyisége alapján történt.

| (5) | A Tanács e megközelítéssel összhangban megállapodott abban is, hogy az egyes tagállamok kibocsátáscsökkentési kötelezettségei nem haladhatják meg az uniós jogszabályokban rögzített ilyen irányú kötelezettségeiket, valamint hogy a kötelezettségvállalás mértékét a tagállamok Kiotói Jegyzőkönyv szerinti bázisévi kibocsátásainak összege alapján kell meghatározni. Ennek megfelelően az Unió és tagállamai a dohai éghajlat-változási konferencián olyan, mennyiségileg meghatározott kibocsátáscsökkentési kötelezettséget vállaltak, amely a második kötelezettségvállalási időszakra a bázisévi kibocsátásaik összegének 80 %-ára korlátozza átlagos éves üvegházhatásúgáz-kibocsátásaikat. Ez a vállalás jelenik meg a dohai módosításban. |
| --- | --- |

(5)

A Tanács e megközelítéssel összhangban megállapodott abban is, hogy az egyes tagállamok kibocsátáscsökkentési kötelezettségei nem haladhatják meg az uniós jogszabályokban rögzített ilyen irányú kötelezettségeiket, valamint hogy a kötelezettségvállalás mértékét a tagállamok Kiotói Jegyzőkönyv szerinti bázisévi kibocsátásainak összege alapján kell meghatározni. Ennek megfelelően az Unió és tagállamai a dohai éghajlat-változási konferencián olyan, mennyiségileg meghatározott kibocsátáscsökkentési kötelezettséget vállaltak, amely a második kötelezettségvállalási időszakra a bázisévi kibocsátásaik összegének 80 %-ára korlátozza átlagos éves üvegházhatásúgáz-kibocsátásaikat. Ez a vállalás jelenik meg a dohai módosításban.

| (6) | A Tanács 2012. március 9-i következtetéseinek megfelelően az Unió és tagállamai azt is felajánlották, hogy egy átfogó és globális, a 2012 utáni időszakra vonatkozó megállapodás részeként 2020-ra az 1990-es értékekhez képest 30 %-kal csökkentik kibocsátásukat, amennyiben más fejlett országok is kötelezettséget vállalnak kibocsátásaik hasonló mértékű csökkentésére, és a folyamathoz a fejlődő országok is hozzájárulnak a felelősségüknek és képességeiknek megfelelő mértékben. Ez a felajánlás ugyancsak megjelenik a dohai módosításban. |
| --- | --- |

(6)

A Tanács 2012. március 9-i következtetéseinek megfelelően az Unió és tagállamai azt is felajánlották, hogy egy átfogó és globális, a 2012 utáni időszakra vonatkozó megállapodás részeként 2020-ra az 1990-es értékekhez képest 30 %-kal csökkentik kibocsátásukat, amennyiben más fejlett országok is kötelezettséget vállalnak kibocsátásaik hasonló mértékű csökkentésére, és a folyamathoz a fejlődő országok is hozzájárulnak a felelősségüknek és képességeiknek megfelelő mértékben. Ez a felajánlás ugyancsak megjelenik a dohai módosításban.

| (7) | Az Unió és tagállamai által teljesítendő célszámokat a dohai módosítás egy lábjegyzet kíséretében tartalmazza, amely kimondja, hogy ezek a célszámok azon a feltevésen alapulnak, hogy azokat az Európai Unió és a tagállamok a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően közösen fogják teljesíteni. Emellett a dohai módosítás elfogadásakor az Unió és tagállamai, valamint Horvátország és Izland együttes nyilatkozatot tett, amelyben kifejezték azon szándékukat, hogy második kötelezettségvállalási időszakbeli kötelezettségeiket együtt teljesítik. Ez a nyilatkozat a konferenciáról készült jelentésben jelenik meg, és a Tanács 2012. december 17-i következtetéseiben ismét szerepel. |
| --- | --- |

(7)

Az Unió és tagállamai által teljesítendő célszámokat a dohai módosítás egy lábjegyzet kíséretében tartalmazza, amely kimondja, hogy ezek a célszámok azon a feltevésen alapulnak, hogy azokat az Európai Unió és a tagállamok a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően közösen fogják teljesíteni. Emellett a dohai módosítás elfogadásakor az Unió és tagállamai, valamint Horvátország és Izland együttes nyilatkozatot tett, amelyben kifejezték azon szándékukat, hogy második kötelezettségvállalási időszakbeli kötelezettségeiket együtt teljesítik. Ez a nyilatkozat a konferenciáról készült jelentésben jelenik meg, és a Tanács 2012. december 17-i következtetéseiben ismét szerepel.

| (8) | Azzal, hogy az Unió és tagállamai úgy határoztak, hogy a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően kötelezettségeiket közösen teljesítik, ugyanezen cikk (6) bekezdése értelmében és a Kiotói Jegyzőkönyv 24. cikkének (2) bekezdésével összhangban közösen felelősek a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikkének (1a) bekezdése szerinti mennyiségileg meghatározott kibocsátáscsökkentési kötelezettségeik teljesítéséért. Következésképpen, és az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikke (3) bekezdésének megfelelően, a tagállamok kötelesek mind egyedileg, mind közösen megtenni mindazokat a megfelelő intézkedéseket, legyenek azok általános vagy különös jellegűek, amelyek biztosítják az Unió intézményeinek intézkedéseiből eredő kötelezettségek teljesítését és elősegítik e kötelezettségvállalás teljesítését, továbbá tartózkodnak minden olyan intézkedéstől, amely a vállalások teljesítését veszélyeztetheti. |
| --- | --- |

(8)

Azzal, hogy az Unió és tagállamai úgy határoztak, hogy a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően kötelezettségeiket közösen teljesítik, ugyanezen cikk (6) bekezdése értelmében és a Kiotói Jegyzőkönyv 24. cikkének (2) bekezdésével összhangban közösen felelősek a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikkének (1a) bekezdése szerinti mennyiségileg meghatározott kibocsátáscsökkentési kötelezettségeik teljesítéséért. Következésképpen, és az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikke (3) bekezdésének megfelelően, a tagállamok kötelesek mind egyedileg, mind közösen megtenni mindazokat a megfelelő intézkedéseket, legyenek azok általános vagy különös jellegűek, amelyek biztosítják az Unió intézményeinek intézkedéseiből eredő kötelezettségek teljesítését és elősegítik e kötelezettségvállalás teljesítését, továbbá tartózkodnak minden olyan intézkedéstől, amely a vállalások teljesítését veszélyeztetheti.

| (9) | Ugyanebben a nyilatkozatban az Unió és tagállamai, valamint Horvátország és Izland – a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban, amely lehetővé teszi a Felek számára a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke alapján fennálló kötelezettségeik közös teljesítését – azt is kinyilvánították, hogy a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikkének (7b) bekezdését az Unió és tagállamai, valamint Horvátország és Izland által a közös teljesítésről szóló megállapodás szerinti közös kibocsátható mennyiségre kell alkalmazni, nem pedig egyedileg a tagállamokra, Horvátországra vagy Izlandra. 2009. december 15-én tartott ülésén a Tanács üdvözölte Izland arra irányuló kérését, hogy a második kötelezettségvállalási időszakban rá háruló kötelezettségeket az Unióval és tagállamaival közösen teljesíthesse, és felkérte a Bizottságot, hogy terjesszen elő ajánlást egy olyan, Izlanddal megkötendő megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére vonatkozóan, amely összhangban áll az Unió éghajlat- és energiapolitikai jogszabálycsomagjában lefektetett elvekkel és kritériumokkal. Az Izlandnak az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyvének második kötelezettségvállalási időszakában az Európai Unióra, annak tagállamaira és Izlandra háruló kötelezettségek közös teljesítésében való részvételéről szóló, egyrészről az Európai Unió, annak tagállamai másrészről Izland közötti megállapodás (3) (a továbbiakban: az Izlanddal létrejött megállapodás) rögzíti az említett részvétel feltételeit. |
| --- | --- |

(9)

Ugyanebben a nyilatkozatban az Unió és tagállamai, valamint Horvátország és Izland – a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban, amely lehetővé teszi a Felek számára a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke alapján fennálló kötelezettségeik közös teljesítését – azt is kinyilvánították, hogy a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikkének (7b) bekezdését az Unió és tagállamai, valamint Horvátország és Izland által a közös teljesítésről szóló megállapodás szerinti közös kibocsátható mennyiségre kell alkalmazni, nem pedig egyedileg a tagállamokra, Horvátországra vagy Izlandra. 2009. december 15-én tartott ülésén a Tanács üdvözölte Izland arra irányuló kérését, hogy a második kötelezettségvállalási időszakban rá háruló kötelezettségeket az Unióval és tagállamaival közösen teljesíthesse, és felkérte a Bizottságot, hogy terjesszen elő ajánlást egy olyan, Izlanddal megkötendő megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére vonatkozóan, amely összhangban áll az Unió éghajlat- és energiapolitikai jogszabálycsomagjában lefektetett elvekkel és kritériumokkal. Az Izlandnak az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyvének második kötelezettségvállalási időszakában az Európai Unióra, annak tagállamaira és Izlandra háruló kötelezettségek közös teljesítésében való részvételéről szóló, egyrészről az Európai Unió, annak tagállamai másrészről Izland közötti megállapodás (3) (a továbbiakban: az Izlanddal létrejött megállapodás) rögzíti az említett részvétel feltételeit.

| (10) | A Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikkének értelmében azok a részes felek, amelyek a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke szerinti kötelezettségeiknek közösen kívánnak eleget tenni, kötelesek a vonatkozó közös teljesítésről szóló megállapodásukban meghatározni minden érintett részes fél kibocsátási szintjét. A Kiotói Jegyzőkönyv értelmében a közös teljesítésről szóló megállapodásokban részt vevő felek kötelesek a megerősítő vagy jóváhagyó okiratuk letétbe helyezésekor értesíteni az Egyezmény titkárságát a megállapodásban foglalt feltételekről. |
| --- | --- |

(10)

A Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikkének értelmében azok a részes felek, amelyek a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke szerinti kötelezettségeiknek közösen kívánnak eleget tenni, kötelesek a vonatkozó közös teljesítésről szóló megállapodásukban meghatározni minden érintett részes fél kibocsátási szintjét. A Kiotói Jegyzőkönyv értelmében a közös teljesítésről szóló megállapodásokban részt vevő felek kötelesek a megerősítő vagy jóváhagyó okiratuk letétbe helyezésekor értesíteni az Egyezmény titkárságát a megállapodásban foglalt feltételekről.

| (11) | Az Egyezmény és a Kiotói Jegyzőkönyv értelmében a tagállamok elsődleges felelősséggel tartoznak a saját kibocsátásaikért. A második kötelezettségvállalási időszak során az elszámolás és a megfelelés megkönnyítése érdekében a tagállamok úgy határoztak, hogy az Unió által kibocsátható mennyiség meghatározása révén az Uniót bízzák meg a rájuk eső kibocsátható mennyiségi egységek egy részével való gazdálkodással. |
| --- | --- |

(11)

Az Egyezmény és a Kiotói Jegyzőkönyv értelmében a tagállamok elsődleges felelősséggel tartoznak a saját kibocsátásaikért. A második kötelezettségvállalási időszak során az elszámolás és a megfelelés megkönnyítése érdekében a tagállamok úgy határoztak, hogy az Unió által kibocsátható mennyiség meghatározása révén az Uniót bízzák meg a rájuk eső kibocsátható mennyiségi egységek egy részével való gazdálkodással.

| (12) | A hatályos uniós jogszabályoknak megfelelően az Unióhoz rendelt kibocsátási szint azokat az üvegházhatásúgáz-kibocsátásokat tartalmazza, amelyek mind a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (4), mind pedig a Kiotói Jegyzőkönyv A. mellékletének a hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(12)

A hatályos uniós jogszabályoknak megfelelően az Unióhoz rendelt kibocsátási szint azokat az üvegházhatásúgáz-kibocsátásokat tartalmazza, amelyek mind a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (4), mind pedig a Kiotói Jegyzőkönyv A. mellékletének a hatálya alá tartoznak.

| (13) | A tagállamok és Izland kibocsátási szintje az üvegházhatást okozó gázoknak a területükön található mindazon forrásokból származó kibocsátásait és mindazon nyelőknek betudható eltávolításait tartalmazza, amelyekre a 2003/87/EK irányelv hatálya nem terjed ki, de a Kiotói Jegyzőkönyv hatálya igen. Ide tartozik a tagállamok és Izland által elszámolt, minden olyan forrásból származó kibocsátás és a minden olyan nyelőnek betudható eltávolítás, amely emberi tevékenységhez köthető földhasználatból, földhasználat-megváltoztatásból és erdőgazdálkodásból (LULUCF) ered, és amelyre a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke (3) és (4) bekezdésének hatálya kiterjed, továbbá a nitrogén-trifluorid-kibocsátás (NF3). |
| --- | --- |

(13)

A tagállamok és Izland kibocsátási szintje az üvegházhatást okozó gázoknak a területükön található mindazon forrásokból származó kibocsátásait és mindazon nyelőknek betudható eltávolításait tartalmazza, amelyekre a 2003/87/EK irányelv hatálya nem terjed ki, de a Kiotói Jegyzőkönyv hatálya igen. Ide tartozik a tagállamok és Izland által elszámolt, minden olyan forrásból származó kibocsátás és a minden olyan nyelőnek betudható eltávolítás, amely emberi tevékenységhez köthető földhasználatból, földhasználat-megváltoztatásból és erdőgazdálkodásból (LULUCF) ered, és amelyre a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke (3) és (4) bekezdésének hatálya kiterjed, továbbá a nitrogén-trifluorid-kibocsátás (NF3).

| (14) | A tagállamokban a földhasználatból, földhasználat-megváltoztatásból és erdőgazdálkodásból (LULUCF) származó nettó kibocsátások és a nettó NF3-kibocsátások vagy az érintett tagállam által más ágazatokban megvalósított olyan túlteljesítésen keresztül kompenzálhatók, amely nem tartozik az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá, vagy pedig a Kiotói Jegyzőkönyv rugalmassági mechanizmusain keresztül. A tagállamok a LULUCF-ból származó kibocsátások és az NF3-kibocsátások fedezésére felhasználhatnak az első kötelezettségvállalási időszakból átvitt és az előző kötelezettségvállalási időszakból megmaradt tartalékban (PPSR) tartott többletkibocsátási jogokat, olyan mértékben, amennyivel kibocsátásaik meghaladják kibocsátható mennyiségi egységeik összegét. Amennyiben valamely tagállamnak a LULUCF-ból származó jelentős mennyiségű váratlan nettó kibocsátással és jelentős mennyiségű váratlan nettó NF3-kibocsátással kell szembenéznie annak ellenére, hogy határozott politikákat hajt végre ezek korlátozására, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy milyen további lehetőségekkel segítheti az érintett tagállamokat. |
| --- | --- |

(14)

A tagállamokban a földhasználatból, földhasználat-megváltoztatásból és erdőgazdálkodásból (LULUCF) származó nettó kibocsátások és a nettó NF3-kibocsátások vagy az érintett tagállam által más ágazatokban megvalósított olyan túlteljesítésen keresztül kompenzálhatók, amely nem tartozik az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá, vagy pedig a Kiotói Jegyzőkönyv rugalmassági mechanizmusain keresztül. A tagállamok a LULUCF-ból származó kibocsátások és az NF3-kibocsátások fedezésére felhasználhatnak az első kötelezettségvállalási időszakból átvitt és az előző kötelezettségvállalási időszakból megmaradt tartalékban (PPSR) tartott többletkibocsátási jogokat, olyan mértékben, amennyivel kibocsátásaik meghaladják kibocsátható mennyiségi egységeik összegét. Amennyiben valamely tagállamnak a LULUCF-ból származó jelentős mennyiségű váratlan nettó kibocsátással és jelentős mennyiségű váratlan nettó NF3-kibocsátással kell szembenéznie annak ellenére, hogy határozott politikákat hajt végre ezek korlátozására, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy milyen további lehetőségekkel segítheti az érintett tagállamokat.

| (15) | A Tanács 2012. március 9-i következtetéseivel, valamint az Unió és tagállamai által tett azon felajánlással összhangban, hogy a második kötelezettségvállalási időszakra 80 %-os kibocsátáscsökkentési célt vállalnak, a tagállamok kibocsátási szintjeit úgy kell megállapítani, hogy azok megegyezzenek a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozatban (5) a 2013-tól 2020-ig tartó időszakra meghatározott éves kibocsátási jogosultságok összegével. Ezen összeget, amelynek meghatározása az Éghajlat-változási Kormányközi Testület negyedik értékelő jelentésében található globális felmelegedésipotenciál-értékek alapján történt, eredetileg a 2013/162/EU bizottsági végrehajtási határozat (6) II. melléklete tartalmazta, a 2013/634/EU bizottsági határozat (7) pedig kiigazította. Izland kibocsátási szintjének megállapítása az Izlanddal létrejött megállapodásban történt. |
| --- | --- |

(15)

A Tanács 2012. március 9-i következtetéseivel, valamint az Unió és tagállamai által tett azon felajánlással összhangban, hogy a második kötelezettségvállalási időszakra 80 %-os kibocsátáscsökkentési célt vállalnak, a tagállamok kibocsátási szintjeit úgy kell megállapítani, hogy azok megegyezzenek a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozatban (5) a 2013-tól 2020-ig tartó időszakra meghatározott éves kibocsátási jogosultságok összegével. Ezen összeget, amelynek meghatározása az Éghajlat-változási Kormányközi Testület negyedik értékelő jelentésében található globális felmelegedésipotenciál-értékek alapján történt, eredetileg a 2013/162/EU bizottsági végrehajtási határozat (6) II. melléklete tartalmazta, a 2013/634/EU bizottsági határozat (7) pedig kiigazította. Izland kibocsátási szintjének megállapítása az Izlanddal létrejött megállapodásban történt.

| (16) | A (11) preambulumbekezdéssel összhangban a második kötelezettségvállalási időszak végén az Unió kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékében rendelkezésre álló kibocsátható mennyiségi egységeket – azt követően, hogy az Unió teljesítette az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (3) bekezdésében meghatározott kötelezettségét, továbbá az említett rendelet (8) 10. cikke (7) bekezdésének sérelme nélkül – vissza kell vezetni a tagállamok kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékeibe. A visszavezetett kibocsátható mennyiségi egységek elosztására a dohai módosítás megerősítésével kapcsolatos különös körülmények okán kerül sor és ez az elosztás nem érinti az erőfeszítések tagállamok közötti, más összefüggésben – nemzetközi vagy uniós szinten – történő elosztását, valamint nem alkalmazandó az ilyen egyéb elosztásokra. |
| --- | --- |

(16)

A (11) preambulumbekezdéssel összhangban a második kötelezettségvállalási időszak végén az Unió kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékében rendelkezésre álló kibocsátható mennyiségi egységeket – azt követően, hogy az Unió teljesítette az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (3) bekezdésében meghatározott kötelezettségét, továbbá az említett rendelet (8) 10. cikke (7) bekezdésének sérelme nélkül – vissza kell vezetni a tagállamok kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékeibe. A visszavezetett kibocsátható mennyiségi egységek elosztására a dohai módosítás megerősítésével kapcsolatos különös körülmények okán kerül sor és ez az elosztás nem érinti az erőfeszítések tagállamok közötti, más összefüggésben – nemzetközi vagy uniós szinten – történő elosztását, valamint nem alkalmazandó az ilyen egyéb elosztásokra.

| (17) | Az 525/2013/EU rendelet értelmében a tagállamok kötelesek jelentést tenni a létesítmények és az üzemeltetők által a 2003/87/EK irányelv alapján bejelentett hitelesített kibocsátások tényleges vagy becsült eloszlásáról az üvegházhatást okozó gázok nemzeti jegyzékében szereplő forráskategóriák között, valamint, amennyiben lehetséges, e hitelesített kibocsátásoknak a bejelentett összes üvegházhatásúgáz-kibocsátáshoz viszonyított arányáról az egyes forráskategóriákban. Ez lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy külön tegyenek jelentést a saját kibocsátási szintjükbe beletartozó kibocsátásokról. Az Unió jelentésének az Unió kibocsátható mennyiségével foglalkozó részében meg kell jelölni, hogy az Unió kibocsátható mennyiségén belül melyik tagállamban mennyi volt a kibocsátás. |
| --- | --- |

(17)

Az 525/2013/EU rendelet értelmében a tagállamok kötelesek jelentést tenni a létesítmények és az üzemeltetők által a 2003/87/EK irányelv alapján bejelentett hitelesített kibocsátások tényleges vagy becsült eloszlásáról az üvegházhatást okozó gázok nemzeti jegyzékében szereplő forráskategóriák között, valamint, amennyiben lehetséges, e hitelesített kibocsátásoknak a bejelentett összes üvegházhatásúgáz-kibocsátáshoz viszonyított arányáról az egyes forráskategóriákban. Ez lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy külön tegyenek jelentést a saját kibocsátási szintjükbe beletartozó kibocsátásokról. Az Unió jelentésének az Unió kibocsátható mennyiségével foglalkozó részében meg kell jelölni, hogy az Unió kibocsátható mennyiségén belül melyik tagállamban mennyi volt a kibocsátás.

| (18) | A részes feleknek egyben a Kiotói Jegyzőkönyvben részes felek találkozójaként szolgáló konferenciája úgy határozott, hogy minden olyan részes félnek, amely a második kötelezettségvállalási időszakban rendelkezik kötelezettséggel, 2015. április 15-ig jelentést kell benyújtania az Egyezmény titkárságához a kibocsátható mennyisége kiszámításának megkönnyítése érdekében. Az Unió kibocsátható mennyiségének kiszámítását megkönnyíteni hivatott jelentést a Bizottságnak kell elkészítenie, csakúgy, mint az Unió és tagállamai, valamint Izland közös kibocsátható mennyiségének kiszámítását megkönnyíteni hivatott jelentést is. A Bizottságnak, a tagállamoknak és Izlandnak 2015. április 15-ig be kell nyújtaniuk saját jelentésüket, amely a kibocsátható mennyiségeiket az e határozat I. mellékletében megállapított kibocsátási szintekkel megegyező értékekben határozza majd meg. |
| --- | --- |

(18)

A részes feleknek egyben a Kiotói Jegyzőkönyvben részes felek találkozójaként szolgáló konferenciája úgy határozott, hogy minden olyan részes félnek, amely a második kötelezettségvállalási időszakban rendelkezik kötelezettséggel, 2015. április 15-ig jelentést kell benyújtania az Egyezmény titkárságához a kibocsátható mennyisége kiszámításának megkönnyítése érdekében. Az Unió kibocsátható mennyiségének kiszámítását megkönnyíteni hivatott jelentést a Bizottságnak kell elkészítenie, csakúgy, mint az Unió és tagállamai, valamint Izland közös kibocsátható mennyiségének kiszámítását megkönnyíteni hivatott jelentést is. A Bizottságnak, a tagállamoknak és Izlandnak 2015. április 15-ig be kell nyújtaniuk saját jelentésüket, amely a kibocsátható mennyiségeiket az e határozat I. mellékletében megállapított kibocsátási szintekkel megegyező értékekben határozza majd meg.

| (19) | Annak hangsúlyozása érdekében, hogy az Unió és tagállamai elkötelezettek a dohai módosítás időben történő hatálybalépése mellett, az Uniónak és tagállamainak, valamint Izlandnak törekedniük kell arra, hogy a dohai módosítást legkésőbb 2015 harmadik negyedévében megerősítsék. |
| --- | --- |

(19)

Annak hangsúlyozása érdekében, hogy az Unió és tagállamai elkötelezettek a dohai módosítás időben történő hatálybalépése mellett, az Uniónak és tagállamainak, valamint Izlandnak törekedniük kell arra, hogy a dohai módosítást legkésőbb 2015 harmadik negyedévében megerősítsék.

| (20) | A dohai módosítást az Unió nevében jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(20)

A dohai módosítást az Unió nevében jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács az Unió nevében jóváhagyja az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményéhez csatolt Kiotói Jegyzőkönyv Dohában 2012. december 8-án elfogadott módosítását.

A dohai módosítás szövege e határozathoz csatolva található.

2. cikk

Az Unió és tagállamai a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikkéből és a dohai módosításból fakadó kötelezettségeiket az „Értesítés a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke alapján a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az Európai Unióra és tagállamaira, valamint Izlandra háruló kötelezettségek közös teljesítéséről szóló megállapodás feltételeiről” című, az I. mellékletben foglalt dokumentumnak (a továbbiakban: Értesítés) megfelelően teljesítik.

3. cikk

(1)   A tagállamok és Izland kibocsátható mennyisége egyenlő az Értesítésben rögzített kibocsátási szintekkel. A tagállamok a Kiotói Jegyzőkönyv, a dohai módosítás és az ezek alapján elfogadott határozatok követelményeinek megfelelően 2015. április 15-ig benyújtják az Egyezmény titkárságához a kibocsátható mennyiségük meghatározását megkönnyíteni hivatott jelentésüket.

(2)   A Bizottság a Kiotói Jegyzőkönyv, a dohai módosítás és az ezek alapján elfogadott határozatok követelményeinek megfelelően elkészíti egy, az Unió kibocsátható mennyiségének kiszámítását megkönnyíteni hivatott jelentést, továbbá az Unió és tagállamai, valamint Izland közös kibocsátható mennyiségének („közös kibocsátható mennyiség”) kiszámítását megkönnyíteni hivatott jelentést. A Bizottság ezeket a jelentéseket 2015. április 15-ig benyújtja az Egyezmény titkárságához.

4. cikk

(1)   Azt követően, hogy az Unió teljesítette az 525/2013/EU rendelet 11. cikkének (3) bekezdésében meghatározott kötelezettségét, valamint miután az 525/2013/EU rendelet 10. cikkének (7) bekezdése alapján elfogadott végrehajtási jogi aktusoknak megfelelően megtörtént a kibocsátható mennyiségi egységek („uniós többlet”) átvezetése, valamennyi, az Unió jegyzékében még rendelkezésre álló, a második kötelezettségvállalási időszakra vonatkozó kibocsátható mennyiségi egységet a második kötelezettségvállalási időszak végén vissza kell vezetni a tagállamok kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékeibe.

(2)   Az uniós többletet a tagállamok között a következők szerint kell felosztani:

| a) | az uniós többlet egyhatod részét – a tonnában mért túlteljesítésük arányában – azon tagállamok között kell elosztani, amelyek összesített átlagos éves kibocsátásukat a Kiotói Jegyzőkönyvben foglalt bázisévi vagy bázisidőszaki kibocsátásuk több mint 20 %-ával csökkentették a második kötelezettségvállalási időszak végéig; |
| --- | --- |

a)

az uniós többlet egyhatod részét – a tonnában mért túlteljesítésük arányában – azon tagállamok között kell elosztani, amelyek összesített átlagos éves kibocsátásukat a Kiotói Jegyzőkönyvben foglalt bázisévi vagy bázisidőszaki kibocsátásuk több mint 20 %-ával csökkentették a második kötelezettségvállalási időszak végéig;

| b) | az uniós többlet egyharmadát – a tonnában mért túlteljesítésük arányában – azon tagállamok között kell elosztani, amelyek az a) pont szerinti átruházás kedvezményezettjei és ahol az egy főre jutó GDP (2013. évi GDP euróban, piaci árakon) nem éri el az uniós átlag 60 %-át; |
| --- | --- |

b)

az uniós többlet egyharmadát – a tonnában mért túlteljesítésük arányában – azon tagállamok között kell elosztani, amelyek az a) pont szerinti átruházás kedvezményezettjei és ahol az egy főre jutó GDP (2013. évi GDP euróban, piaci árakon) nem éri el az uniós átlag 60 %-át;

| c) | az uniós többlet egyharmad részét valamennyi tagállam között, az e határozat I. mellékletében szereplő 1. táblázatban rögzített összesített kibocsátási szintjeik arányában kell elosztani. |
| --- | --- |

c)

az uniós többlet egyharmad részét valamennyi tagállam között, az e határozat I. mellékletében szereplő 1. táblázatban rögzített összesített kibocsátási szintjeik arányában kell elosztani.

| d) | az uniós többlet egyhatodát pedig azon tagállamok között kell – az e határozat I. mellékletében szereplő 1. táblázatban rögzített összesített kibocsátási szintjeik arányában – elosztani, ahol az egy főre jutó GDP (2013. évi GDP euróban, piaci árakon) nem éri el az uniós átlag 90 %-át. |
| --- | --- |

d)

az uniós többlet egyhatodát pedig azon tagállamok között kell – az e határozat I. mellékletében szereplő 1. táblázatban rögzített összesített kibocsátási szintjeik arányában – elosztani, ahol az egy főre jutó GDP (2013. évi GDP euróban, piaci árakon) nem éri el az uniós átlag 90 %-át.

5. cikk

(1)   A Tanács elnöke kijelöli azt az egy vagy több személyt, aki vagy akik felhatalmazással rendelkeznek arra, hogy az Unió nevében a Kiotói Jegyzőkönyv 20. cikke (4) bekezdésének és 21. cikke (7) bekezdésének megfelelően letétbe helyezzék az Egyesült Nemzetek főtitkáránál az elfogadási okiratot, valamint a Kiotói Jegyzőkönyv 24. cikke (3) bekezdésének megfelelően a II. mellékletben meghatározott hatásköri nyilatkozatot.

(2)   A Tanács elnöke kijelöli azt az egy vagy több személyt is, aki vagy akik felhatalmazással rendelkeznek arra, hogy az Unió nevében a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikke (2) bekezdésének megfelelően átadják az Egyezmény titkárságának az Értesítést.

6. cikk

(1)   A tagállamok törekednek azon lépések megtételére, amelyek szükségesek ahhoz, hogy elfogadási okiratukat az Unió elfogadási okiratával egyidejűleg, és lehetőség szerint 2015 harmadik negyedévében letétbe helyezzék. Az elfogadási okiratuk letétbe helyezésekor a tagállamok a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikke (2) bekezdésének megfelelően a saját nevükben átadják az Egyezmény titkárságának az Értesítést.

(2)   A tagállamok a fokozott fellépést célzó Durban Platformmal foglalkozó ad hoc munkacsoportnak a 2015. február 8–13. között tartandó harmadik ülésszaka előtt tájékoztatják a Bizottságot a dohai módosítás elfogadásával kapcsolatos döntésükről, illetve, ha a körülmények úgy kívánják, az elfogadáshoz szükséges eljárások lezárásának várható időpontjáról. A Bizottság a tagállamokkal együttműködve megállapítja a jóváhagyási, illetve elfogadási okiratok egyidejű letétbe helyezésének napját.

7. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

8. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 13-án.

a Tanács részéről

az elnök

F. ETGEN

---

(1)  2015. június 10-i egyetértés (a Hivatalos lapban még nem tették közzé).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i 2009/29/EK irányelve a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról (HL L 140., 2009.6.5., 63. o.); az Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i 2009/406/EK határozata az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről (HL L 140., 2009.6.5., 136. o.).

2

(3)  Lásd e Hivatalos Lap 17. oldalát.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003. október 13-i 2003/87/EK irányelve az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i 406/2009/EK határozata az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről (HL L 140., 2009.6.5., 136. o.).

5

(6)  A Bizottság 2013. március 26-i 2013/162/EU határozata a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti, a 2013–2020-as időszakra vonatkozó éves tagállami kibocsátási jogosultságok meghatározásáról (HL L 90., 2013.3.28., 106. o.).

6

(7)  A Bizottság 2013. október 31-i 2013/634/EU végrehajtási határozata a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti, a 2013–2020-as időszakra vonatkozó éves tagállami kibocsátási jogosultságok kiigazításáról (HL L 292., 2013.11.1., 19. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 525/2013/EU rendelete az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről, valamint a 280/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 165., 2013.6.18., 13. o.).

8

---

| 4.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 207/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 207/6

---

FORDÍTÁS

A KIOTÓI JEGYZŐKÖNYV DOHAI MÓDOSÍTÁSA

1. cikk

Módosítás

A Jegyzőkönyv B. mellékletében található táblázat helyébe a következő táblázat lép:

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fél | Mennyiségileg meghatározott kibocsátáskorlátozási vagy -csökkentési kötelezettség (2008–2012) (a bázisévi vagy bázis-időszakbeli érték százalékában) | Mennyiségileg meghatározott kibocsátáskorlátozási vagy -csökkentési kötelezettség (2013–2020) (a bázisévi vagy bázis-időszakbeli érték százalékában) | Referenciaév (2) | Mennyiségileg meghatározott kibocsátáskorlátozási vagy -csökkentési kötelezettség (2013–2020) (a referenciaév értékének százalékában) (2) | Szándék az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának 2020-ig való korlázozására (a referenciaév értékének százalékában) (3) |
| „Ausztrália | 108 | 99,5 | 2000 | 98 | – 5-től – 15 %-ig vagy – 25 %-ig (4) |
| Ausztria | 92 | 80 (5) | n.a. | n.a. | |
| Fehéroroszország (6)
   (1) | | 88 | 1990 | n.a. | – 8 % |
| Belgium | 92 | 80 (5) | n.a. | n.a. | |
| Bulgária (1) | 92 | 80 (5) | n.a. | n.a. | |
| Horvátország (1) | 95 | 80 (7) | n.a. | n.a. | – 20 %/– 30 % (8) |
| Ciprus | | 80 (5) | n.a. | n.a. | |
| Cseh Köztársaság (1) | 92 | 80 (5) | n.a. | n.a. | |
| Dánia | 92 | 80 (5) | n.a. | n.a. | |
| Észtország (1) | 92 | 80 (5) | n.a. | n.a. | |
| Európai Unió | 92 | 80 (5) | 1990 | n.a. | – 20 %/– 30 % (8) |
| Finnország | 92 | 80 (5) | n.a. | n.a. | |
| Franciaország | 92 | 80 (5) | n.a. | n.a. | |
| Németország | 92 | 80 (5) | n.a. | n.a. | |
| Görögország | 92 | 80 (5) | n.a. | n.a. | |
| Magyarország (1) | 94 | 80 (5) | n.a. | n.a. | |
| Izland | 110 | 80 (9) | n.a. | n.a. | |
| Írország | 92 | 80 (5) | n.a. | n.a. | |
| Olaszország | 92 | 80 (5) | n.a. | n.a. | |
| Kazahsztán (1) | | 95 | 1990 | 95 | – 7 % |
| Lettország (1) | 92 | 80 (5) | n.a. | n.a. | |
| Liechtenstein | 92 | 84 | 1990 | 84 | – 20 %/– 30 % (10) |
| Litvánia (1) | 92 | 80 (5) | n.a. | n.a. | |
| Luxemburg | 92 | 80 (5) | n.a. | n.a. | |
| Málta | | 80 (5) | n.a. | n.a. | |
| Monaco | 92 | 78 | 1990 | 78 | – 30 % |
| Hollandia | 92 | 80 (5) | n.a. | n.a. | |
| Norvégia | 101 | 84 | 1990 | 84 | – 30 %-tól – 40 %-ig (11) |
| Lengyelország (1) | 94 | 80 (5) | n.a. | n.a. | |
| Portugália | 92 | 80 (5) | n.a. | n.a. | |
| Románia (1) | 92 | 80 (5) | n.a. | n.a. | |
| Szlovákia (1) | 92 | 80 (5) | n.a. | n.a. | |
| Szlovénia (1) | 92 | 80 (5) | n.a. | n.a. | |
| Spanyolország | 92 | 80 (5) | n.a. | n.a. | |
| Svédország | 92 | 80 (5) | n.a. | n.a. | |
| Svájc | 92 | 84,2 | 1990 | n.a. | – 20 %-tól – 30 %-ig (12) |
| Ukrajna (1) | 100 | 76 (13) | 1990 | n.a. | – 20 % |
| Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága | 92 | 80 (5) | n.a. | n.a. | |
| Fél | Mennyiségileg meghatározott kibocsátáskorlátozási vagy -csökkentési kötelezettség (2008–2012) (a bázisévi vagy bázis-időszakbeli érték százalékában) | | | | |
| Kanada (14) | 94 | | | | |
| Japán (15) | 94 | | | | |
| Új-Zéland (16) | 100 | | | | |
| Oroszországi Föderáció (17)
   (1) | 100 | | | | |
| Rövidítés: n.a. = nem alkalmazandó. |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

Fél

Mennyiségileg meghatározott kibocsátáskorlátozási vagy -csökkentési kötelezettség (2008–2012) (a bázisévi vagy bázis-időszakbeli érték százalékában)

Mennyiségileg meghatározott kibocsátáskorlátozási vagy -csökkentési kötelezettség (2013–2020) (a bázisévi vagy bázis-időszakbeli érték százalékában)

Referenciaév (2)

Mennyiségileg meghatározott kibocsátáskorlátozási vagy -csökkentési kötelezettség (2013–2020) (a referenciaév értékének százalékában) (2)

Szándék az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának 2020-ig való korlázozására (a referenciaév értékének százalékában) (3)

„Ausztrália

108

99,5

2000

98

– 5-től – 15 %-ig vagy – 25 %-ig (4)

Ausztria

92

80 (5)

n.a.

n.a.

Fehéroroszország (6)
   (1)

88

1990

n.a.

– 8 %

Belgium

92

80 (5)

n.a.

n.a.

Bulgária (1)

92

80 (5)

n.a.

n.a.

Horvátország (1)

95

80 (7)

n.a.

n.a.

– 20 %/– 30 % (8)

Ciprus

80 (5)

n.a.

n.a.

Cseh Köztársaság (1)

92

80 (5)

n.a.

n.a.

Dánia

92

80 (5)

n.a.

n.a.

Észtország (1)

92

80 (5)

n.a.

n.a.

Európai Unió

92

80 (5)

1990

n.a.

– 20 %/– 30 % (8)

Finnország

92

80 (5)

n.a.

n.a.

Franciaország

92

80 (5)

n.a.

n.a.

Németország

92

80 (5)

n.a.

n.a.

Görögország

92

80 (5)

n.a.

n.a.

Magyarország (1)

94

80 (5)

n.a.

n.a.

Izland

110

80 (9)

n.a.

n.a.

Írország

92

80 (5)

n.a.

n.a.

Olaszország

92

80 (5)

n.a.

n.a.

Kazahsztán (1)

95

1990

95

– 7 %

Lettország (1)

92

80 (5)

n.a.

n.a.

Liechtenstein

92

84

1990

84

– 20 %/– 30 % (10)

Litvánia (1)

92

80 (5)

n.a.

n.a.

Luxemburg

92

80 (5)

n.a.

n.a.

Málta

80 (5)

n.a.

n.a.

Monaco

92

78

1990

78

– 30 %

Hollandia

92

80 (5)

n.a.

n.a.

Norvégia

101

84

1990

84

– 30 %-tól – 40 %-ig (11)

Lengyelország (1)

94

80 (5)

n.a.

n.a.

Portugália

92

80 (5)

n.a.

n.a.

Románia (1)

92

80 (5)

n.a.

n.a.

Szlovákia (1)

92

80 (5)

n.a.

n.a.

Szlovénia (1)

92

80 (5)

n.a.

n.a.

Spanyolország

92

80 (5)

n.a.

n.a.

Svédország

92

80 (5)

n.a.

n.a.

Svájc

92

84,2

1990

n.a.

– 20 %-tól – 30 %-ig (12)

Ukrajna (1)

100

76 (13)

1990

n.a.

– 20 %

Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága

92

80 (5)

n.a.

n.a.

Fél

Mennyiségileg meghatározott kibocsátáskorlátozási vagy -csökkentési kötelezettség (2008–2012) (a bázisévi vagy bázis-időszakbeli érték százalékában)

Kanada (14)

94

Japán (15)

94

Új-Zéland (16)

100

Oroszországi Föderáció (17)
   (1)

100

Rövidítés: n.a. = nem alkalmazandó.

A Jegyzőkönyv A. mellékletében található, „Üvegházhatást okozó gázok” című lista helyébe a következő lista lép:

„Üvegházhatást okozó gázok

| | Szén-dioxid (CO2) |
| --- | --- |

Szén-dioxid (CO2)

| | Metán (CH4) |
| --- | --- |

Metán (CH4)

| | Dinitrogén-oxid (N2O) |
| --- | --- |

Dinitrogén-oxid (N2O)

| | Fluorozott szénhidrogének (HFC-k) |
| --- | --- |

Fluorozott szénhidrogének (HFC-k)

| | Perfluor-karbonok (PFC-k) |
| --- | --- |

Perfluor-karbonok (PFC-k)

| | Kén-hexafluorid (SF6) |
| --- | --- |

Kén-hexafluorid (SF6)

| | Nitrogén-trifluorid (NF3) (18)” |
| --- | --- |

Nitrogén-trifluorid (NF3) (18)”

A jegyzőkönyv 3. cikke az (1) bekezdés után a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)   Az I. mellékletben megjelölt felek önállóan vagy együttesen biztosítják, hogy az A. mellékletben felsorolt üvegházhatást okozó gázokból az emberi tevékenységnek betudhatóan általuk kibocsátott, szén-dioxid-egyenértékben kifejezett összesített mennyiségek nem lépik túl a B. mellékletben található táblázat harmadik oszlopában feltüntetett mennyiségileg meghatározott kibocsátáskorlátozási és -csökkentési kötelezettségeik alapján és e cikk rendelkezéseivel összhangban rájuk nézve megállapított kibocsátható mennyiségeket, törekedve ezáltal arra, hogy a 2013-tól 2020-ig tartó kötelezettségvállalási időszakban e gázok összes együttes kibocsátásai legalább 18 %-kal az 1990. évi értékek alá csökkenjenek.”

A jegyzőkönyv 3. cikke az (1a) bekezdés után a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1b)   Bármely, a B. mellékletben megjelölt fél javasolhatja a B. mellékletben található táblázat harmadik oszlopában rá vonatkozóan feltüntetett mennyiségileg meghatározott kibocsátáskorlátozási, illetve -csökkentési kötelezettségnek a B. mellékletben található táblázat harmadik oszlopában feltüntetett százalékos értéke csökkentés útján történő kiigazítását. A kiigazítási javaslatot a titkárság a jegyzőkönyvben részes felek találkozójául szolgáló Felek Konferenciája azon ülése előtt legalább három hónappal közli a felekkel, amelyen a javaslat elfogadás céljából előterjesztésre kerül.”

A jegyzőkönyv 3. cikke az (1b) bekezdés után a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1c)   Az I. mellékletben megjelölt felek valamelyike által a mennyiségileg meghatározott kibocsátáskorlátozási és -csökkentési kötelezettségvállalás ambíciójának növelésére vonatkozóan a 3. cikk (1b) bekezdése alapján előterjesztett javaslatot a jegyzőkönyvben részes felek találkozójául szolgáló Felek Konferenciája által elfogadottnak kell tekinteni, ha a jelen lévő és szavazó felek több mint háromnegyede nem ellenzi elfogadását. Az elfogadott kiigazítást a titkárság közli a letéteményessel, aki azt megküldi a feleknek; a kiigazítás a letéteményes általi megküldés napját követő év január 1-jén lép hatályba. A kiigazítás a felekre nézve kötelező.”

A jegyzőkönyv 3. cikke a (7) bekezdés után a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(7a)   A mennyiségileg meghatározott kibocsátáskorlátozásokra és -csökkentésekre vonatkozó második, 2013-tól 2020-ig tartó kötelezettségvállalási időszakban az I. mellékletben megjelölt valamennyi fél kibocsátható mennyisége megegyezik az A. mellékletben felsorolt üvegházhatást okozó gázok 1990. évhez vagy a fenti (5) bekezdéssel összhangban meghatározott bázisévhez vagy -időszakhoz tartozó, szén-dioxid-egyenértékben kifejezett összesített emberi eredetű kibocsátásainak a B. mellékletben található táblázat harmadik oszlopában az adott félre vonatkozóan feltüntetett százaléka nyolcszorosával. Az I. mellékletben megjelölt azon részes felek, amelyek esetében a földhasználatban bekövetkezett változások és az erdőgazdálkodás 1990-ben összességében kibocsátásforrásként jelentkezett, az általuk kibocsátható mennyiség meghatározása céljából az 1990-es kibocsátásaikba a bázisévbe, illetve bázisidőszakba beleszámítják a földhasználatban bekövetkezett változásokból származó 1990. évi összesített emberi eredetű forrásonkénti kibocsátások és nyelők általi eltávolítások szén-dioxid-egyenértékben kifejezett különbségét.”

A jegyzőkönyv 3. cikke a (7a) bekezdés után a következő bekezdéssel egészül ki:

„(7b)   Ha az I. mellékletben megjelölt felek valamelyikének a második kötelezettségvállalási időszakhoz tartozó kibocsátható mennyisége nagyobbnak bizonyul az előző kötelezettségvállalási időszak első három évére meghatározott átlagos éves kibocsátása nyolcszorosánál, akkor ezt a különbséget át kell vezetni a fél törlési számlájára.”

A jegyzőkönyv 3. cikkének (8) bekezdésében a következő szövegrész:

| | „a fenti (7) bekezdésben említett számításnál” |
| --- | --- |

„a fenti (7) bekezdésben említett számításnál”

helyébe a következő szöveg lép:

| | „a fenti (7) és (7a) bekezdésben említett számítások céljából” |
| --- | --- |

„a fenti (7) és (7a) bekezdésben említett számítások céljából”

A jegyzőkönyv 3. cikke a (8) bekezdés után a következő bekezdéssel egészül ki:

„(8a)   Az I. mellékletben megjelölt bármely fél a nitrogén-trifluorid esetében használhatja bázisévként az 1995. vagy a 2000. évet a fenti (7a) bekezdésben említett számítás céljából.”

A jegyzőkönyv 3. cikke a (12) bekezdés után a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(12a)   Az I. mellékletben megjelölt felek az egyezmény vagy az annak alapján elfogadott aktusok alapján létrehozott piacalapú mechanizmusokban keletkező egységeket felhasználhatják a 3. cikkben meghatározott kibocsátáskorlátozási és -csökkentési kötelezettségük teljesítéséhez. Ha egy fél az egyezmény valamely másik részes felétől ilyen egységeket szerez, akkor ezeket az egységeket a megszerző fél kibocsátható mennyiségéhez hozzá kell adni, az átadó fél egységeiből pedig le kell vonni.

(12b)   A jegyzőkönyvben részes felek találkozójául szolgáló Felek Konferenciája biztosítja, hogy amennyiben a fenti (12a) bekezdésben említett piacalapú mechanizmusok keretében jóváhagyott tevékenységekből származó egységeket az I. mellékletben megjelölt felek felhasználják a 3. cikkben meghatározott kibocsátáskorlátozási és -csökkentési kötelezettségük teljesítéséhez, akkor ezen egységek egy része az igazgatási költségeket fedezze, valamint – ha a szóban forgó egységek megszerzése a 17. cikk alapján történt – a fejlődő országok közé tartozó azon felek alkalmazkodási költségeinek viselését segítse, amelyeket az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásai különösen súlyosan érinthetnek.”

A Jegyzőkönyv 4. cikke (2) bekezdésének első mondata a „letétbe helyezése időpontjában” szövegrész után a következő szöveggel egészül ki:

| | „vagy a B. mellékletnek a 3. cikk (9) bekezdése szerinti módosítására vonatkozó elfogadási okiratuk letétbe helyezése időpontjában” |
| --- | --- |

„vagy a B. mellékletnek a 3. cikk (9) bekezdése szerinti módosítására vonatkozó elfogadási okiratuk letétbe helyezése időpontjában”

A jegyzőkönyv 4. cikkének (3) bekezdésében a következő szövegrész:

| | „3. cikk (7) bekezdésében” |
| --- | --- |

„3. cikk (7) bekezdésében”

helyébe a következő szöveg lép:

| | „tárgyát képező, a 3. cikkben” |
| --- | --- |

„tárgyát képező, a 3. cikkben”

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a módosítás a Kiotói Jegyzőkönyv 20. és 21. cikkének megfelelően lép hatályba.

---

(1)  A piacgazdaságra való áttérés folyamatában lévő országok.

1

Az 1., a 2. és az 5. lábjegyzet kivételével valamennyi alábbi lábjegyzet szövege az érintett felektől származik.

(2)  A referenciaévet bármely fél felhasználhatja saját céljaira annak érdekében, hogy mennyiségileg meghatározott kibbocsátáskorlátozási vagy kibocsátáscsökkentési kötelezettségét (MMKKK) nemzetközi jogi szempontból nem kötelező módon ezen év kibocsátásainak százalékában fejezze ki amellett, hogy a bázisévhez viszonyított, nemzetközi jogi szempontból kötelező érvényű MMKKK-ját vagy MMKKK-it a táblázat második és harmadik oszlopában szerepelteti.

2

(3)  Ezekről a szándékokról további információk az FCCC/SB/2011/INF.1/Rev.1 és az FCCC/KP/AWG/2012/MISC.1 Add.1 és Add.2 jelű dokumentumokban találhatók.

3

(4)  Ausztráliának a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakához tartozó MMKKK-ja összhangban van Ausztrália azon feltétel nélküli vállalásával, hogy 2020-ig 5 %-kal a 2000. évi értékek alá csökkenti kibocsátásait. Ausztrália fenntartja magának a jogot arra, hogy a 2000. évi értékekhez viszonyítva 2020-ra kitűzött 5 %-os célját a későbbiekben bizonyos feltételek teljesülése esetén 15 %-ra vagy 25 %-ra növelje. Ez az adat a cancúni megállapodások alapján tett azonos tartalmú szándéknyilatkozatokat erősíti meg, és e Jegyzőkönyv vagy a hozzá tartozó szabályok és módozatok értelmében nem jelent új, jogi kötőerővel rendelkező kötelezettségvállalást.

4

(5)  Az Európai Unió és tagállamai számára a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második kötelezettségvállalási időszakra meghatározott MMKKK-k azon a feltevésen alapulnak, hogy az Európai Unió és tagállamai a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően közösen fogják őket teljesíteni. Az MMKKK-k az Európai Unió és tagállamai által a kötelezettségeiknek a Kiotói Jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban történő közös teljesítéséről létrehozandó megállapodásra vonatkozóan később megteendő értesítés sérelme nélkül értendők.

5

(6)  Ezt a sort a 10/CMP.2 jelű határozat illesztette be a B. mellékletbe. A módosítás még nem lépett hatályba.

6

(7)  A Horvátország számára a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második kötelezettségvállalási időszakra meghatározott MMKKK azon a feltevésen alapul, hogy teljesítése a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az Európai Unióval és tagállamaival közösen fog történni. Ennek következtében Horvátország Európai Unióhoz való csatlakozása nem érinti részvételét az ilyen értelmű, a 4. cikken alapuló, a kötelezettségek közös teljesítését előirányzó megállapodásban, sem pedig KKMMM-jét.

7

(8)  Az Európai Unió újólag megerősíti azon feltételes felajánlását, hogy egy átfogó és globális, a 2012 utáni időszakra vonatkozó megállapodás keretében az 1990-es értékekhez képest 2020-ig 30 %-ra növeli kibocsátáscsökkentési vállalását, amennyiben más fejlett országok is kötelezettséget vállalnak kibocsátásaik hasonló mértékű csökkentésére, és a folyamathoz a fejlődő országok is felelősségeik és képességeik szerint megfelelő mértékben hozzájárulnak.

8

(9)  Az Izland számára a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második kötelezettségvállalási időszakra meghatározott MMKKK azon a feltevésen alapul, hogy teljesítése a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az Európai Unióval és annak tagállamaival közösen fog történni.

9

(10)  A harmadik oszlopban található MMKKK az 1990. évi értékekhez képest 20 %-os kibocsátáscsökkentési célt jelent 2020-ig. Liechtenstein megfontolja, hogy az 1990-es értékekhez képest 2020-ig nagyobb értékre, akár 30 %-ra is növelje kibocsátáscsökkentési célját, amennyiben más fejlett országok is kötelezettséget vállalnak kibocsátásaik hasonló mértékű csökkentésére, és a folyamathoz a fejlettebb gazdaságú fejlődő országok is felelősségeik és képességeik szerint megfelelő mértékben hozzájárulnak.

10

(11)  Norvégia 84-es KKMMM értéke összhangban van azzal a céljával, hogy az 1990. évi értékekhez képest 2020-ig 30 %-os kibocsátáscsökkentést valósítson meg. Ha ezzel hozzájárulhat egy olyan globális és átfogó megállapodáshoz, amelyben a nagy kibocsátású részes felek a 2 °C-os céllal összhangban vállalnak kibocsátáscsökkentéseket, akkor Norvégia kész 2020-ig az 1990-es értékekhez képest 40 %-kal csökkenteni kibocsátásait. Ez az adat a cancúni megállapodások alapján tett azonos tartalmú szándéknyilatkozatot erősíti meg, és e Jegyzőkönyv értelmében nem jelent új, jogi kötőerővel rendelkező kötelezettségvállalást.

11

(12)  A táblázat harmadik oszlopában található MMKKK az 1990. évi értékekhez képest 20 %-os kibocsátáscsökkentési célt jelent 2020-ig. Svájc megfontolja, hogy az 1990-es értékekhez képest 2020-ig nagyobb értékre, akár 30 %-ra is növelje kibocsátáscsökkentési célját, amennyiben a 2 °C-os céllal összhangban más fejlett országok is kötelezettséget vállalnak kibocsátásaik hasonló mértékű csökkentésére, és a folyamathoz a fejlődő országok is felelősségeik és képességeik szerint megfelelő mértékben hozzájárulnak. Ez az adat a cancúni megállapodások alapján tett azonos tartalmú szándéknyilatkozatot erősíti meg, és e Jegyzőkönyv vagy a hozzá tartozó szabályok és módozatok értelmében nem jelent új, jogi kötőerővel rendelkező kötelezettségvállalást.

12

(13)  Korlátlan átvihetőséget kell biztosítani, és elfogadhatatlan e jogszerűen megszerzett állami tulajdon törlése, illetve gyakorlásának korlátozása.

13

(14)  2011. december 15-én a letéteményes írásos értesítést kapott arról, hogy Kanada felmondja a Kiotói Jegyzőkönyvet. Kanada e lépése 2012. december 15-én válik hatályossá.

14

(15)  2010. december 10-én Japán közölte, hogy 2012 után, a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második kötelezettségvállalási időszak keretében nem áll szándékában kötelezettséget vállalni.

15

(16)  Új-Zéland továbbra is részes fele a Kiotói Jegyzőkönyvnek, és a 2013-tól 2020-ig tartó időszakra az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye alapján fog mennyiségileg meghatározott, a teljes gazdaságra kiterjedő kibocsátáscsökkentési kötelezettséget vállalni.

16

(17)  2010. december 8-án kelt és a titkársághoz 2010. december 9-én beérkezett értesítésében az Oroszországi Föderáció jelezte, hogy a második kötelezettségvállalási időszakra nem áll szándékában mennyiségileg meghatározott kibocsátáskorlátozási vagy kibocsátáscsökkentési kötelezettséget vállalni.”

17

(18)  Csak a második kötelezettségvállalási időszak kezdetétől.

18

---

I. MELLÉKLET

Értesítés a Kiotói Jegyzőkönyvnek az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek egyben a Kiotói Jegyzőkönyvben részes felek találkozójaként szolgáló konferenciája által Dohában elfogadott 1/CMP.8. határozattal módosított 3. cikke alapján az Európai Unióra és tagállamaira, valamint Izlandra a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszaka tekintetében háruló kötelezettségeknek a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikke szerinti közös teljesítéséről szóló megállapodás feltételeiről

1.   A megállapodás részes felei

E megállapodásnak az Európai Unió, annak tagállamai és az Izlandi Köztársaság a részes felei (a továbbiakban: a részes felek), melyek mindegyike részes fele a Kiotói Jegyzőkönyvnek is. Jelenleg a következő államok tagállamai az Európai Uniónak:

a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, Írország, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, a Horvát Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, Magyarország, a Máltai Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága.

Izland az Izlandnak az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyvének második kötelezettségvállalási időszakában az Európai Unióra, annak tagállamaira és Izlandra háruló kötelezettségek közös teljesítésében való részvételéről szóló, egyrészről az Európai Unió, annak tagállamai másrészről Izland közötti megállapodásnak megfelelően részes fele e megállapodásnak.

2.   A Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke alapján a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszaka tekintetében fennálló kötelezettségek közös teljesítése

A Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően a részes felek a 3. cikk szerinti kötelezettségeiket a következőképpen fogják teljesíteni:

| — | A részes felek a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikkének (5) és (6) bekezdésével összhangban biztosítják, hogy a Kiotói Jegyzőkönyv A. mellékletében felsorolt üvegházhatású gázok összesített, antropogén eredetű, szén-dioxid egyenértékben vett kibocsátásainak kombinált összege a tagállamokban és Izlandon ne haladja meg közös kibocsátási mennyiségüket; |
| --- | --- |

—

A részes felek a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikkének (5) és (6) bekezdésével összhangban biztosítják, hogy a Kiotói Jegyzőkönyv A. mellékletében felsorolt üvegházhatású gázok összesített, antropogén eredetű, szén-dioxid egyenértékben vett kibocsátásainak kombinált összege a tagállamokban és Izlandon ne haladja meg közös kibocsátási mennyiségüket;

| — | A Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke (1) bekezdésének alkalmazása a tagállamokra és Izlandra a légi közlekedésből és a hajózásból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás tekintetében az Egyezmény azon megközelítésén alapul, miszerint csak a belföldi légi közlekedésből és belföldi hajózásból származó kibocsátásokat lehet beleszámítani a részes felek célszámaiba. Az Európai Unió által a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második kötelezettségvállalási időszakban alkalmazott megközelítés ugyanaz marad, mint az első kötelezettségvállalási időszakban alkalmazott megközelítés, mivel a 2/CP.3. határozat elfogadása óta nem történt előrelépés e kibocsátásoknak a részes felek célszámaihoz való hozzárendelése terén. Ez nem sérti az Európai Unió által az éghajlat- és energiapolitikai jogszabálycsomag alapján tett kötelezettségvállalások szigorúságát, melyek változatlanok maradnak. Nem befolyásolja azt sem, hogy intézkedéseket kell hozni a légi és a tengeri közlekedésben használt bunkerolajból származó ilyen gázkibocsátásokra vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

A Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke (1) bekezdésének alkalmazása a tagállamokra és Izlandra a légi közlekedésből és a hajózásból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás tekintetében az Egyezmény azon megközelítésén alapul, miszerint csak a belföldi légi közlekedésből és belföldi hajózásból származó kibocsátásokat lehet beleszámítani a részes felek célszámaiba. Az Európai Unió által a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második kötelezettségvállalási időszakban alkalmazott megközelítés ugyanaz marad, mint az első kötelezettségvállalási időszakban alkalmazott megközelítés, mivel a 2/CP.3. határozat elfogadása óta nem történt előrelépés e kibocsátásoknak a részes felek célszámaihoz való hozzárendelése terén. Ez nem sérti az Európai Unió által az éghajlat- és energiapolitikai jogszabálycsomag alapján tett kötelezettségvállalások szigorúságát, melyek változatlanok maradnak. Nem befolyásolja azt sem, hogy intézkedéseket kell hozni a légi és a tengeri közlekedésben használt bunkerolajból származó ilyen gázkibocsátásokra vonatkozóan;

| — | Kibocsátható mennyiségi egységeknek, kibocsátáscsökkentési egységeknek vagy igazolt kibocsátáscsökkentési egységeknek a nemzeti kiotói jegyzékében létrehozott törlési számlára való áthelyezésével minden részes fél növelheti ambíciója szintjét. A részes felek közösen benyújtják az 1/CMP.8. határozat 9. pontjában előírt adatokat, és közösen tesznek meg minden, a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikkének (1b) és (1d) bekezdése szerinti javaslatot; |
| --- | --- |

—

Kibocsátható mennyiségi egységeknek, kibocsátáscsökkentési egységeknek vagy igazolt kibocsátáscsökkentési egységeknek a nemzeti kiotói jegyzékében létrehozott törlési számlára való áthelyezésével minden részes fél növelheti ambíciója szintjét. A részes felek közösen benyújtják az 1/CMP.8. határozat 9. pontjában előírt adatokat, és közösen tesznek meg minden, a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikkének (1b) és (1d) bekezdése szerinti javaslatot;

| — | A részes felek továbbra is egyénileg alkalmazzák a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikkének (3) és (4) bekezdését és az ezek értelmében elfogadott határozatokat; |
| --- | --- |

—

A részes felek továbbra is egyénileg alkalmazzák a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikkének (3) és (4) bekezdését és az ezek értelmében elfogadott határozatokat;

| — | A részes felek kombinált bázisévi kibocsátásai megegyeznek az egyes tagállamokra és Izlandra az adott bázisévekben alkalmazandó kibocsátások összegével; |
| --- | --- |

—

A részes felek kombinált bázisévi kibocsátásai megegyeznek az egyes tagállamokra és Izlandra az adott bázisévekben alkalmazandó kibocsátások összegével;

| — | Amennyiben bármely tagállam vagy Izland esetében a földhasználat, a földhasználat megváltoztatása és az erdőgazdálkodás 1990-ben az üvegházhatásúgáz-kibocsátás nettó forrását képezte, az érintett részes fél – a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke (7a) bekezdésének megfelelően – a bázisévi vagy bázisidőszaki kibocsátásaiba a nyelőnkénti eltávolítás levonásával beleszámítja az üvegházhatású gázok bázisévi vagy bázisidőszaki, földhasználatból, földhasználat megváltoztatásból és erdőgazdálkodásból származó, összesített, antropogén eredetű, szén-dioxid egyenértékben vett, forrásonkénti kibocsátásait a részes feleknek a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke (7a), (8) és (8a) bekezdése alapján meghatározott közös kibocsátható mennyiségének kiszámítása céljából; |
| --- | --- |

—

Amennyiben bármely tagállam vagy Izland esetében a földhasználat, a földhasználat megváltoztatása és az erdőgazdálkodás 1990-ben az üvegházhatásúgáz-kibocsátás nettó forrását képezte, az érintett részes fél – a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke (7a) bekezdésének megfelelően – a bázisévi vagy bázisidőszaki kibocsátásaiba a nyelőnkénti eltávolítás levonásával beleszámítja az üvegházhatású gázok bázisévi vagy bázisidőszaki, földhasználatból, földhasználat megváltoztatásból és erdőgazdálkodásból származó, összesített, antropogén eredetű, szén-dioxid egyenértékben vett, forrásonkénti kibocsátásait a részes feleknek a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke (7a), (8) és (8a) bekezdése alapján meghatározott közös kibocsátható mennyiségének kiszámítása céljából;

| — | A Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikkének (7b) bekezdése szerinti számítás a részes feleknek a második kötelezettségvállalási időszak szerinti, a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke (7a), (8) és (8a) bekezdésének megfelelően meghatározott közös kibocsátási mennyiségeire, valamint a részes feleknek az első kötelezettségvállalási időszak szerinti átlagos éves kibocsátásainak nyolcszoros összegére alkalmazandó. |
| --- | --- |

—

A Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikkének (7b) bekezdése szerinti számítás a részes feleknek a második kötelezettségvállalási időszak szerinti, a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke (7a), (8) és (8a) bekezdésének megfelelően meghatározott közös kibocsátási mennyiségeire, valamint a részes feleknek az első kötelezettségvállalási időszak szerinti átlagos éves kibocsátásainak nyolcszoros összegére alkalmazandó.

| — | Az 1/CMP.8. határozatnak megfelelően a valamely részes félnek az előző kötelezettségvállalási időszakból megmaradt tartalékban lévő kibocsátási egységeit fel lehet használni saját kibocsátások terhére történő elszámolásra a második kötelezettségvállalási időszak szerinti kötelezettségek teljesítésére szolgáló kiegészítő időszak során, legfeljebb abban a mértékben, amilyenben az érintett részes fél kibocsátásai a második kötelezettségvállalási időszak során meghaladják az erre a kötelezettségvállalási időszakra vonatkozóan ezen Értesítésben meghatározott kibocsátható mennyiségét; |
| --- | --- |

—

Az 1/CMP.8. határozatnak megfelelően a valamely részes félnek az előző kötelezettségvállalási időszakból megmaradt tartalékban lévő kibocsátási egységeit fel lehet használni saját kibocsátások terhére történő elszámolásra a második kötelezettségvállalási időszak szerinti kötelezettségek teljesítésére szolgáló kiegészítő időszak során, legfeljebb abban a mértékben, amilyenben az érintett részes fél kibocsátásai a második kötelezettségvállalási időszak során meghaladják az erre a kötelezettségvállalási időszakra vonatkozóan ezen Értesítésben meghatározott kibocsátható mennyiségét;

3.   A megállapodás részes feleihez rendelt kibocsátási szintek

A Kiotói Jegyzőkönyv B. mellékletének harmadik oszlopában felsorolt mennyiségileg meghatározott kibocsátáskorlátozási és -csökkentési kötelezettségek mértéke a részes felekre nézve 80 %. A részes feleknek a második kötelezettségvállalási időszakra vonatkozó közös kibocsátható mennyiségeinek meghatározására a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke (7a), (8) és (8a) bekezdése szerint fog sor kerülni, kiszámítását pedig meg fogja könnyíteni az a jelentés, amelyet az Európai Unió a 2/CMP.8. határozat 2. pontja alapján nyújt be.

Az egyes részes felek kibocsátási szintjei a következők:

| — | Az Európai Unió kibocsátási szintje a részes felek közös kibocsátható mennyisége és a tagállamok és Izland kibocsátási szintjei összegének a különbsége. Ennek kiszámítását meg fogja könnyíteni a 2/CMP.8. határozat 2. pontja szerint benyújtandó jelentés. |
| --- | --- |

—

Az Európai Unió kibocsátási szintje a részes felek közös kibocsátható mennyisége és a tagállamok és Izland kibocsátási szintjei összegének a különbsége. Ennek kiszámítását meg fogja könnyíteni a 2/CMP.8. határozat 2. pontja szerint benyújtandó jelentés.

| — | Az egyes tagállamoknak és Izlandnak a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikke (1) és (5) bekezdése szerinti saját kibocsátási szintje a lenti 1. táblázat rájuk vonatkozó mennyiségeinek és a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke (7a) bekezdése második mondatának az egyes tagállamok vagy Izland esetében való alkalmazásából kapott eredménynek az összege. |
| --- | --- |

—

Az egyes tagállamoknak és Izlandnak a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikke (1) és (5) bekezdése szerinti saját kibocsátási szintje a lenti 1. táblázat rájuk vonatkozó mennyiségeinek és a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke (7a) bekezdése második mondatának az egyes tagállamok vagy Izland esetében való alkalmazásából kapott eredménynek az összege.

A részes felek kibocsátható mennyiségeinek meg kell egyezniük a kibocsátási szintjeikkel.

Az Európai Unió kibocsátható mennyiségét az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerbe tartozó forrásonkénti üvegházhatásúgáz-kibocsátások terhére kell elszámolni, amely rendszernek az uniós tagállamok és Izland a tagjai, annyiban, amennyiben ezek a kibocsátások a Jegyzőkönyv hatálya alá tartoznak. Az egyes tagállamok és Izland kibocsátható mennyiségei azokat a tagállamokbeli és izlandi, forrásonkénti üvegházhatásúgáz-kibocsátásokat és nyelőnkénti eltávolításokat foglalják magukban, amelyek nem tartoznak a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról szóló 2009/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatálya alá. Ez magában foglal minden, a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke (3) és (4) bekezdésének hatálya alá tartozó, forrásonkénti kibocsátást és nyelőnkénti eltávolítást, valamint a Kiotói Jegyzőkönyv hatálya alá tartozó minden nitrogén-trifluorid-kibocsátást (NF3).

E megállapodás részes felei külön-külön jelentést tesznek a saját kibocsátható mennyiségeik alá tartozó, forrásonkénti kibocsátásokról és nyelőnkénti eltávolításokról.

1. táblázat: A tagállamok és Izland kibocsátási szintjei (a 3. cikk (7a) bekezdésének alkalmazását megelőzően) tonna szén-dioxid-egyenértékben kifejezve a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakára

| Belgium | 584 228 513 |
| --- | --- |
| Bulgária | 222 945 983 |
| Cseh Köztársaság | 520 515 203 |
| Dánia | 269 321 526 |
| Németország | 3 592 699 888 |
| Észtország | 51 056 976 |
| Írország | 343 467 221 |
| Görögország | 480 791 166 |
| Spanyolország | 1 766 877 232 |
| Franciaország | 3 014 714 832 |
| Horvátország | 162 271 086 |
| Olaszország | 2 410 291 421 |
| Ciprus | 47 450 128 |
| Lettország | 76 633 439 |
| Litvánia | 113 600 821 |
| Luxemburg | 70 736 832 |
| Magyarország | 434 486 280 |
| Málta | 9 299 769 |
| Hollandia | 919 963 374 |
| Ausztria | 405 712 317 |
| Lengyelország | 1 583 938 824 |
| Portugália | 402 210 711 |
| Románia | 656 059 490 |
| Szlovénia | 99 425 782 |
| Szlovákia | 202 268 939 |
| Finnország | 240 544 599 |
| Svédország | 315 554 578 |
| Egyesült Királyság | 2 743 362 625 |
| Izland | 15 327 217 |

Belgium

584 228 513

Bulgária

222 945 983

Cseh Köztársaság

520 515 203

Dánia

269 321 526

Németország

3 592 699 888

Észtország

51 056 976

Írország

343 467 221

Görögország

480 791 166

Spanyolország

1 766 877 232

Franciaország

3 014 714 832

Horvátország

162 271 086

Olaszország

2 410 291 421

Ciprus

47 450 128

Lettország

76 633 439

Litvánia

113 600 821

Luxemburg

70 736 832

Magyarország

434 486 280

Málta

9 299 769

Hollandia

919 963 374

Ausztria

405 712 317

Lengyelország

1 583 938 824

Portugália

402 210 711

Románia

656 059 490

Szlovénia

99 425 782

Szlovákia

202 268 939

Finnország

240 544 599

Svédország

315 554 578

Egyesült Királyság

2 743 362 625

Izland

15 327 217

---

II. MELLÉKLET

Az Európai Unió nyilatkozata a Kiotói Jegyzőkönyv 24. cikkének (3) bekezdésével összhangban

Az Európai Unió tagállamai jelenleg a következők: a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, Írország, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, a Horvát Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, Magyarország, a Máltai Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága.

Az Európai Unió úgy nyilatkozik, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés és különösen annak 192. cikke (1) bekezdése és 191. cikke értelmében hatáskörrel rendelkezik olyan nemzetközi megállapodások megkötésére és a belőlük eredő kötelezettségek teljesítésére, amelyek elősegítik a következő célok megvalósulását:

| — | a környezet minőségének megőrzése, védelme és javítása; |
| --- | --- |

—

a környezet minőségének megőrzése, védelme és javítása;

| — | az emberi egészség védelme; |
| --- | --- |

—

az emberi egészség védelme;

| — | a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű hasznosítása; |
| --- | --- |

—

a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű hasznosítása;

| — | a regionális vagy világméretű környezeti problémák leküzdésére és különösen az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló intézkedések előmozdítása nemzetközi szinten. |
| --- | --- |

—

a regionális vagy világméretű környezeti problémák leküzdésére és különösen az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló intézkedések előmozdítása nemzetközi szinten.

Az Európai Unió úgy nyilatkozik, hogy a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második kötelezettségvállalási időszakhoz (2013–2020) kapcsolódó mennyiségileg meghatározott kibocsátáscsökkentési kötelezettségét az Európai Unió és tagállamai a saját hatáskörükben megtett intézkedéseik révén fogják teljesíteni. A kötelezettség teljesítését biztosító, a dohai módosítással módosított Jegyzőkönyvben szabályozott kérdésekre kiterjedő, jogilag kötelező érvényű eszközök már hatályban vannak.

Annak érdekében, hogy demonstrálja a Kiotói Jegyzőkönyvből fakadó kötelezettségeinek teljesítését, az Európai Unió a Kiotói Jegyzőkönyv 7. cikkének (2) bekezdésével és az annak alapján elfogadott iránymutatásokkal összhangban az Egyezmény 12. cikke alapján benyújtandó nemzeti közleményében rendelkezésre bocsátott kiegészítő információk keretében a jövőben is rendszeresen tájékoztatással szolgál az Európai Unió vonatkozó jogi eszközeiről.

---

| 4.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 207/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 207/15

---

A TANÁCS (EU) 2015/1340 HATÁROZATA

(2015. július 13.)

az Izlandnak az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyvének második kötelezettségvállalási időszakában az Európai Unióra, annak tagállamaira és Izlandra háruló kötelezettségek közös teljesítésében való részvételéről szóló, egyrészről az Európai Unió, annak tagállamai, másrészről Izland közötti megállapodás Európai Unió nevében történő megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak a 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben a 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),

mivel:

| (1) | Az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményének Kiotói Jegyzőkönyve (a továbbiakban: a Kiotói Jegyzőkönyv) 2005. február 16-án hatályba lépett, és a B. mellékletében felsorolt részes felekre vonatkozóan jogilag kötelező érvényű kibocsátáscsökkentési kötelezettségeket határozott meg az első, 2008 és 2012 közötti kötelezettségvállalási időszakra. Az Unió 2002/358/EK tanácsi határozatában (2) jóváhagyta a Kiotói Jegyzőkönyvet. Az Unió és tagállamai megerősítették a Kiotói Jegyzőkönyvet, és vállalták, hogy az első kötelezettségvállalási időszakban közösen teljesítik az abban szereplő kötelezettségeket. Izland 2002. május 23-án erősítette meg a Kiotói Jegyzőkönyvet. |
| --- | --- |

(1)

Az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményének Kiotói Jegyzőkönyve (a továbbiakban: a Kiotói Jegyzőkönyv) 2005. február 16-án hatályba lépett, és a B. mellékletében felsorolt részes felekre vonatkozóan jogilag kötelező érvényű kibocsátáscsökkentési kötelezettségeket határozott meg az első, 2008 és 2012 közötti kötelezettségvállalási időszakra. Az Unió 2002/358/EK tanácsi határozatában (2) jóváhagyta a Kiotói Jegyzőkönyvet. Az Unió és tagállamai megerősítették a Kiotói Jegyzőkönyvet, és vállalták, hogy az első kötelezettségvállalási időszakban közösen teljesítik az abban szereplő kötelezettségeket. Izland 2002. május 23-án erősítette meg a Kiotói Jegyzőkönyvet.

| (2) | 2009. december 15-i ülésén a Tanács üdvözölte Izland arra irányuló kérését, hogy a második kötelezettségvállalási időszakban rá háruló kötelezettségeket az Unióval és annak tagállamaival közösen teljesíthesse, és felkérte a Bizottságot, hogy fogalmazzon meg ajánlást egy Izlanddal megkötendő olyan megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdése érdekében, amely összhangban áll az Uniónak az éghajlatváltozásra és a megújuló energiaforrásokra vonatkozó csomagjában lefektetett elvekkel és kritériumokkal. |
| --- | --- |

(2)

2009. december 15-i ülésén a Tanács üdvözölte Izland arra irányuló kérését, hogy a második kötelezettségvállalási időszakban rá háruló kötelezettségeket az Unióval és annak tagállamaival közösen teljesíthesse, és felkérte a Bizottságot, hogy fogalmazzon meg ajánlást egy Izlanddal megkötendő olyan megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdése érdekében, amely összhangban áll az Uniónak az éghajlatváltozásra és a megújuló energiaforrásokra vonatkozó csomagjában lefektetett elvekkel és kritériumokkal.

| (3) | 2012 decemberében a dohai éghajlat-változási konferencián a Kiotói Jegyzőkönyv valamennyi részes fele elfogadta a dohai módosítást, amely a Kiotói Jegyzőkönyv tekintetében egy (2013. január 1-jétől2020. december 31-ig tartó) második kötelezettségvállalási időszakot hoz létre. A dohai módosítás a Kiotói Jegyzőkönyv B. mellékletének módosításával további jogilag kötelező érvényű kibocsátásmérséklési kötelezettségeket ír elő a második kötelezettségvállalási időszak vonatkozásában a szóban forgó mellékletben felsorolt részes felek számára, és módosítja, illetve részletesebben kifejti a második kötelezettségvállalási időszakban a részes felekre háruló kötelezettségek teljesítését szabályozó rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(3)

2012 decemberében a dohai éghajlat-változási konferencián a Kiotói Jegyzőkönyv valamennyi részes fele elfogadta a dohai módosítást, amely a Kiotói Jegyzőkönyv tekintetében egy (2013. január 1-jétől2020. december 31-ig tartó) második kötelezettségvállalási időszakot hoz létre. A dohai módosítás a Kiotói Jegyzőkönyv B. mellékletének módosításával további jogilag kötelező érvényű kibocsátásmérséklési kötelezettségeket ír elő a második kötelezettségvállalási időszak vonatkozásában a szóban forgó mellékletben felsorolt részes felek számára, és módosítja, illetve részletesebben kifejti a második kötelezettségvállalási időszakban a részes felekre háruló kötelezettségek teljesítését szabályozó rendelkezéseket.

| (4) | Az Unió, annak tagállamai és Izland által teljesítendő célszámokat a dohai módosítás egy olyan lábjegyzet kíséretében tartalmazza, amely kimondja, hogy a célszámok azon a feltevésen alapulnak, hogy azokat a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően közösen fogják teljesíteni. Emellett a dohai módosítás elfogadásakor az Unió, annak tagállamai és Izland 2012. december 8-án közös nyilatkozatot tettek, amelyben kifejezték azon szándékukat, hogy a második kötelezettségvállalási időszakban együtt teljesítik a kötelezettségeiket. A nyilatkozatról az uniós miniszterek ad hoc találkozóján állapodtak meg Dohában, és azt a Tanács 2012. december 17-én hagyta jóvá. |
| --- | --- |

(4)

Az Unió, annak tagállamai és Izland által teljesítendő célszámokat a dohai módosítás egy olyan lábjegyzet kíséretében tartalmazza, amely kimondja, hogy a célszámok azon a feltevésen alapulnak, hogy azokat a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően közösen fogják teljesíteni. Emellett a dohai módosítás elfogadásakor az Unió, annak tagállamai és Izland 2012. december 8-án közös nyilatkozatot tettek, amelyben kifejezték azon szándékukat, hogy a második kötelezettségvállalási időszakban együtt teljesítik a kötelezettségeiket. A nyilatkozatról az uniós miniszterek ad hoc találkozóján állapodtak meg Dohában, és azt a Tanács 2012. december 17-én hagyta jóvá.

| (5) | Ugyanebben a nyilatkozatban az Unió, annak tagállamai és Izland – összhangban a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikkének (1) bekezdésével, amely lehetővé teszi a részes felek számára a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke alapján fennálló kötelezettségeik közös teljesítését – azt is kinyilvánították, hogy a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikkének (7b) bekezdését az Unió, annak tagállamai, Horvátország és Izland által a közös teljesítés tárgyában megkötött megállapodás szerinti közös kibocsátható mennyiségre fogják alkalmazni, nem pedig egyedileg a tagállamokra, Horvátországra vagy Izlandra. |
| --- | --- |

(5)

Ugyanebben a nyilatkozatban az Unió, annak tagállamai és Izland – összhangban a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikkének (1) bekezdésével, amely lehetővé teszi a részes felek számára a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke alapján fennálló kötelezettségeik közös teljesítését – azt is kinyilvánították, hogy a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikkének (7b) bekezdését az Unió, annak tagállamai, Horvátország és Izland által a közös teljesítés tárgyában megkötött megállapodás szerinti közös kibocsátható mennyiségre fogják alkalmazni, nem pedig egyedileg a tagállamokra, Horvátországra vagy Izlandra.

| (6) | A Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikkének (1) bekezdése előírja a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke szerinti kötelezettségeik közös teljesítésében megállapodó részes felek számára, hogy a megállapodásban rögzítsék a megállapodás egyes feleire vonatkozó kibocsátási szinteket. A Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a közös teljesítést előirányzó megállapodások részes felei kötelesek a megerősítő vagy jóváhagyó okiratuk letétbe helyezésekor értesíteni a Kiotói Jegyzőkönyv titkárságát a megállapodásban foglalt feltételekről. |
| --- | --- |

(6)

A Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikkének (1) bekezdése előírja a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke szerinti kötelezettségeik közös teljesítésében megállapodó részes felek számára, hogy a megállapodásban rögzítsék a megállapodás egyes feleire vonatkozó kibocsátási szinteket. A Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a közös teljesítést előirányzó megállapodások részes felei kötelesek a megerősítő vagy jóváhagyó okiratuk letétbe helyezésekor értesíteni a Kiotói Jegyzőkönyv titkárságát a megállapodásban foglalt feltételekről.

| (7) | A Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke értelmében az Unióra, annak tagállamaira és Izlandra háruló kötelezettségek közös teljesítésére vonatkozó megállapodás feltételeit (EU) 2015/1339 tanácsi határozat (3) vonatkozó melléklete határozza meg. Ugyanezeket a feltételeket tartalmazza az egyrészről az Európai Unió, annak tagállamai másrészről Izland közötti Izlandnak az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyvének második kötelezettségvállalási időszakában az Európai Unióra, annak tagállamaira és Izlandra háruló kötelezettségek közös teljesítésében való részvételéről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 2. melléklete is. |
| --- | --- |

(7)

A Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke értelmében az Unióra, annak tagállamaira és Izlandra háruló kötelezettségek közös teljesítésére vonatkozó megállapodás feltételeit (EU) 2015/1339 tanácsi határozat (3) vonatkozó melléklete határozza meg. Ugyanezeket a feltételeket tartalmazza az egyrészről az Európai Unió, annak tagállamai másrészről Izland közötti Izlandnak az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyvének második kötelezettségvállalási időszakában az Európai Unióra, annak tagállamaira és Izlandra háruló kötelezettségek közös teljesítésében való részvételéről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 2. melléklete is.

| (8) | Annak biztosítására, hogy a közös teljesítés során Izlandot terhelő kötelezettségek meghatározása és alkalmazása megkülönböztetésmentes legyen, és Izland a tagállamokkal azonos elbánásban részesüljön, Izland kibocsátási szintje olyan módon került meghatározása, amely megfelel mind a dohai módosítással módosított Kiotói Jegyzőkönyv B. mellékletének harmadik oszlopában szereplő mennyiségileg meghatározott kibocsátáscsökkentési kötelezettségnek, mind az uniós jogszabályoknak, köztük a 2009. évi, az éghajlatváltozásra és a megújuló energiaforrásokra vonatkozó csomagnak, valamint azoknak az elveknek és kritériumoknak, amelyeken a csomagban szereplő jogszabályok célkitűzései alapulnak. |
| --- | --- |

(8)

Annak biztosítására, hogy a közös teljesítés során Izlandot terhelő kötelezettségek meghatározása és alkalmazása megkülönböztetésmentes legyen, és Izland a tagállamokkal azonos elbánásban részesüljön, Izland kibocsátási szintje olyan módon került meghatározása, amely megfelel mind a dohai módosítással módosított Kiotói Jegyzőkönyv B. mellékletének harmadik oszlopában szereplő mennyiségileg meghatározott kibocsátáscsökkentési kötelezettségnek, mind az uniós jogszabályoknak, köztük a 2009. évi, az éghajlatváltozásra és a megújuló energiaforrásokra vonatkozó csomagnak, valamint azoknak az elveknek és kritériumoknak, amelyeken a csomagban szereplő jogszabályok célkitűzései alapulnak.

| (9) | A megállapodás az (EU) 2015/146 tanácsi határozatával (4) összhangban 2015. április 1-jén aláírásra került. |
| --- | --- |

(9)

A megállapodás az (EU) 2015/146 tanácsi határozatával (4) összhangban 2015. április 1-jén aláírásra került.

| (10) | A dohai módosítás gyors hatálybalépése érdekében, még azelőtt, hogy sor kerülne az Egyesült Nemzetek 2015 végén, Párizsban tartandó éghajlat-változási konferenciájára, amelyen új, jogilag kötelező érvényű eszközt terveznek elfogadni a 2020 utáni időszakra vonatkozóan, valamint hangsúlyozva az Unió, annak tagállamai és Izland amelletti elkötelezettségét, hogy a második kötelezettségvállalási időszak minél előbb jogi erővel bírjon, az Uniónak, a tagállamoknak és Izlandnak törekedniük kell arra, hogy legkésőbb 2015 harmadik negyedévében megerősítsék mind a dohai módosítást, mind a megállapodást. |
| --- | --- |

(10)

A dohai módosítás gyors hatálybalépése érdekében, még azelőtt, hogy sor kerülne az Egyesült Nemzetek 2015 végén, Párizsban tartandó éghajlat-változási konferenciájára, amelyen új, jogilag kötelező érvényű eszközt terveznek elfogadni a 2020 utáni időszakra vonatkozóan, valamint hangsúlyozva az Unió, annak tagállamai és Izland amelletti elkötelezettségét, hogy a második kötelezettségvállalási időszak minél előbb jogi erővel bírjon, az Uniónak, a tagállamoknak és Izlandnak törekedniük kell arra, hogy legkésőbb 2015 harmadik negyedévében megerősítsék mind a dohai módosítást, mind a megállapodást.

| (11) | A megállapodást az Unió nevében jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(11)

A megállapodást az Unió nevében jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Izlandnak az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyvének második kötelezettségvállalási időszakában az Európai Unióra, annak tagállamaira és Izlandra háruló kötelezettségek közös teljesítésében való részvételéről szóló egyrészről az Európai Unió, annak tagállamai másrészről Izland közötti megállapodást az Unió nevében a Tanács jóváhagyja.

A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke kijelöli a megállapodás 10. cikkében meghatározott megerősítő okmánynak az Unió nevében történő letétbe helyezésére jogosult személy(eke)t, hogy kifejezze, az Európai Unió a megállapodást magára nézve jogilag kötelező erejűnek ismeri el.

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 13-án.

a Tanács részéről

az elnök

F. ETGEN

---

(1)  2015. június 10-i egyetértés (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  A Tanács 2002. április 25-i 2002/358/EK határozata az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyvének az Európai Közösség nevében történő jóváhagyásáról, valamint az abból származó kötelezettségek közös teljesítéséről (HL L 130., 2002.5.15., 1. o.).

2

(3)  A Tanács (EU) 2015/1339 határozata (2015. július 13.) az UNFCCC-hez csatolt Kiotói Jegyzőkönyv dohai módosításának az Európai Unió nevében történő megkötéséről, valamint a belőle származó kötelezettségek közös teljesítéséről (lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát).

3

(4)  A Tanács (EU) 2015/146 határozata (2015. január 26.) az Izlandnak az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyvének második kötelezettségvállalási időszakában az Európai Unióra, annak tagállamaira és Izlandra háruló kötelezettségek közös teljesítésében való részvételéről szóló, egyrészről az Európai Unió, annak tagállamai másrészről Izland közötti megállapodás Európai Unió nevében történő aláírásáról (HL L 26., 2015.1.31., 1. o.).

4

---

| 4.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 207/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 207/17

---

MEGÁLLAPODÁS

egyrészről az Európai Unió, annak tagállamai, másrészről Izland között Izlandnak a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakában az Európai Unióra, annak tagállamaira és Izlandra háruló kötelezettségek közös teljesítésében való részvételéről

AZ EURÓPAI UNIÓ

(a továbbiakban: az Unió),

A BELGA KIRÁLYSÁG,

A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,

A CSEH KÖZTÁRSASÁG,

A DÁN KIRÁLYSÁG,

A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

Az ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,

ÍRORSZÁG,

A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,

A SPANYOL KIRÁLYSÁG,

A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG,

Az OLASZ KÖZTÁRSASÁG,

A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,

A LETT KÖZTÁRSASÁG,

A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,

A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,

MAGYARORSZÁG,

A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,

A HOLLAND KIRÁLYSÁG,

Az OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,

A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,

A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,

ROMÁNIA,

A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,

A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,

A FINN KÖZTÁRSASÁG,

A SVÉD KIRÁLYSÁG,

NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,

egyrészről, valamint

IZLAND

másrészről

(a továbbiakban: a felek),

EMLÉKEZTETVE ARRA, HOGY:

a 2012. december 8-án Dohában tett közös nyilatkozat kimondja, hogy az Unióra, a tagállamaira, Horvátországra és Izlandra vonatkozó, a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakára érvényes mennyiségileg meghatározott kibocsátáskorlátozási és -csökkentési kötelezettségek azon a feltevésen alapulnak, hogy az említett kötelezettségvállalások teljesítése a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően közösen fog történni; valamint hogy a a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikkének (7b) bekezdését az Európai Unió, a tagállamai, Horvátország és Izland által a közös teljesítés tárgyában megkötött megállapodás szerinti közös kibocsátható mennyiségre kell alkalmazni, nem pedig egyedileg a tagállamokra, Horvátországra vagy Izlandra;

az említett közös nyilatkozatban az Unió, a tagállamai és Izland kijelentették, hogy egyszerre helyezik letétbe elfogadási okiratukat, ahogyan magának a Kiotói Jegyzőkönyvnek az esetében is tették, biztosítandó, hogy a hatálybalépés az Unió, annak 27 tagállama, Horvátország és Izland tekintetében egyidejűleg történjen;

Izland részt vesz az Európai Uniónak az 525/2013/EU rendelet 26. cikkének megfelelően létrehozott Éghajlatváltozási Bizottságában, és az Éghajlatváltozási Bizottság keretei között működő I. munkacsoportban is,

A KÖVETKEZŐ MEGÁLLAPODÁS MEGKÖTÉSÉRŐL HATÁROZTAK:

1. cikk

A megállapodás célja

E megállapodás célja, hogy meghatározza az Izlandnak a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakában az Európai Unióra, a tagállamaira és Izlandra háruló kötelezettségek közös teljesítésében való részvételére irányadó feltételeket, valamint hogy biztosítsa e részvétel eredményességét, ideértve Izland hozzájárulását a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakában az Unióra vonatkozó jelentési kötelezettségek teljesítéséhez is.

2. cikk

Forgalommeghatározás

E megállapodás alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

a)   „Kiotói Jegyzőkönyv”: az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményéhez (UNFCCC) fűzött, a 2012. december 8-án Dohában elfogadott dohai módosítással módosított Kiotói Jegyzőkönyv;

b)   „dohai módosítás”: az UNFCCC-hez fűzött Kiotói Jegyzőkönyv dohai módosítása, amelyről a felek 2012. december 8-án állapodtak meg Dohában, és amely létrehozza a Kiotói Jegyzőkönyv második, 2013. január 1-jétől2020. december 31-ig tartó kötelezettségvállalási időszakát;

c)   „a közös teljesítés feltételei”: az e megállapodás 2. mellékletében meghatározott feltételek;

d)   „a kibocsátáskereskedelmi rendszerről szóló irányelv”: az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló, módosított 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv.

3. cikk

Közös teljesítés

1.   A felek megállapodnak abban, hogy a második kötelezettségvállalási időszakra vonatkozó, a Kiotói Jegyzőkönyv B. mellékletének harmadik oszlopában szereplő mennyiségileg meghatározott kibocsátáskorlátozási és -csökkentési kötelezettségeket közösen, a közös teljesítés feltételeinek megfelelően teljesítik.

2.   Az említett célból Izland minden szükséges intézkedést meghoz annak biztosítása érdekében, hogy a Kiotói Jegyzőkönyv A. mellékletében felsorolt üvegházhatású gázoknak az olyan forrásokhoz és nyelőkhöz kapcsolódó összesített, antropogén eredetű, szén-dioxid-egyenértékben vett izlandi kibocsátásai, amelyek a Kiotói Jegyzőkönyv hatálya alá tartoznak, de a kibocsátáskereskedelmi rendszerről szóló irányelv hatályán kívül esnek, a második kötelezettségvállalási időszakban ne haladják meg a közös teljesítés feltételei között Izlandra vonatkozóan meghatározott kibocsátható mennyiséget.

3.   E megállapodás 8. cikkének sérelme nélkül Izland a második kötelezettségvállalási időszak végén az 1/CMP.8. sz. határozatnak és az UNFCCC vagy a Kiotói Jegyzőkönyv testületei által hozott más vonatkozó határozatoknak, valamint a közös teljesítés feltételeinek megfelelően az üvegházhatású gázoknak a saját kibocsátható mennyisége által lefedett forrásonkénti kibocsátásával és nyelőnkénti eltávolításával egyenértékű mennyiségben szüntet meg kibocsátható mennyiségi egységeket (KME), igazolt kibocsátáscsökkentéseket (IKCS), kibocsátáscsökkentési egységeket (KCSE), eltávolítási egységeket (ETE), ideiglenes igazolt kibocsátáscsökkentéseket (iIKCS) és hosszú távú igazolt kibocsátáscsökkentéseket (htIKCS) a nemzeti kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékében.

4. cikk

A vonatkozó uniós jogszabályok alkalmazása

1.   Az e megállapodás 1. mellékletében felsorolt jogi aktusok kötelező érvényűek Izlandra nézve, és alkalmazandók Izlandon. Az említett mellékletben felsorolt jogi aktusokban szereplő, az Unió tagállamaira utaló hivatkozások e megállapodás alkalmazásában Izlandra történő hivatkozásként is értendők.

2.   Az e megállapodás 1. melléklete módosítható az e megállapodás 6. cikkével létrehozott közös teljesítési bizottság határozatával.

3.   A közös teljesítési bizottság határozhat az e megállapodás 1. mellékletében felsorolt jogi aktusok Izlandra történő alkalmazására vonatkozó további technikai részletekről.

4.   Az e megállapodás I. melléklete olyan módosításai esetén, amelyekhez meg kell változtatni az izlandi elsődleges jogot, a módosítások hatálybalépésének figyelembe kell vennie ezen változtatásoknak az Izland általi elfogadásához szükséges időt, valamint annak szükségességét, hogy biztosítva legyena Kiotói Jegyzőkönyv és a határozatok előírásainak betartása.

5.   Rendkívül fontos, hogy az e megállapodás 1. mellékletében szereplő vagy ott feltüntetendő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása előtt a Bizottság a szokásos gyakorlatának megfelelően szakértőkkel, köztük izlandi szakértőkkel is konzultáljon.

5. cikk

Jelentéstétel

1.   Izland e megállapodásnak és a Kiotói Jegyzőkönyv, a dohai módosítás és az ezek alapján elfogadott határozatok követelményeinek megfelelően 2015. április 15-ig benyújtja az UNFCCC titkárságához a kibocsátható mennyisége meghatározását megkönnyítő jelentését.

2.   Az Unió e megállapodásnak és a Kiotói Jegyzőkönyv, a dohai módosítás és az ezek alapján elfogadott határozatok követelményeinek megfelelően elkészíti az Unió kibocsátható mennyisége meghatározását megkönnyítő jelentést, valamint az Unió, a tagállamai és Izland közös kibocsátható mennyiségének (a továbbiakban: közös kibocsátható mennyiség) meghatározását megkönnyítő jelentést. Az Unió 2015. április 15-ig nyújtja be ezen jelentéseket az UNFCCC titkárságának.

6. cikk

Közös teljesítési bizottság

1.   Létrejön egy közös teljesítési bizottság, amelyet a felek képviselői alkotnak.

2.   A közös teljesítési bizottság biztosítja e megállapodás hatékony végrehajtását és érvényesülését. Ennek érdekében meghozza az e megállapodás 4. cikke szerinti határozatokat, és vélemény- és információcserét folytat a közös teljesítés feltételeinek végrehajtásához kapcsolódóan. A közös teljesítési bizottság minden határozatát konszenzussal hozza meg.

3.   A közös teljesítési bizottság egy vagy több félnek az Európai Unióhoz intézett kérésére vagy az Unió kezdeményezésére ül össze. Az említett kérelmet az Uniónak kell címezni.

4.   Az Uniót és annak tagállamait először a Bizottság és a tagállamok azon képviselői képviselik a közös teljesítési bizottságban, akik tagjai az Európai Uniónak az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 26. cikke alapján létrehozott Éghajlatváltozási Bizottságának is. Izland képviselőjét Izland környezetvédelemért és természeti erőforrásokért felelős minisztériuma jelöli ki. A közös teljesítési bizottság üléseit lehetőség szerint az Éghajlatváltozási Bizottság üléseihez kapcsolódóan kell megtartani.

5.   A közös teljesítési bizottság konszenzussal fogadja el eljárási szabályzatát.

7. cikk

Fenntartások

E megállapodással kapcsolatban nincs helye fenntartásnak.

8. cikk

Időtartam és megfelelés)

1.   E megállapodás a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakában vállalt kötelezettségek teljesítésére biztosított kiegészítő időszak végéig szól, vagy addig, ameddig a Kiotói Jegyzőkönyvhöz kapcsolódó, bármely félnél felmerülő, az említett kötelezettségvállalási időszakot vagy a közös teljesítés végrehajtását érintő végrehajtási kérdések nem tisztázódnak, attól függően, hogy melyik van később. E megállapodást nem lehet korábban megszüntetni.

2.   Izland értesíti a közös teljesítési bizottságot, ha e megállapodás rendelkezéseinek alkalmazása meghiúsul vagy várhatóan meg fog hiúsulni. Az ilyen esetekre az értesítéstől számított 30 napon belül a megállapodásban részes felek számára kielégítő magyarázatot kell adni. Ellenkező esetben a megállapodás rendelkezései alkalmazásának meghiúsulása a megállapodás megszegését jelenti.

3.   E megállapodás megszegése esetén vagy abban az esetben, ha Izland ellenzi a megállapodás I. mellékletének a 4. cikk (2) bekezdésének megfelelően történő módosítását, Izland a második kötelezettségvállalási időszakban a Kiotói Jegyzőkönyv hatálya alá tartozó forrásokhoz és nyelőkhöz kapcsolódó összesített, antropogén eredetű, szén-dioxid egyenértékben vett kibocsátásait és eltávolításait – ideértve az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Európai Unión belüli kereskedelmi rendszerének hatálya alá tartozó forrásokból származó kibocsátásokat is – a Kiotói Jegyzőkönyv B. mellékletének harmadik oszlopában szereplő mennyiségileg meghatározott kibocsátáscsökkentési célkitűzése ellenében számolja el, és a második kötelezettségvállalási időszak végén e kibocsátásoknak megfelelő mennyiségben szüntet meg KME-ket, IKCS-ket, KCSE-ket, ETE-ket, iIKCS-ket vagy htIKCS-ket a nemzeti kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékében.

9. cikk

Letéteményes

E megállapodás két-két eredeti angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, valamint izlandi nyelven készült példánya az Európai Unió Tanácsának főtitkáránál kerül letétbe helyezésre.

10. cikk

Megerősítő okiratok letétbe helyezése

1.   A felek a saját nemzeti szabályaikkal összhangban megerősítik ezt a megállapodást. Azt megelőzően vagy azzal egy időben, hogy az Egyesült Nemzetek főtitkáránál letétbe helyezi a dohai módosításra vonatkozó elfogadási okiratát, mindegyik fél letétbe helyezi a megerősítő okiratát az Európai Unió Tanácsának főtitkáránál.

2.   Izland a Kiotói Jegyzőkönyv 20. cikke (4) bekezdésének és 21. cikke (7) bekezdésének megfelelően legkésőbb akkor letétbe helyezi az Egyesült Nemzetek főtitkáránál a dohai módosításra vonatkozó elfogadási okiratát, amikor letétbe helyezésre kerül az Unió vagy tagállamai utolsó elfogadási okirata.

3.   A dohai módosításra vonatkozó elfogadási okiratának letétbe helyezésekor Izland a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikke (2) bekezdésének megfelelően a saját nevében bejelenti az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye titkárságának a közös teljesítés feltételeit is.

11. cikk

Hatálybalépés

Ez a megállapodás az azt követő kilencvenedik napon lép hatályba, hogy valamennyi fél letétbe helyezte megerősítő okiratát.

FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt az egyezményt.

Съставено в Брюксел на първи април две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Bruselas, el uno de abril de dos mil quince.

V Bruselu dne prvního dubna dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den første april to tusind og femten.

Geschehen zu Brüssel am ersten April zweitausendfünfzehn.

Kahe tuhande viieteistkümnenda aasta aprillikuu esimesel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, την πρώτη Απριλίου δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Brussels on the first day of April in the year two thousand and fifteen.

Fait à Bruxelles, le premier avril deux mille quinze.

Sastavljeno u Bruxellesu prvog travnja dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì primo aprile duemilaquindici.

Briselē, divi tūkstoši piecpadsmitā gada pirmajā aprīlī.

Priimta du tūkstančiai penkioliktų metų balandžio pirmą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenötödik év április havának első napján.

Magħmul fi Brussell, fl-ewwel jum ta' April tas-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Brussel, de eerste april tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Brukseli dnia pierwszego kwietnia roku dwa tysiące piętnastego.

Feito em Bruxelas, em um de abril de dois mil e quinze.

Întocmit la Bruxelles la întâi aprilie două mii cincisprezece.

V Bruseli prvého apríla dvetisícpätnásť.

V Bruslju, dne prvega aprila leta dva tisoč petnajst.

Tehty Brysselissä ensimmäisenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Bryssel den första april tjugohundrafemton.

Gjört í Brussel hinn 1. apríl 2015.

Voor het Koninkrijk België

Pour le Royaume de Belgique

Für das Königreich Belgien

Image

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Cette signature engage également la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

За Република България

Image

Za Českou republiku

Image

For Kongeriget Danmark

Image

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image

Eesti Vabariigi nimel

Image

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image

Por el Reino de España

Image

Pour la République française

Image

Za Republiku Hrvatsku

Image

Per la Repubblica italiana

Image

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image

Latvijas Republikas vārdā –

Image

Lietuvos Respublikos vardu

Image

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image

Magyarország részéről

Image

Għar-Repubblika ta' Malta

Image

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Republik Österreich

Image

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image

Pela República Portuguesa

Image

Pentru România

Image

Za Republiko Slovenijo

Image

Za Slovenskú republiku

Image

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sveriges

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

Fyrir hönd Íslands

Image

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 525/2013/EU rendelete az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről, valamint a 280/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 165., 2013.6.18., 13. o.).

1

---

1. MELLÉKLET

(A 4. cikkben előírt jegyzék)

| 1. | Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 525/2013/EU rendelete az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről, valamint a 280/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (hivatkozás „525/2013/EU rendelet” formában), kivéve annak 4. cikke, 7. cikke f) pontja, 15–20. cikke és 22. cikke. A 21. cikk rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 525/2013/EU rendelete az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről, valamint a 280/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (hivatkozás „525/2013/EU rendelet” formában), kivéve annak 4. cikke, 7. cikke f) pontja, 15–20. cikke és 22. cikke. A 21. cikk rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók.

| 2. | Az 525/2013/EU rendelet alapján hozott jelenlegi és jövőbeli felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok. |
| --- | --- |

2.

Az 525/2013/EU rendelet alapján hozott jelenlegi és jövőbeli felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok.

---

2. MELLÉKLET

Értesítés a Kiotói Jegyzőkönyvnek az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye feleinek egyben a Kiotói Jegyzőkönyvben részes felek találkozójaként szolgáló konferenciája által Dohában elfogadott 1/cmp.8. határozattal módosított 3. cikke alapján az Európai Unióra és tagállamaira, valamint Izlandra a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszaka tekintetében háruló kötelezettségeknek a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikke szerinti közös teljesítéséről szóló megállapodás feltételeiről

1.   A megállapodás részes felei

E megállapodásnak az Európai Unió, annak tagállamai és az Izlandi Köztársaság a részes felei (a továbbiakban: a részes felek), melyek mindegyike részes fele a Kiotói Jegyzőkönyvnek is. Jelenleg a következő államok tagállamai az Európai Uniónak:

a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, Írország, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, a Horvát Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, Magyarország, a Máltai Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága.

Az Izlandnak az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyvének második kötelezettségvállalási időszakában az Európai Unióra, annak tagállamaira és Izlandra háruló kötelezettségek közös teljesítésében való részvételéről szóló, az Európai Unió, annak tagállamai és Izland közötti megállapodásnak megfelelően részes fele e megállapodásnak.

2.   A Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke alapján a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakának tekintetében fennálló kötelezettségek közös teljesítése

A Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően a részes felek a 3. cikk szerinti kötelezettségeiket a következőképpen fogják teljesíteni:

| — | A részes felek a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikkének (5) és (6) bekezdésével összhangban biztosítják, hogy a Kiotói Jegyzőkönyv A. mellékletében felsorolt üvegházhatású gázok összesített, antropogén eredetű, szén-dioxid egyenértékben vett kibocsátásainak kombinált összege a tagállamokban és Izlandon ne haladja meg közös kibocsátási mennyiségüket; |
| --- | --- |

—

A részes felek a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikkének (5) és (6) bekezdésével összhangban biztosítják, hogy a Kiotói Jegyzőkönyv A. mellékletében felsorolt üvegházhatású gázok összesített, antropogén eredetű, szén-dioxid egyenértékben vett kibocsátásainak kombinált összege a tagállamokban és Izlandon ne haladja meg közös kibocsátási mennyiségüket;

| — | A Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke (1) bekezdésének alkalmazása a tagállamokra és Izlandra a légi közlekedésből és a hajózásból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás tekintetében az Egyezmény azon megközelítésén alapul, miszerint csak a belföldi légi közlekedésből és belföldi hajózásból származó kibocsátásokat lehet beleszámítani a részes felek célszámaiba. Az Európai Unió által a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második kötelezettségvállalási időszakban alkalmazott megközelítés ugyanaz marad, mint az első kötelezettségvállalási időszakban alkalmazott megközelítés, mivel a 2/CP.3. határozat elfogadása óta nem történt előrelépés ez említett kibocsátásoknak a részes felek célszámaihoz való hozzárendelése terén. Ez nem sérti az Európai Unió által az éghajlat- és energiapolitikai jogszabálycsomag alapján tett kötelezettségvállalások szigorúságát, melyek változatlanok maradnak. Nem befolyásolja azt sem, hogy intézkedéseket kell hozni a légi és a tengeri közlekedésben használt bunkerolajból származó ilyen gázkibocsátásokra vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

A Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke (1) bekezdésének alkalmazása a tagállamokra és Izlandra a légi közlekedésből és a hajózásból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás tekintetében az Egyezmény azon megközelítésén alapul, miszerint csak a belföldi légi közlekedésből és belföldi hajózásból származó kibocsátásokat lehet beleszámítani a részes felek célszámaiba. Az Európai Unió által a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második kötelezettségvállalási időszakban alkalmazott megközelítés ugyanaz marad, mint az első kötelezettségvállalási időszakban alkalmazott megközelítés, mivel a 2/CP.3. határozat elfogadása óta nem történt előrelépés ez említett kibocsátásoknak a részes felek célszámaihoz való hozzárendelése terén. Ez nem sérti az Európai Unió által az éghajlat- és energiapolitikai jogszabálycsomag alapján tett kötelezettségvállalások szigorúságát, melyek változatlanok maradnak. Nem befolyásolja azt sem, hogy intézkedéseket kell hozni a légi és a tengeri közlekedésben használt bunkerolajból származó ilyen gázkibocsátásokra vonatkozóan;

| — | Kibocsátható mennyiségi egységeknek, kibocsátáscsökkentési egységeknek vagy igazolt kibocsátáscsökkentési egységeknek a nemzeti kiotói jegyzékében létrehozott törlési számlára való áthelyezésével minden részes fél növelheti célszintjét. A részes felek közösen benyújtják az 1/CMP.8. határozat 9. pontjában előírt adatokat, és közösen tesznek meg minden, a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikkének (1b) és (1d) bekezdése szerinti javaslatot; |
| --- | --- |

—

Kibocsátható mennyiségi egységeknek, kibocsátáscsökkentési egységeknek vagy igazolt kibocsátáscsökkentési egységeknek a nemzeti kiotói jegyzékében létrehozott törlési számlára való áthelyezésével minden részes fél növelheti célszintjét. A részes felek közösen benyújtják az 1/CMP.8. határozat 9. pontjában előírt adatokat, és közösen tesznek meg minden, a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikkének (1b) és (1d) bekezdése szerinti javaslatot;

| — | A részes felek továbbra is egyénileg alkalmazzák a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikkének (3) és (4) bekezdését és az ezek értelmében elfogadott határozatokat; |
| --- | --- |

—

A részes felek továbbra is egyénileg alkalmazzák a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikkének (3) és (4) bekezdését és az ezek értelmében elfogadott határozatokat;

| — | A részes felek kombinált bázisévi kibocsátásai megegyeznek az egyes tagállamokra és Izlandra az adott bázisévekben alkalmazandó kibocsátások összegével; |
| --- | --- |

—

A részes felek kombinált bázisévi kibocsátásai megegyeznek az egyes tagállamokra és Izlandra az adott bázisévekben alkalmazandó kibocsátások összegével;

| — | Amennyiben bármely tagállam vagy Izland esetében a földhasználat, a földhasználat megváltoztatása és az erdőgazdálkodás 1990-ben az üvegházhatásúgáz-kibocsátás nettó forrását képezte, az érintett részes fél – a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke (7a) bekezdésének megfelelően – a bázisévi vagy bázisidőszaki kibocsátásaiba a nyelőnkénti eltávolítás levonásával beleszámítja az üvegházhatású gázok bázisévi vagy bázisidőszaki, földhasználatból, földhasználat megváltoztatásból és erdőgazdálkodásból származó, összesített, antropogén eredetű, szén-dioxid egyenértékben vett, forrásonkénti kibocsátásait a részes feleknek a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke (7a), (8) és (8a) bekezdése alapján meghatározott közös kibocsátható mennyiségének kiszámítása céljából; |
| --- | --- |

—

Amennyiben bármely tagállam vagy Izland esetében a földhasználat, a földhasználat megváltoztatása és az erdőgazdálkodás 1990-ben az üvegházhatásúgáz-kibocsátás nettó forrását képezte, az érintett részes fél – a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke (7a) bekezdésének megfelelően – a bázisévi vagy bázisidőszaki kibocsátásaiba a nyelőnkénti eltávolítás levonásával beleszámítja az üvegházhatású gázok bázisévi vagy bázisidőszaki, földhasználatból, földhasználat megváltoztatásból és erdőgazdálkodásból származó, összesített, antropogén eredetű, szén-dioxid egyenértékben vett, forrásonkénti kibocsátásait a részes feleknek a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke (7a), (8) és (8a) bekezdése alapján meghatározott közös kibocsátható mennyiségének kiszámítása céljából;

| — | A Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikkének (7b) bekezdése szerinti számítás a részes feleknek a második kötelezettségvállalási időszak szerinti, a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke (7a), (8) és (8a) bekezdésének megfelelően meghatározott közös kibocsátási mennyiségeire, valamint a részes feleknek az első kötelezettségvállalási időszak szerinti átlagos éves kibocsátásainak nyolcszoros összegére alkalmazandó; |
| --- | --- |

—

A Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikkének (7b) bekezdése szerinti számítás a részes feleknek a második kötelezettségvállalási időszak szerinti, a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke (7a), (8) és (8a) bekezdésének megfelelően meghatározott közös kibocsátási mennyiségeire, valamint a részes feleknek az első kötelezettségvállalási időszak szerinti átlagos éves kibocsátásainak nyolcszoros összegére alkalmazandó;

| — | Az 1/CMP.8. határozatnak megfelelően a valamely részes félnek az előző kötelezettségvállalási időszakból megmaradt tartalékban lévő kibocsátási egységeit fel lehet használni saját kibocsátások terhére történő elszámolásra a második kötelezettségvállalási időszak szerinti kötelezettségek teljesítésére szolgáló kiegészítő időszak során, legfeljebb abban a mértékben, amilyenben az érintett részes fél kibocsátásai a második kötelezettségvállalási időszak során meghaladják az erre a kötelezettségvállalási időszakra vonatkozóan ezen Értesítésben meghatározott kibocsátható mennyiségét. |
| --- | --- |

—

Az 1/CMP.8. határozatnak megfelelően a valamely részes félnek az előző kötelezettségvállalási időszakból megmaradt tartalékban lévő kibocsátási egységeit fel lehet használni saját kibocsátások terhére történő elszámolásra a második kötelezettségvállalási időszak szerinti kötelezettségek teljesítésére szolgáló kiegészítő időszak során, legfeljebb abban a mértékben, amilyenben az érintett részes fél kibocsátásai a második kötelezettségvállalási időszak során meghaladják az erre a kötelezettségvállalási időszakra vonatkozóan ezen Értesítésben meghatározott kibocsátható mennyiségét.

3.   A megállapodás részes feleihez rendelt kibocsátási szintek

A Kiotói Jegyzőkönyv B. mellékletének harmadik oszlopában felsorolt mennyiségileg meghatározott kibocsátáskorlátozási és -csökkentési kötelezettségek mértéke a részes felekre nézve 80 %. A részes feleknek a második kötelezettségvállalási időszakra vonatkozó közös kibocsátható mennyiségeinek meghatározására a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke (7a), (8) és (8a) bekezdése szerint fog sor kerülni, kiszámítását pedig meg fogja könnyíteni az a jelentés, amelyet az Európai Unió a 2/CMP.8. határozat 2. pontja alapján nyújt be.

Az egyes részes felek kibocsátási szintjei a következők:

| — | Az Európai Unió kibocsátási szintje a részes felek közös kibocsátható mennyisége és a tagállamok és Izland kibocsátási szintjei összegének a különbsége. Ennek kiszámítását meg fogja könnyíteni a 2/CMP.8. határozat 2. pontja szerint benyújtandó jelentés. |
| --- | --- |

—

Az Európai Unió kibocsátási szintje a részes felek közös kibocsátható mennyisége és a tagállamok és Izland kibocsátási szintjei összegének a különbsége. Ennek kiszámítását meg fogja könnyíteni a 2/CMP.8. határozat 2. pontja szerint benyújtandó jelentés.

| — | Az egyes tagállamoknak és Izlandnak a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikke (1) és (5) bekezdése szerinti saját kibocsátási szintje a lenti 1. táblázat rájuk vonatkozó mennyiségeinek és a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke (7a) bekezdése második mondatának az egyes tagállamok vagy Izland esetében való alkalmazásából kapott eredménynek az összege. |
| --- | --- |

—

Az egyes tagállamoknak és Izlandnak a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikke (1) és (5) bekezdése szerinti saját kibocsátási szintje a lenti 1. táblázat rájuk vonatkozó mennyiségeinek és a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke (7a) bekezdése második mondatának az egyes tagállamok vagy Izland esetében való alkalmazásából kapott eredménynek az összege.

A részes felek kibocsátható mennyiségeinek meg kell egyezniük a kibocsátási szintjeikkel.

Az Európai Unió kibocsátható mennyiségét az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerbe tartozó forrásonkénti üvegházhatásúgáz-kibocsátások terhére kell elszámolni, amely rendszernek az uniós tagállamok és Izland a tagjai, annyiban, amennyiben ezek a kibocsátások a Kiotói Jegyzőkönyv hatálya alá tartoznak. Az egyes tagállamok és Izland kibocsátható mennyiségei azokat a tagállamokbeli és izlandi, forrásonkénti üvegházhatásúgáz-kibocsátásokat és nyelőnkénti eltávolításokat foglalják magukban, amelyek nem tartoznak a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról szóló 2009/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatálya alá. Ez magában foglal minden, a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke (3) és (4) bekezdésének hatálya alá tartozó, forrásonkénti kibocsátást és nyelőnkénti eltávolítást, valamint a Kiotói Jegyzőkönyv hatálya alá tartozó minden nitrogén-trifluorid-kibocsátást (NF3).

E megállapodás részes felei külön-külön jelentést tesznek a saját kibocsátható mennyiségeik alá tartozó, forrásonkénti kibocsátásokról és nyelőnkénti eltávolításokról.

1. táblázat:

A tagállamok és Izland kibocsátási szintjei (a 3. cikk (7a) bekezdésének alkalmazását megelőzően) tonna szén-dioxid-egyenértékben kifejezve a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második kötelezettségvállalási időszakra

| Belgium | 584 228 513 |
| --- | --- |
| Bulgária | 222 945 983 |
| Cseh Köztársaság | 520 515 203 |
| Dánia | 269 321 526 |
| Németország | 3 592 699 888 |
| Észtország | 51 056 976 |
| Írország | 343 467 221 |
| Görögország | 480 791 166 |
| Spanyolország | 1 766 877 232 |
| Franciaország | 3 014 714 832 |
| Horvátország | 162 271 086 |
| Olaszország | 2 410 291 421 |
| Ciprus | 47 450 128 |
| Lettország | 76 633 439 |
| Litvánia | 113 600 821 |
| Luxemburg | 70 736 832 |
| Magyarország | 434 486 280 |
| Málta | 9 299 769 |
| Hollandia | 919 963 374 |
| Ausztria | 405 712 317 |
| Lengyelország | 1 583 938 824 |
| Portugália | 402 210 711 |
| Románia | 656 059 490 |
| Szlovénia | 99 425 782 |
| Szlovákia | 202 268 939 |
| Finnország | 240 544 599 |
| Svédország | 315 554 578 |
| Egyesült Királyság | 2 743 362 625 |
| Izland | 15 327 217 |

Belgium

584 228 513

Bulgária

222 945 983

Cseh Köztársaság

520 515 203

Dánia

269 321 526

Németország

3 592 699 888

Észtország

51 056 976

Írország

343 467 221

Görögország

480 791 166

Spanyolország

1 766 877 232

Franciaország

3 014 714 832

Horvátország

162 271 086

Olaszország

2 410 291 421

Ciprus

47 450 128

Lettország

76 633 439

Litvánia

113 600 821

Luxemburg

70 736 832

Magyarország

434 486 280

Málta

9 299 769

Hollandia

919 963 374

Ausztria

405 712 317

Lengyelország

1 583 938 824

Portugália

402 210 711

Románia

656 059 490

Szlovénia

99 425 782

Szlovákia

202 268 939

Finnország

240 544 599

Svédország

315 554 578

Egyesült Királyság

2 743 362 625

Izland

15 327 217

---

RENDELETEK

| 4.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 207/32 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 207/32

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1341 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2015. március 12.)

az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködésről szóló egyezmény területén alkalmazandó ellenőrzési és végrehajtási rendszer meghatározásáról szóló 1236/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködésről szóló egyezmény területén alkalmazandó ellenőrzési és végrehajtási rendszer meghatározásáról és a 2791/1999/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. december 15-i 1236/2010/EU Európai Parlament és tanács rendeletre (1) és különösen annak 51. cikke első bekezdése c), d) és g) pontjára,

mivel:

| (1) | Az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) 2006. november 15-én tartott éves ülésén elfogadott egyik ajánlással létrehozott, majd ezt követően a 2007, 2008 és 2009 novemberében tartott éves üléseken elfogadott ajánlásokkal módosított ellenőrzési és végrehajtási rendszert (a továbbiakban: a rendszer) az 1236/2010/EU rendelet ülteti át az uniós jogba. |
| --- | --- |

(1)

Az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) 2006. november 15-én tartott éves ülésén elfogadott egyik ajánlással létrehozott, majd ezt követően a 2007, 2008 és 2009 novemberében tartott éves üléseken elfogadott ajánlásokkal módosított ellenőrzési és végrehajtási rendszert (a továbbiakban: a rendszer) az 1236/2010/EU rendelet ülteti át az uniós jogba.

| (2) | 2013. novemberi éves ülésén a NEAFC elfogadta a 9:2014. számú ajánlást, amely módosítja a rendszer 39. cikkét (kikötőbe való belépés), 40. cikkét (kikötőben végzett ellenőrzések), 41. cikkét (kirakodás és átrakodás) és 45. cikkét (a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan (IUU) halászati tevékenységet folytató hajókkal kapcsolatos nyomon követő intézkedések). A NEAFC ugyanazon az éves ülésen a rendszer 11. cikkét (hajómegfigyelési rendszer) módosító 11:2014. számú ajánlást és a rendszer 14. cikkét (a jelentések és üzenetek közlése a NEAFC titkára felé) módosító 14:2014 számú ajánlást is elfogadta. |
| --- | --- |

(2)

2013. novemberi éves ülésén a NEAFC elfogadta a 9:2014. számú ajánlást, amely módosítja a rendszer 39. cikkét (kikötőbe való belépés), 40. cikkét (kikötőben végzett ellenőrzések), 41. cikkét (kirakodás és átrakodás) és 45. cikkét (a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan (IUU) halászati tevékenységet folytató hajókkal kapcsolatos nyomon követő intézkedések). A NEAFC ugyanazon az éves ülésen a rendszer 11. cikkét (hajómegfigyelési rendszer) módosító 11:2014. számú ajánlást és a rendszer 14. cikkét (a jelentések és üzenetek közlése a NEAFC titkára felé) módosító 14:2014 számú ajánlást is elfogadta.

| (3) | A 81/608/EGK tanácsi határozattal (2) jóváhagyott, az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködésről szóló egyezmény 12. és 15. cikkének megfelelően a 11:2014. és a 14:2014. számú ajánlás 2014. február 7-én hatályba lépett. |
| --- | --- |

(3)

A 81/608/EGK tanácsi határozattal (2) jóváhagyott, az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködésről szóló egyezmény 12. és 15. cikkének megfelelően a 11:2014. és a 14:2014. számú ajánlás 2014. február 7-én hatályba lépett.

| (4) | Az egyezmény rendelkezései értelmében a 9:2014. számú ajánlás 2015. július 1-jén lép hatályba. |
| --- | --- |

(4)

Az egyezmény rendelkezései értelmében a 9:2014. számú ajánlás 2015. július 1-jén lép hatályba.

| (5) | Ezeket az ajánlásokat át kell ültetni az uniós jogba. Az 1236/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

Ezeket az ajánlásokat át kell ültetni az uniós jogba. Az 1236/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1236/2010/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 11. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „A szabályozási területen folytatott fenékhalászat tekintetében az alábbi kiegészítő feltételek alkalmazandók:






  a) | minden tagállam bevezet egy olyan automatikus rendszert, amelynek segítségével észlelhető és nyomon követhető a meglévő fenékhalászati övezeteken kívüli területeken folytatott fenékhalászat, valamint a halászati tilalom hatálya alá tartozó területen végzett esetleges halászat; |
| --- | --- | --- |

1.

A 11. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„A szabályozási területen folytatott fenékhalászat tekintetében az alábbi kiegészítő feltételek alkalmazandók:

a)

minden tagállam bevezet egy olyan automatikus rendszert, amelynek segítségével észlelhető és nyomon követhető a meglévő fenékhalászati övezeteken kívüli területeken folytatott fenékhalászat, valamint a halászati tilalom hatálya alá tartozó területen végzett esetleges halászat;

| b) | minden tagállam biztosítja, hogy a halászati tilalom hatálya alá tartozó területeknek a NEAFC által elfogadott ajánlásokban megadott koordináták szerinti határai szerepeljenek hajómegfigyelési rendszerének adataiban.” |
| --- | --- |

b)

minden tagállam biztosítja, hogy a halászati tilalom hatálya alá tartozó területeknek a NEAFC által elfogadott ajánlásokban megadott koordináták szerinti határai szerepeljenek hajómegfigyelési rendszerének adataiban.”

| 2. | A 12. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a NEAFC titkárának elküldött jelentések és információk megfeleljenek a 433/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) 16. cikke szerint meghatározott adatcsere-formátumoknak és adatközlő rendszereknek.

  (3)  A Bizottság 2012. május 23-i 433/2012/EU végrehajtási rendelete az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködésről szóló egyezmény területén alkalmazandó ellenőrzési és végrehajtási rendszer meghatározásáról szóló 1236/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 136., 2012.5.25., 41. o.).”" |
| --- | --- |

2.

A 12. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a NEAFC titkárának elküldött jelentések és információk megfeleljenek a 433/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) 16. cikke szerint meghatározott adatcsere-formátumoknak és adatközlő rendszereknek.

(3)  A Bizottság 2012. május 23-i 433/2012/EU végrehajtási rendelete az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködésről szóló egyezmény területén alkalmazandó ellenőrzési és végrehajtási rendszer meghatározásáról szóló 1236/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 136., 2012.5.25., 41. o.).”"

| 3. | A 40. cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   A kikötőbe való belépés megtiltására vonatkozó döntéséről a kikötő szerinti állam haladéktalanul értesíti a hajóparancsnokot vagy annak képviselőjét, valamint tájékoztatja a hajó lobogója szerinti államot és a Bizottságot vagy az általa kijelölt szervet. Ezt követően a Bizottság vagy az általa kijelölt szerv ezt az információt továbbítja a NEAFC titkárának.” |
| --- | --- |

3.

A 40. cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A kikötőbe való belépés megtiltására vonatkozó döntéséről a kikötő szerinti állam haladéktalanul értesíti a hajóparancsnokot vagy annak képviselőjét, valamint tájékoztatja a hajó lobogója szerinti államot és a Bizottságot vagy az általa kijelölt szervet. Ezt követően a Bizottság vagy az általa kijelölt szerv ezt az információt továbbítja a NEAFC titkárának.”

| 4. | A 41. cikkben a (1) bekezdés első mondata helyébe a következő rendelkezés lép:
  „(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nem szerződő felek valamennyi, a tagállami kikötők egyikébe belépő hajója a 26. cikk (2) és (3) bekezdésének megfelelően ellenőrzésen essen át.” |
| --- | --- |

4.

A 41. cikkben a (1) bekezdés első mondata helyébe a következő rendelkezés lép:

„(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nem szerződő felek valamennyi, a tagállami kikötők egyikébe belépő hajója a 26. cikk (2) és (3) bekezdésének megfelelően ellenőrzésen essen át.”

| 5. | A 42. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „42. cikk
  Kirakodás, átrakodás és a kikötők egyéb módon történő igénybevétele
  (1)   A nem szerződő felek hajói a kirakodást, az átrakodást és/vagy a kikötők egyéb módon történő igénybevételét csak akkor kezdhetik meg, ha a kikötő szerinti állam hatáskörrel rendelkező hatóságai arra engedélyt adtak.
  (2)   Abban az esetben, ha valamely nem szerződő fél egyik hajója már belépett a kikötőbe, a tagállamok e hajó számára megtiltják a halászati erőforrások kirakodását, átrakodását, feldolgozását és csomagolását, illetve egyéb kikötői szolgáltatások igénybevételét, ideértve többek között az üzemanyag- és készletfelvételt, a karbantartást és a szárazdokkolást, ha:






  a) | a hajót a 41. cikk szerint ellenőrizték, és az ellenőrzés során kiderül, hogy a fedélzetén olyan fajok vannak, amelyekre az egyezmény alapján kibocsátott ajánlások vonatkoznak; kivételt képez az az eset, ha a hajóparancsnok kielégítő bizonyítékot nyújt a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak arról, hogy a halfogás a szabályozási területen kívül vagy az egyezmény alapján kibocsátott összes vonatkozó ajánlás betartásával történt; vagy |
| --- | --- | --- |

5.

A 42. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„42. cikk

Kirakodás, átrakodás és a kikötők egyéb módon történő igénybevétele

(1)   A nem szerződő felek hajói a kirakodást, az átrakodást és/vagy a kikötők egyéb módon történő igénybevételét csak akkor kezdhetik meg, ha a kikötő szerinti állam hatáskörrel rendelkező hatóságai arra engedélyt adtak.

(2)   Abban az esetben, ha valamely nem szerződő fél egyik hajója már belépett a kikötőbe, a tagállamok e hajó számára megtiltják a halászati erőforrások kirakodását, átrakodását, feldolgozását és csomagolását, illetve egyéb kikötői szolgáltatások igénybevételét, ideértve többek között az üzemanyag- és készletfelvételt, a karbantartást és a szárazdokkolást, ha:

a)

a hajót a 41. cikk szerint ellenőrizték, és az ellenőrzés során kiderül, hogy a fedélzetén olyan fajok vannak, amelyekre az egyezmény alapján kibocsátott ajánlások vonatkoznak; kivételt képez az az eset, ha a hajóparancsnok kielégítő bizonyítékot nyújt a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak arról, hogy a halfogás a szabályozási területen kívül vagy az egyezmény alapján kibocsátott összes vonatkozó ajánlás betartásával történt; vagy

| b) | a hajó lobogója szerinti állam vagy – ha a hajó átrakodási műveletben vett részt – az átadó hajók lobogója szerinti állam vagy államok nem küldik meg a 25. cikkben említett megerősítést; vagy |
| --- | --- |

b)

a hajó lobogója szerinti állam vagy – ha a hajó átrakodási műveletben vett részt – az átadó hajók lobogója szerinti állam vagy államok nem küldik meg a 25. cikkben említett megerősítést; vagy

| c) | a hajóparancsnok nem teljesítette a 21. cikk a)–d) pontjában előírt bármely kötelezettségét; vagy |
| --- | --- |

c)

a hajóparancsnok nem teljesítette a 21. cikk a)–d) pontjában előírt bármely kötelezettségét; vagy

| d) | a tagállamok egyértelmű bizonyítékot kaptak arra nézve, hogy a fedélzeten lévő halászati erőforrásokat a szerződő felek joghatósága alá tartozó vizeken, az alkalmazandó előírásokat megszegve fogták ki; vagy |
| --- | --- |

d)

a tagállamok egyértelmű bizonyítékot kaptak arra nézve, hogy a fedélzeten lévő halászati erőforrásokat a szerződő felek joghatósága alá tartozó vizeken, az alkalmazandó előírásokat megszegve fogták ki; vagy

| e) | a tagállamok elégséges bizonyítékkal rendelkeznek arra vonatkozóan, hogy a hajó más IUU halászati tevékenységet folytatott az egyezmény hatálya alá tartozó területen vagy támogatta ilyen halászat tevékenységek végrehajtását. |
| --- | --- |

e)

a tagállamok elégséges bizonyítékkal rendelkeznek arra vonatkozóan, hogy a hajó más IUU halászati tevékenységet folytatott az egyezmény hatálya alá tartozó területen vagy támogatta ilyen halászat tevékenységek végrehajtását.

(3)   A (2) bekezdés szerinti tilalom elrendelése esetén a nem szerződő fél adott hajója számára tilos átrakodási műveleteket végezni a tagállamok joghatósága alá tartozó vizeken.

(4)   A (2) bekezdés szerinti tilalom elrendelése esetén a tagállamok döntésükről tájékoztatják a hajóparancsnokot vagy annak képviselőjét, valamint a Bizottságot vagy az általa kijelölt szervet. A Bizottság vagy az általa kijelölt szerv haladéktalanul továbbítja ezt az információt a NEAFC titkárának.

(5)   A tagállamok a kikötőik igénybevételének valamely hajó vonatkozásában elrendelt tilalmát csak akkor vonják vissza, ha elégséges bizonyíték áll rendelkezésre arra nézve, hogy a tilalom alapjai nem voltak kielégítőek vagy helytállóak, vagy már nem állnak fenn.

(6)   Amennyiben egy tagállam az 5. cikknek megfelelően visszavonta az elrendelt tilalmat, erről haladéktalanul értesíti a (4) bekezdés szerinti tájékoztatás címzettjeit. Ezt követően a Bizottság vagy az általa kijelölt szerv ezt az információt haladéktalanul továbbítja a NEAFC titkárának.”

| (6) | A 44. cikk (1) bekezdése b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | nem kapnak engedélyt a kikötőik területén való kirakodásra vagy átrakodásra, illetve a joghatóságuk alá tartozó vizeken történő átrakodásra;”. |
| --- | --- | --- |

(6)

A 44. cikk (1) bekezdése b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„b)

nem kapnak engedélyt a kikötőik területén való kirakodásra vagy átrakodásra, illetve a joghatóságuk alá tartozó vizeken történő átrakodásra;”.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Az 1. cikk (3), (4), (5) és (6) bekezdését azonban 2015. július 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. március 12-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 348., 2010.12.31., 17. o.

1

(2)  A Tanács 1981. július 13-i 81/608/EGK határozata az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködésről szóló egyezmény megkötéséről (HL L 227., 1981.8.12., 21. o.).

2

---

| 4.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 207/35 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 207/35

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1342 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2015. április 22.)

az 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet A. mellékletében a termékek tevékenység szerinti osztályozására vonatkozó módszertan módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai unióbeli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 2013. május 21-i 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 549/2013/EU rendelettel létrehozott európai számlarendszer (ESA 2010) az Unió gazdasági, társadalmi és regionális politikája követelményeinek való megfelelés érdekében kialakítja a nemzeti és regionális számlák rendszerét. |
| --- | --- |

(1)

Az 549/2013/EU rendelettel létrehozott európai számlarendszer (ESA 2010) az Unió gazdasági, társadalmi és regionális politikája követelményeinek való megfelelés érdekében kialakítja a nemzeti és regionális számlák rendszerét.

| (2) | A 451/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) a termékek tevékenység szerinti statisztikai osztályozását megállapító melléklete elfogadásra került a statisztika területét érintő uniós követelményeknek megfelelően. A melléklet helyébe az 1209/2014/EU bizottsági rendelet (3) lépett. |
| --- | --- |

(2)

A 451/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) a termékek tevékenység szerinti statisztikai osztályozását megállapító melléklete elfogadásra került a statisztika területét érintő uniós követelményeknek megfelelően. A melléklet helyébe az 1209/2014/EU bizottsági rendelet (3) lépett.

| (3) | Az európai számlarendszer (ESA 2010) a termékek tevékenységek szerinti osztályozására (CPA) való hivatkozásainak összhangban kell állniuk az 1209/2014/EU bizottsági rendeletben meghatározott új osztályozással. |
| --- | --- |

(3)

Az európai számlarendszer (ESA 2010) a termékek tevékenységek szerinti osztályozására (CPA) való hivatkozásainak összhangban kell állniuk az 1209/2014/EU bizottsági rendeletben meghatározott új osztályozással.

| (4) | Az 549/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

Az 549/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 549/2013/EU rendelet A. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. április 22-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 174., 2013.6.26., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. április 23-i 451/2008/EK rendelete a termékek tevékenységek szerinti, új statisztikai osztályozásáról (CPA, magyarul: TESZOR) és a 3696/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 2008.6.4., 65. o.).

2

(3)  A Bizottság 2014. október 29-i 1209/2014/EU rendelete a termékek tevékenység szerinti, új statisztikai osztályozásáról (CPA, magyarul: TESZOR) és a 3696/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 451/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 336., 2014.11.22., 1. o.).

3

---

MELLÉKLET

Az 549/2013/EK rendelet A. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A „Termékek és szolgáltatások tevékenység szerinti osztályozása (CPA) 2. átdolgozott kiadása”, a „CPA 2008” és „2008. évi CPA” szövegrészek helyébe a következő szó lép:
  „CPA”. |
| --- | --- |

1.

A „Termékek és szolgáltatások tevékenység szerinti osztályozása (CPA) 2. átdolgozott kiadása”, a „CPA 2008” és „2008. évi CPA” szövegrészek helyébe a következő szó lép:

„CPA”.

| 2. | Ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti. |
| --- | --- |

2.

Ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti.

| 3. | A 23. fejezet a következőképpen módosul:






  a) | a P*3. táblázatban a „Bányászat és kőfejtés; feldolgozóipar; villamosenergia-, gáz- és vízellátás és hulladékgazdálkodás; építőipar” bekezdés helyébe a következő bekezdés lép:
  „Bányászat, kőfejtés; feldolgozóipar; villamosenergia-, gáz-, gőzellátás, légkondicionálás; vízellátás, szennyvíz gyűjtése, kezelése, hulladékgazdálkodás, szennyeződésmentesítés; építőipar”; |
| --- | --- | --- |

3.

A 23. fejezet a következőképpen módosul:

a)

a P*3. táblázatban a „Bányászat és kőfejtés; feldolgozóipar; villamosenergia-, gáz- és vízellátás és hulladékgazdálkodás; építőipar” bekezdés helyébe a következő bekezdés lép:

„Bányászat, kőfejtés; feldolgozóipar; villamosenergia-, gáz-, gőzellátás, légkondicionálás; vízellátás, szennyvíz gyűjtése, kezelése, hulladékgazdálkodás, szennyeződésmentesítés; építőipar”;

| b) | a P*10. táblázat a következőképpen módosul:






  i. | a „Bányászat és kőfejtés; feldolgozóipar; villamosenergia-, gáz- és vízellátás és hulladékgazdálkodás” helyébe a következő szöveg lép:
  „Bányászat, kőfejtés; feldolgozóipar; villamosenergia-, gáz-, gőzellátás, légkondicionálás; vízellátás, szennyvíz gyűjtése, kezelése, hulladékgazdálkodás, szennyeződésmentesítés”, |
| --- | --- | --- |

b)

a P*10. táblázat a következőképpen módosul:

i.

a „Bányászat és kőfejtés; feldolgozóipar; villamosenergia-, gáz- és vízellátás és hulladékgazdálkodás” helyébe a következő szöveg lép:

„Bányászat, kőfejtés; feldolgozóipar; villamosenergia-, gáz-, gőzellátás, légkondicionálás; vízellátás, szennyvíz gyűjtése, kezelése, hulladékgazdálkodás, szennyeződésmentesítés”,

| ii. | ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti, |
| --- | --- |

ii.

ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti,

| iii. | ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti, |
| --- | --- |

iii.

ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti,

| iv. | ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti, |
| --- | --- |

iv.

ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti,

| v. | ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti, |
| --- | --- |

v.

ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti,

| vi. | a „Művészet, szórakoztatás és szabadidő, háztartásicikk-javítás és egyéb szolgáltatás” helyébe a következő szöveg lép:
  „Művészet, szórakoztatás, szabadidő; egyéb szolgáltatás; háztartás munkaadói tevékenysége; termék előállítása, szolgáltatás végzése saját fogyasztásra; területen kívüli szervezet”; |
| --- | --- |

vi.

a „Művészet, szórakoztatás és szabadidő, háztartásicikk-javítás és egyéb szolgáltatás” helyébe a következő szöveg lép:

„Művészet, szórakoztatás, szabadidő; egyéb szolgáltatás; háztartás munkaadói tevékenysége; termék előállítása, szolgáltatás végzése saját fogyasztásra; területen kívüli szervezet”;

| c) | A P*38. táblázat a következőképpen módosul:






  i. | ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti, |
| --- | --- | --- |

c)

A P*38. táblázat a következőképpen módosul:

i.

ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti,

| ii. | a „Fa- és papírtermékek gyártása; nyomdai szolgáltatások” helyébe a következő szöveg lép: „Fa- és papírtermékek gyártása; nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”, |
| --- | --- |

ii.

a „Fa- és papírtermékek gyártása; nyomdai szolgáltatások” helyébe a következő szöveg lép: „Fa- és papírtermékek gyártása; nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”,

| iii. | ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti, |
| --- | --- |

iii.

ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti,

| iv. | ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti; |
| --- | --- |

iv.

ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti;

| d) | A P*64. táblázat a következőképpen módosul:






  i. | ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti, |
| --- | --- | --- |

d)

A P*64. táblázat a következőképpen módosul:

i.

ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti,

| ii. | az „Építészmérnöki és mérnöki tevékenység” szövegrész helyébe a „Mérnöki és építészmérnöki tevékenység” szövegrész lép; |
| --- | --- |

ii.

az „Építészmérnöki és mérnöki tevékenység” szövegrész helyébe a „Mérnöki és építészmérnöki tevékenység” szövegrész lép;

| e) | A P*88. táblázatban a „Gumi- és műanyag termékek” helyébe a „Gumi-, műanyag termék gyártása” lép. |
| --- | --- |

e)

A P*88. táblázatban a „Gumi- és műanyag termékek” helyébe a „Gumi-, műanyag termék gyártása” lép.

---

| 4.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 207/37 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 207/37

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1343 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. augusztus 3.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. augusztus 3-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 158,3 |
| MK | 31,4 |
| ZZ | 94,9 |
| 0707 00 05 | TR | 126,8 |
| ZZ | 126,8 |
| 0709 93 10 | TR | 126,1 |
| ZZ | 126,1 |
| 0805 50 10 | AR | 131,9 |
| BO | 135,7 |
| UY | 71,8 |
| ZA | 125,5 |
| ZZ | 116,2 |
| 0806 10 10 | EG | 241,1 |
| MA | 217,4 |
| TN | 158,2 |
| ZZ | 205,6 |
| 0808 10 80 | AR | 122,7 |
| BR | 105,9 |
| CL | 140,6 |
| NZ | 147,8 |
| US | 122,7 |
| UY | 139,7 |
| ZA | 135,2 |
| ZZ | 130,7 |
| 0808 30 90 | AR | 227,2 |
| CL | 136,0 |
| CN | 89,6 |
| MK | 75,0 |
| NZ | 150,8 |
| TR | 158,2 |
| ZA | 110,6 |
| ZZ | 135,3 |
| 0809 29 00 | TR | 250,3 |
| US | 547,8 |
| ZZ | 399,1 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 80,0 |
| TR | 162,2 |
| ZZ | 121,1 |
| 0809 40 05 | BA | 58,2 |
| XS | 66,1 |
| ZZ | 62,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

158,3

MK

31,4

ZZ

94,9

0707 00 05

TR

126,8

ZZ

126,8

0709 93 10

TR

126,1

ZZ

126,1

0805 50 10

AR

131,9

BO

135,7

UY

71,8

ZA

125,5

ZZ

116,2

0806 10 10

EG

241,1

MA

217,4

TN

158,2

ZZ

205,6

0808 10 80

AR

122,7

BR

105,9

CL

140,6

NZ

147,8

US

122,7

UY

139,7

ZA

135,2

ZZ

130,7

0808 30 90

AR

227,2

CL

136,0

CN

89,6

MK

75,0

NZ

150,8

TR

158,2

ZA

110,6

ZZ

135,3

0809 29 00

TR

250,3

US

547,8

ZZ

399,1

0809 30 10, 0809 30 90

MK

80,0

TR

162,2

ZZ

121,1

0809 40 05

BA

58,2

XS

66,1

ZZ

62,2

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 4.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 207/40 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 207/40

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1344 HATÁROZATA

(2014. október 1.)

a Västerås Airport és a Ryanair Ltd számára nyújtott SA.18857 (2012/C, korábbi 2011/NN) számú állítólagos állami támogatásról

(az értesítés a C(2014) 6832. számú dokumentummal történt)

(Csak a svéd nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az említett rendelkezéseknek megfelelően felhívta az érdekelteket észrevételeik megtételére (1), és tekintettel ezekre az észrevételekre,

Mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság 2012. január 25-i levelében tájékoztatta Svédországot arról a határozatáról, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást indít a svéd hatóságok által a Västerås repülőtér és a Ryanair Ltd. tekintetében hozott egyes intézkedések kapcsán. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2012. január 25-i levelében tájékoztatta Svédországot arról a határozatáról, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást indít a svéd hatóságok által a Västerås repülőtér és a Ryanair Ltd. tekintetében hozott egyes intézkedések kapcsán.

| (2) | Számos emlékeztetőt és a válaszadási határidő meghosszabbítását követően a svéd hatóságok 2012. május 16-án megküldték észrevételeiket az eljárás megindításáról szóló határozat tárgyában. 2012. november 12-én, 2014. március 5-én és 2014. május 14-én további észrevételeket tettek. |
| --- | --- |

(2)

Számos emlékeztetőt és a válaszadási határidő meghosszabbítását követően a svéd hatóságok 2012. május 16-án megküldték észrevételeiket az eljárás megindításáról szóló határozat tárgyában. 2012. november 12-én, 2014. március 5-én és 2014. május 14-én további észrevételeket tettek.

| (3) | 2012. május 13-án kelt levelében a Ryanair benyújtotta az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeit. 2012. július 25-én a Bizottság továbbította a svéd hatóságok részére ezen észrevételek nyilvános változatát. |
| --- | --- |

(3)

2012. május 13-án kelt levelében a Ryanair benyújtotta az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeit. 2012. július 25-én a Bizottság továbbította a svéd hatóságok részére ezen észrevételek nyilvános változatát.

| (4) | Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket az intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(4)

Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket az intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeik megtételére.

| (5) | 2012. július 16-án a Bizottság három beadványt kapott a harmadik feleknek szóló azon felhívására válaszul, hogy tegyék meg észrevételeiket a szóban forgó intézkedésekkel kapcsolatban. A beadványokat a Västerås Flygplats AB (a továbbiakban: VFAB), a Ryanair, valamint a Ryanair leányvállalata, az Airport Marketing Services (a továbbiakban: AMS) nyújtotta be. A Ryanair és az AMS további észrevételeket is tett, amelyek 2012. július 20-án, 23-án és 24-én érkeztek be a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(5)

2012. július 16-án a Bizottság három beadványt kapott a harmadik feleknek szóló azon felhívására válaszul, hogy tegyék meg észrevételeiket a szóban forgó intézkedésekkel kapcsolatban. A beadványokat a Västerås Flygplats AB (a továbbiakban: VFAB), a Ryanair, valamint a Ryanair leányvállalata, az Airport Marketing Services (a továbbiakban: AMS) nyújtotta be. A Ryanair és az AMS további észrevételeket is tett, amelyek 2012. július 20-án, 23-án és 24-én érkeztek be a Bizottsághoz.

| (6) | 2012. szeptember 5-i levelében a Bizottság továbbította a VFAB, a Ryanair és az AMS beadványait a svéd hatóságok számára, hogy tegyenek azokra észrevételt. A svéd hatóságok 2012. október 5-én küldték el válaszukat. |
| --- | --- |

(6)

2012. szeptember 5-i levelében a Bizottság továbbította a VFAB, a Ryanair és az AMS beadványait a svéd hatóságok számára, hogy tegyenek azokra észrevételt. A svéd hatóságok 2012. október 5-én küldték el válaszukat.

| (7) | A Ryanair és az AMS 2013. április 10-én további észrevételeket tett. Ezeket 2013. május 3-án továbbították észrevételezésre Svédország számára. Svédország 2013. május 17-én adott választ, amelyben nem tett észrevételt. |
| --- | --- |

(7)

A Ryanair és az AMS 2013. április 10-én további észrevételeket tett. Ezeket 2013. május 3-án továbbították észrevételezésre Svédország számára. Svédország 2013. május 17-én adott választ, amelyben nem tett észrevételt.

| (8) | 2013. december 20-án a Ryanair észrevételeket nyújtott be. Ezeket 2014. január 8-án továbbították észrevételezésre Svédország számára. Svédország 2014. február 4-én adott választ, amelyben nem tett észrevételt. |
| --- | --- |

(8)

2013. december 20-án a Ryanair észrevételeket nyújtott be. Ezeket 2014. január 8-án továbbították észrevételezésre Svédország számára. Svédország 2014. február 4-én adott választ, amelyben nem tett észrevételt.

| (9) | 2014. január 24-én, 27-én és 31-én, február 7-én és szeptember 2-án a Ryanair további észrevételeket tett. Ezeket a beadványokat szintén továbbították Svédország számára, amely nem tett észrevételt. |
| --- | --- |

(9)

2014. január 24-én, 27-én és 31-én, február 7-én és szeptember 2-án a Ryanair további észrevételeket tett. Ezeket a beadványokat szintén továbbították Svédország számára, amely nem tett észrevételt.

| (10) | 2014. február 24-i levelében a Bizottság tájékoztatta Svédországot, a VFAB-t, a Ryanairt, az AMS-t és a panaszos Scandinavian Airlines Systemet (a továbbiakban: SAS) a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról szóló uniós iránymutatás (a továbbiakban: a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás) (3) elfogadásáról, valamint arról, hogy az iránymutatást az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számítva kell alkalmazni a hivatalos vizsgálati eljárás tárgyát képező intézkedésekre, és felhívta a címzetteket, hogy tegyék meg észrevételeiket. |
| --- | --- |

(10)

2014. február 24-i levelében a Bizottság tájékoztatta Svédországot, a VFAB-t, a Ryanairt, az AMS-t és a panaszos Scandinavian Airlines Systemet (a továbbiakban: SAS) a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról szóló uniós iránymutatás (a továbbiakban: a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás) (3) elfogadásáról, valamint arról, hogy az iránymutatást az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számítva kell alkalmazni a hivatalos vizsgálati eljárás tárgyát képező intézkedésekre, és felhívta a címzetteket, hogy tegyék meg észrevételeiket.

| (11) | A 2014. évi légi közlekedési iránymutatást 2014. április 4-én tették közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (4). Ez az iránymutatás a repülőterek finanszírozására és a regionális repülőterekről közlekedő légitársaságoknak nyújtott indulási célú állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások (a továbbiakban: 2005. évi légi közlekedési iránymutatás) (5) helyébe lépett az említett időponttól (6). |
| --- | --- |

(11)

A 2014. évi légi közlekedési iránymutatást 2014. április 4-én tették közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (4). Ez az iránymutatás a repülőterek finanszírozására és a regionális repülőterekről közlekedő légitársaságoknak nyújtott indulási célú állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások (a továbbiakban: 2005. évi légi közlekedési iránymutatás) (5) helyébe lépett az említett időponttól (6).

| (12) | 2014. április 15-én a Bizottság felhívást tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában, amelyben felkérte a tagállamokat és az érdekelt feleket, hogy a közzététel napjától számított egy hónapon belül tegyék meg észrevételeiket a 2014. évi légi közlekedési iránymutatásnak az adott ügyre történő alkalmazásáról (7). A svéd hatóságok 2014. május 14-én nyújtották be észrevételeiket. Az érdekelt felektől nem érkezett észrevétel a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(12)

2014. április 15-én a Bizottság felhívást tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában, amelyben felkérte a tagállamokat és az érdekelt feleket, hogy a közzététel napjától számított egy hónapon belül tegyék meg észrevételeiket a 2014. évi légi közlekedési iránymutatásnak az adott ügyre történő alkalmazásáról (7). A svéd hatóságok 2014. május 14-én nyújtották be észrevételeiket. Az érdekelt felektől nem érkezett észrevétel a Bizottsághoz.

2.   A VIZSGÁLAT ÉS AZ INTÉZKEDÉSEK HÁTTERE

2.1.   A VÄSTERÅS REPÜLŐTÉR

| (13) | A Västerås repülőtér Stockholmtól megközelítőleg 100 km-re nyugatra található kis repülőtér. A repülőtér eredetileg katonai repülőtérként működött 1930-tól, de a légierő 1983-ban felszámolta ottani bázisát. A repülőtér 1976 óta a polgári légi közlekedés előtt is áll nyitva áll. |
| --- | --- |

(13)

A Västerås repülőtér Stockholmtól megközelítőleg 100 km-re nyugatra található kis repülőtér. A repülőtér eredetileg katonai repülőtérként működött 1930-tól, de a légierő 1983-ban felszámolta ottani bázisát. A repülőtér 1976 óta a polgári légi közlekedés előtt is áll nyitva áll.

| (14) | A 2000–2010 közötti évek vonatkozásában a Västerås repülőtér polgári légiutas-forgalmi műveletei az alábbiak szerint foglalhatók össze:

  1. táblázat


  Az utasok száma és az aktív légitársaságok a Västerås repülőtéren 2000 és 2010 között









  Év | Leszállások száma | Utasok száma | A repülőtéren működő légitársaságok |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 12 450 | 113 626 | European Executive Express, SAS és Direktflyg |
| 2001 | 18 708 | 185 302 | European Executive Express, SAS, Direktflyg és Ryanair |
| 2002 | 19 146 | 190 038 | European Executive Express, SAS (októberben beszüntette tevékenységét), Direktflyg, Ryanair és Skyways |
| 2003 | 16 500 | 197 584 | European Executive Express (októberben beszüntette tevékenységét), Direktflyg, Skyways és Ryanair |
| 2004 | 17 599 | 242 376 | SAS (novemberben korlátozott tevékenységet kezdett), Direktflyg (korlátozott tevékenység májustól), Skyways (júliusban beszüntette tevékenységét) és Ryanair |
| 2005 | 14 123 | 221 422 | SAS (korlátozott tevékenység), Direktflyg (márciusban beszüntette korlátozott tevékenységét) és Ryanair |
| 2006 | 13 097 | 182 700 | SAS (korlátozott tevékenység) és Ryanair (8) |
| 2007 | 13 994 | 178 795 | SAS (márciusban beszüntette tevékenységét) és Ryanair |
| 2008 | 11 973 | 186 612 | Ryanair és Wizzair (májusban kezdte meg tevékenységét) |
| 2009 | 15 193 | 174 495 | Ryanair és Wizzair (októberben beszüntette tevékenységét) |
| 2010 | 14 420 | 150 793 | Ryanair és City Airlines (áprilistól májusig) |
| Forrás: Transportstyrelsen és a svéd hatóságok által adott tájékoztatás. |

(14)

A 2000–2010 közötti évek vonatkozásában a Västerås repülőtér polgári légiutas-forgalmi műveletei az alábbiak szerint foglalhatók össze:

1. táblázat

Az utasok száma és az aktív légitársaságok a Västerås repülőtéren 2000 és 2010 között

Év

Leszállások száma

Utasok száma

A repülőtéren működő légitársaságok

2000

12 450

113 626

European Executive Express, SAS és Direktflyg

2001

18 708

185 302

European Executive Express, SAS, Direktflyg és Ryanair

2002

19 146

190 038

European Executive Express, SAS (októberben beszüntette tevékenységét), Direktflyg, Ryanair és Skyways

2003

16 500

197 584

European Executive Express (októberben beszüntette tevékenységét), Direktflyg, Skyways és Ryanair

2004

17 599

242 376

SAS (novemberben korlátozott tevékenységet kezdett), Direktflyg (korlátozott tevékenység májustól), Skyways (júliusban beszüntette tevékenységét) és Ryanair

2005

14 123

221 422

SAS (korlátozott tevékenység), Direktflyg (márciusban beszüntette korlátozott tevékenységét) és Ryanair

2006

13 097

182 700

SAS (korlátozott tevékenység) és Ryanair (8)

2007

13 994

178 795

SAS (márciusban beszüntette tevékenységét) és Ryanair

2008

11 973

186 612

Ryanair és Wizzair (májusban kezdte meg tevékenységét)

2009

15 193

174 495

Ryanair és Wizzair (októberben beszüntette tevékenységét)

2010

14 420

150 793

Ryanair és City Airlines (áprilistól májusig)

Forrás: Transportstyrelsen és a svéd hatóságok által adott tájékoztatás.

| (15) | A vizsgált időszakot követő években a következőképpen alakultak az utasszámok: 2011-ben 142 992, 2012-ben 163 472 és 2013-ban 273 362. |
| --- | --- |

(15)

A vizsgált időszakot követő években a következőképpen alakultak az utasszámok: 2011-ben 142 992, 2012-ben 163 472 és 2013-ban 273 362.

| (16) | A polgári légi közlekedési tevékenység mellett a Västerås repülőteret a pilótáknak és légijármű-szerelőknek középiskolai szintű képzést biztosító Svéd Repülési Akadémia (Hässlö gymnasium), valamint a légijármű-technikusoknak felsőfokú szakképzést nyújtó Svéd Nemzeti Felsőfokú Szakképzési Ügynökség használja. A repülőteret nemzetközi műveleteket kiszolgáló közlekedési támaszpontként katonai célokra is használják. Ezenfelül egy magántulajdonban lévő repülőklubnak ingyenes használatra szóló joga volt a repülőtéren. |
| --- | --- |

(16)

A polgári légi közlekedési tevékenység mellett a Västerås repülőteret a pilótáknak és légijármű-szerelőknek középiskolai szintű képzést biztosító Svéd Repülési Akadémia (Hässlö gymnasium), valamint a légijármű-technikusoknak felsőfokú szakképzést nyújtó Svéd Nemzeti Felsőfokú Szakképzési Ügynökség használja. A repülőteret nemzetközi műveleteket kiszolgáló közlekedési támaszpontként katonai célokra is használják. Ezenfelül egy magántulajdonban lévő repülőklubnak ingyenes használatra szóló joga volt a repülőtéren.

| (17) | A legközelebbi (9) repülőterek:






  a) | Bromma, kb. 94 km vagy kb. 59 perc személygépkocsival. |
| --- | --- | --- |

(17)

A legközelebbi (9) repülőterek:

a)

Bromma, kb. 94 km vagy kb. 59 perc személygépkocsival.

| b) | Arlanda, kb. 103 km vagy kb. 64 perc személygépkocsival. |
| --- | --- |

b)

Arlanda, kb. 103 km vagy kb. 64 perc személygépkocsival.

| c) | Örebro repülőtér, kb. 113 km vagy 70 perc személygépkocsival. |
| --- | --- |

c)

Örebro repülőtér, kb. 113 km vagy 70 perc személygépkocsival.

| d) | Skavsta, kb. 133 km vagy kb. 108 perc személygépkocsival. |
| --- | --- |

d)

Skavsta, kb. 133 km vagy kb. 108 perc személygépkocsival.

2.2.   VFAB

| (18) | A Västerås repülőtér üzemeltetője a VFAB nevű vállalkozás, amelyet Västerås városa alapította az 1990-es évek végén. 2000-ben a Svéd Polgári Repülési Hatóság (a továbbiakban: SCAA) mint közigazgatási szerv a leányvállalatán, azaz az LFV Holding AB-n keresztül 40 %-os részesedést szerzett a VFAB-ban. 2006 decemberében az LFV Holding AB újra Västerås városára ruházta a VFAB-ban fennálló részesedését, amely így ismét egyedüli részvényessé vált. A VFAB így a határozattal érintett időszakban végig 100 %-os állami tulajdonban álló vállalat volt. |
| --- | --- |

(18)

A Västerås repülőtér üzemeltetője a VFAB nevű vállalkozás, amelyet Västerås városa alapította az 1990-es évek végén. 2000-ben a Svéd Polgári Repülési Hatóság (a továbbiakban: SCAA) mint közigazgatási szerv a leányvállalatán, azaz az LFV Holding AB-n keresztül 40 %-os részesedést szerzett a VFAB-ban. 2006 decemberében az LFV Holding AB újra Västerås városára ruházta a VFAB-ban fennálló részesedését, amely így ismét egyedüli részvényessé vált. A VFAB így a határozattal érintett időszakban végig 100 %-os állami tulajdonban álló vállalat volt.

| (19) | A repülőtéri infrastruktúra tulajdonosa a VFAB volt, amely 2003-ig üzemeltette, majd akkor eladta azt a Västerås Flygfastigheter AB nevű vállalkozásnak, amely Västerås város tulajdonában áll, és amelynek a VFAB bérleti díjat fizet a repülőtér használatáért. A 2004–2010 közötti bérleti időszakban a Västerås Flygfastigheter AB-nak fizetett éves bérleti díj 2,1 millió SEK és 4,2 millió SEK között alakult. |
| --- | --- |

(19)

A repülőtéri infrastruktúra tulajdonosa a VFAB volt, amely 2003-ig üzemeltette, majd akkor eladta azt a Västerås Flygfastigheter AB nevű vállalkozásnak, amely Västerås város tulajdonában áll, és amelynek a VFAB bérleti díjat fizet a repülőtér használatáért. A 2004–2010 közötti bérleti időszakban a Västerås Flygfastigheter AB-nak fizetett éves bérleti díj 2,1 millió SEK és 4,2 millió SEK között alakult.

| (20) | A VFAB éves beszámolói szerint a vállalatnál a következő éves veszteségek merültek fel a Västerås repülőtéren folytatott tevékenységeit érintően. (Valamennyi érték millió SEK-ban.)

  2. táblázat


  A VFAB éves eredménykimutatása











  Év | Bevételek | Egyéb működési támogatás | EBITDA a működési támogatás nélkül | EBIT a működési támogatás nélkül | Nettó eredmény a működési támogatás nélkül |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999 (10) | 25,6 | 2,5 | – 4,9 | – 6,4 | – 2,5 |
| 2000 | 25,1 | 2,3 | – 8,5 | – 11,2 | – 12,7 |
| 2001 | 30,8 | 1,5 | – 8,1 | – 11,7 | – 13,4 |
| 2002 | 30,9 | 1,1 | – 7,0 | – 11,4 | – 16,4 |
| 2003 | 26,2 | 1,0 | – 15,8 | – 18,6 | – 21,2 |
| 2004 | 23,9 | 1,3 | – 15,3 | – 16,6 | – 16,6 |
| 2005 | 24,0 | 1,1 | – 17,9 | – 19,1 | – 19,2 |
| 2006 | 19,5 | 1,1 | – 23,3 | – 24,5 | – 24,6 |
| 2007 | 20,9 | — | – 22,0 | – 23,1 | – 22,9 |
| 2008 | 23,1 | 0,7 | – 22,3 | – 23,3 | – 23,2 |
| 2009 | 22,9 | 1,6 | – 24,6 | – 25,8 | – 25,8 |
| 2010 | 21,9 | 1,8 | – 23,6 | – 24,9 | – 24,8 |
| ÖSSZESEN | 15,8 | |
| Forrás: A VFAB éves beszámolója |

(20)

A VFAB éves beszámolói szerint a vállalatnál a következő éves veszteségek merültek fel a Västerås repülőtéren folytatott tevékenységeit érintően. (Valamennyi érték millió SEK-ban.)

2. táblázat

A VFAB éves eredménykimutatása

Év

Bevételek

Egyéb működési támogatás

EBITDA a működési támogatás nélkül

EBIT a működési támogatás nélkül

Nettó eredmény a működési támogatás nélkül

1999 (10)

25,6

2,5

– 4,9

– 6,4

– 2,5

2000

25,1

2,3

– 8,5

– 11,2

– 12,7

2001

30,8

1,5

– 8,1

– 11,7

– 13,4

2002

30,9

1,1

– 7,0

– 11,4

– 16,4

2003

26,2

1,0

– 15,8

– 18,6

– 21,2

2004

23,9

1,3

– 15,3

– 16,6

– 16,6

2005

24,0

1,1

– 17,9

– 19,1

– 19,2

2006

19,5

1,1

– 23,3

– 24,5

– 24,6

2007

20,9

—

– 22,0

– 23,1

– 22,9

2008

23,1

0,7

– 22,3

– 23,3

– 23,2

2009

22,9

1,6

– 24,6

– 25,8

– 25,8

2010

21,9

1,8

– 23,6

– 24,9

– 24,8

ÖSSZESEN

15,8

Forrás: A VFAB éves beszámolója

| (21) | Az „egyéb működési támogatás” 1999–2006 közötti időszakban olyan állami támogatásból állt, amelyet a közvetlenül nem az állam tulajdonában álló repülőterek működtetésére vonatkozó nemzeti szintű támogatási programban ítéltek oda (a továbbiakban: helyi repülőterek támogatási programja). A támogatást az egyes repülőterek veszteségei alapján évente határozzák meg. |
| --- | --- |

(21)

Az „egyéb működési támogatás” 1999–2006 közötti időszakban olyan állami támogatásból állt, amelyet a közvetlenül nem az állam tulajdonában álló repülőterek működtetésére vonatkozó nemzeti szintű támogatási programban ítéltek oda (a továbbiakban: helyi repülőterek támogatási programja). A támogatást az egyes repülőterek veszteségei alapján évente határozzák meg.

| (22) | Ugyanakkor a 2008-ban és 2009-ben nyújtott támogatás nem a programhoz kapcsolódott, hanem a Västerås repülőtér által a nemzeti légiforgalom-irányítási rendszer keretében biztosított légiforgalom-irányítási szolgáltatásokért az állam által fizetett kompenzációként jelent meg. |
| --- | --- |

(22)

Ugyanakkor a 2008-ban és 2009-ben nyújtott támogatás nem a programhoz kapcsolódott, hanem a Västerås repülőtér által a nemzeti légiforgalom-irányítási rendszer keretében biztosított légiforgalom-irányítási szolgáltatásokért az állam által fizetett kompenzációként jelent meg.

| (23) | A fenti 2. táblázatban bemutatott veszteségek részleges fedezése érdekében a VFAB tulajdonosai az alábbi részvényesi vagyoni hozzájárulásokat fizették be:

  3. táblázat


  A VFAB-ba befizetett részvényesi vagyoni hozzájárulások 2001 és 2010 között







  Év | Összeg (millió SEK) |
| --- | --- | --- |
| 2003 | 38,5 |
| 2005 | 8 |
| 2006 | 65,5 |
| 2008 | 47 |
| 2010 | 35 |
| ÖSSZESEN | 194 |
| Forrás: A VFAB éves beszámolója. |

(23)

A fenti 2. táblázatban bemutatott veszteségek részleges fedezése érdekében a VFAB tulajdonosai az alábbi részvényesi vagyoni hozzájárulásokat fizették be:

3. táblázat

A VFAB-ba befizetett részvényesi vagyoni hozzájárulások 2001 és 2010 között

Év

Összeg (millió SEK)

2003

38,5

2005

8

2006

65,5

2008

47

2010

35

ÖSSZESEN

194

Forrás: A VFAB éves beszámolója.

2.3.   REPÜLŐTÉRIDÍJ-MEGÁLLAPODÁS A VFAB ÉS A RYANAIR KÖZÖTT

| (24) | A svéd hatóságok szerint nincs árjegyzék, törvény vagy rendelet, amelyet a VFAB-nak alkalmaznia kellene a repülőtéri díjak megállapítása során (11). A VFAB tehát szabadon állapíthatja meg díjait. A VFAB-val megállapodást kötött felhasználók számára az alkalmazandó díjakat a vonatkozó megállapodások tartalmazzák. A VFAB-val megállapodást nem kötött felhasználók eseti járataira a repülőtéri díjakra vonatkozó hivatalos jegyzéket kell alkalmazni (12). |
| --- | --- |

(24)

A svéd hatóságok szerint nincs árjegyzék, törvény vagy rendelet, amelyet a VFAB-nak alkalmaznia kellene a repülőtéri díjak megállapítása során (11). A VFAB tehát szabadon állapíthatja meg díjait. A VFAB-val megállapodást kötött felhasználók számára az alkalmazandó díjakat a vonatkozó megállapodások tartalmazzák. A VFAB-val megállapodást nem kötött felhasználók eseti járataira a repülőtéri díjakra vonatkozó hivatalos jegyzéket kell alkalmazni (12).

| (25) | 2001 áprilisa óta a Ryanair a VFAB-val kötött alábbi megállapodások szerint üzemelt a Västerås repülőtéren. |
| --- | --- |

(25)

2001 áprilisa óta a Ryanair a VFAB-val kötött alábbi megállapodások szerint üzemelt a Västerås repülőtéren.

2.3.1.   2001. április 5-i megállapodás (a továbbiakban: 2001. évi megállapodás)

| (26) | A 2001. évi megállapodás (13) szerint a Ryanair [...] (14) éves időszakban legalább napi rendszerességgel menetrend szerinti légi utasszállítási szolgáltatásokat nyújt Västerås és London-Stansted, valamint a Ryanair választása szerint Västerås és a Ryanair hálózatának más pontja között, Boeing 737–800 típusú repülőgépekkel, és a „diszkont” szolgáltatásokra jellemző színvonalon és viteldíj-struktúra szerint. A Ryanair évente minimum [...] induló utast garantál a szolgáltatások minden egyes járatpárjára. |
| --- | --- |

(26)

A 2001. évi megállapodás (13) szerint a Ryanair [...] (14) éves időszakban legalább napi rendszerességgel menetrend szerinti légi utasszállítási szolgáltatásokat nyújt Västerås és London-Stansted, valamint a Ryanair választása szerint Västerås és a Ryanair hálózatának más pontja között, Boeing 737–800 típusú repülőgépekkel, és a „diszkont” szolgáltatásokra jellemző színvonalon és viteldíj-struktúra szerint. A Ryanair évente minimum [...] induló utast garantál a szolgáltatások minden egyes járatpárjára.

| (27) | A repülőtéri díjakat rögzített egységárban, induló utasonként fizetik meg, a következők szerint:

  4. táblázat


  Repülőtéri díjak induló utasonként








  Időszak | Összeg (SEK) | Maximális összeg induló járatonként (SEK) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2002.3.31-ig | [...] | [...] |
| 2002.4.1.–2006.3.31. | [...] | [...] |
| 2006.4.1.–2011.3.31. | [...] | [...] |

(27)

A repülőtéri díjakat rögzített egységárban, induló utasonként fizetik meg, a következők szerint:

4. táblázat

Repülőtéri díjak induló utasonként

Időszak

Összeg (SEK)

Maximális összeg induló járatonként (SEK)

2002.3.31-ig

[...]

[...]

2002.4.1.–2006.3.31.

[...]

[...]

2006.4.1.–2011.3.31.

[...]

[...]

| (28) | A VFAB szolgáltatásai a helyi hatóságokkal való kapcsolattartásra és az érdekelteknek a Ryanair légi járműveinek mozgását érintő tájékoztatására; a terhelésszabályozásra, a kommunikációra és az indulás-ellenőrzési rendszerekre; az utasokkal és poggyászokkal kapcsolatos szolgáltatásokra; a légi járművek szervizelésére; az üzemanyagtöltő-berendezések stb. biztosítására és üzemeltetésére; a járatüzemeltetésre és a személyzet igazgatására; a felügyeletre és az ügyvitelre, továbbá a biztonságra is kiterjedő terminálszolgáltatásokat és kiszolgálási tevékenységet foglalnak magukban. |
| --- | --- |

(28)

A VFAB szolgáltatásai a helyi hatóságokkal való kapcsolattartásra és az érdekelteknek a Ryanair légi járműveinek mozgását érintő tájékoztatására; a terhelésszabályozásra, a kommunikációra és az indulás-ellenőrzési rendszerekre; az utasokkal és poggyászokkal kapcsolatos szolgáltatásokra; a légi járművek szervizelésére; az üzemanyagtöltő-berendezések stb. biztosítására és üzemeltetésére; a járatüzemeltetésre és a személyzet igazgatására; a felügyeletre és az ügyvitelre, továbbá a biztonságra is kiterjedő terminálszolgáltatásokat és kiszolgálási tevékenységet foglalnak magukban.

| (29) | A Ryanair és a VFAB egyenként [...] összegben fizetik meg a hatóságok által kiszabott, a repülőtér-üzemeltetéssel összefüggő környezetvédelmi, biztonsági és egyéb díjakat. |
| --- | --- |

(29)

A Ryanair és a VFAB egyenként [...] összegben fizetik meg a hatóságok által kiszabott, a repülőtér-üzemeltetéssel összefüggő környezetvédelmi, biztonsági és egyéb díjakat.

| (30) | A VFAB [...] SEK értékű marketingtámogatást fizet a Ryanairnek a Ryanair Västerås repülőtérről induló és oda érkező járatainak népszerűsítésére. |
| --- | --- |

(30)

A VFAB [...] SEK értékű marketingtámogatást fizet a Ryanairnek a Ryanair Västerås repülőtérről induló és oda érkező járatainak népszerűsítésére.

| (31) | A VFAB foglalási lehetőséget biztosít a repülőtéren. Ennek fejében a VFAB-t [...] % jutalék illeti meg az általa értékesített Ryanair-utak után, továbbá [...] % jutalék az általa a Ryanair járataihoz kapcsolódóan bérbe adott személygépkocsik után. |
| --- | --- |

(31)

A VFAB foglalási lehetőséget biztosít a repülőtéren. Ennek fejében a VFAB-t [...] % jutalék illeti meg az általa értékesített Ryanair-utak után, továbbá [...] % jutalék az általa a Ryanair járataihoz kapcsolódóan bérbe adott személygépkocsik után.

2.3.2.   A 2001. évi megállapodáshoz csatolt 2003. február 1-jei függelék (a továbbiakban: 2003. évi megállapodás)

| (32) | 2003. február 1-jén a VFAB és a Ryanair kiegészítést csatoltak a 2001. évi megállapodáshoz (ez a 2003. évi megállapodás), amelyben az alábbiak szerint módosították a repülőtéri díjakat.

  5. táblázat


  Repülőtéri díjak a 2003. évi kiegészítés szerint












  Napi járatpárok száma (15) | 1 járatpár | 2 járatpár | 3 járatpár |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Időszak | Összeg (SEK) | Max. összeg induló repülőnként | Összeg (SEK) | Max. összeg induló repülőnként | Összeg (SEK) | Max. összeg induló repülőnként |
| 2002.3.31-ig | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2002.4.1.–2006.3.31. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2006.4.1.–2009.3.31. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2009.4.1.–2011.3.31. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Napi járatpárok száma | 4 járatpár | 5 járatpár | 6 járatpár |
| 2002.3.31-ig | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2002.4.1.–2006.3.31. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2006.4.1.–2009.3.31. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2009.4.1.–2011.3.31. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(32)

2003. február 1-jén a VFAB és a Ryanair kiegészítést csatoltak a 2001. évi megállapodáshoz (ez a 2003. évi megállapodás), amelyben az alábbiak szerint módosították a repülőtéri díjakat.

5. táblázat

Repülőtéri díjak a 2003. évi kiegészítés szerint

Napi járatpárok száma (15)

1 járatpár

2 járatpár

3 járatpár

Időszak

Összeg (SEK)

Max. összeg induló repülőnként

Összeg (SEK)

Max. összeg induló repülőnként

Összeg (SEK)

Max. összeg induló repülőnként

2002.3.31-ig

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2002.4.1.–2006.3.31.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2006.4.1.–2009.3.31.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2009.4.1.–2011.3.31.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Napi járatpárok száma

4 járatpár

5 járatpár

6 járatpár

2002.3.31-ig

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2002.4.1.–2006.3.31.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2006.4.1.–2009.3.31.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2009.4.1.–2011.3.31.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2.3.3.   2005. január 31-i megállapodás (a továbbiakban: 2005. évi megállapodás)

| (33) | 2005. január 31-én a VFAB és a Ryanair a 2001. és a 2003. évi megállapodás helyébe lépő megállapodást kötött (a továbbiakban a 2005. évi megállapodás) a 2005. január 1. és [...] közötti időszakra. A 2005. évi megállapodásban az alábbi változások találhatók a korábbiakhoz képest:






  a) | A Ryanair [...] járatpárt vállal naponta, és minden egyes járatpár tekintetében továbbra is garantálja a [...] minimális induló utasszámot évente. |
| --- | --- | --- |

(33)

2005. január 31-én a VFAB és a Ryanair a 2001. és a 2003. évi megállapodás helyébe lépő megállapodást kötött (a továbbiakban a 2005. évi megállapodás) a 2005. január 1. és [...] közötti időszakra. A 2005. évi megállapodásban az alábbi változások találhatók a korábbiakhoz képest:

a)

A Ryanair [...] járatpárt vállal naponta, és minden egyes járatpár tekintetében továbbra is garantálja a [...] minimális induló utasszámot évente.

| b) | 2005. január 1. és 2011. március 31. között a repülőtéri díj induló utasonként [...] SEK volt. A szerződés időtartamának fennmaradó részében az adott díjat [...] SEK-ban állapították meg. A svéd hatóságok szerint ugyanakkor a 2005. január 1-jét követő időszakra meghatározott díjakat nem vezették be, és 2005. január 1-jétől az induló utasonként ténylegesen alkalmazott repülőtéri díj [...] SEK volt. |
| --- | --- |

b)

2005. január 1. és 2011. március 31. között a repülőtéri díj induló utasonként [...] SEK volt. A szerződés időtartamának fennmaradó részében az adott díjat [...] SEK-ban állapították meg. A svéd hatóságok szerint ugyanakkor a 2005. január 1-jét követő időszakra meghatározott díjakat nem vezették be, és 2005. január 1-jétől az induló utasonként ténylegesen alkalmazott repülőtéri díj [...] SEK volt.

2.4.   A RYANAIRREL ÉS AZ AMS-SZEL KÖTÖTT MEGÁLLAPODÁSOK A MARKETINGTÁMOGATÁSRÓL ÉS AZ ÖSZTÖNZŐ PROGRAMOKRÓL

| (34) | A VFAB két marketingmegállapodást írt alá a Ryanairrel és annak leányvállalatával, az Airport Marketing Services Ltd-vel (a továbbiakban: AMS). |
| --- | --- |

(34)

A VFAB két marketingmegállapodást írt alá a Ryanairrel és annak leányvállalatával, az Airport Marketing Services Ltd-vel (a továbbiakban: AMS).

| (35) | Az első, a VFAB és a Ryanair Ltd. által 2008. június 12-én aláírt megállapodás a svéd és a brit sajtóban, a Ryanair Inflight Magazine kiadványában, a Ryanair.com weboldalon, az egyesült királyságbeli hírlevélkérőknek küldött e-mailen keresztül stb. folytatott reklámtevékenységre vonatkozott. Az [...] EUR összértékű szolgáltatásokból a VFAB [...] EUR megfizetését vállalta. |
| --- | --- |

(35)

Az első, a VFAB és a Ryanair Ltd. által 2008. június 12-én aláírt megállapodás a svéd és a brit sajtóban, a Ryanair Inflight Magazine kiadványában, a Ryanair.com weboldalon, az egyesült királyságbeli hírlevélkérőknek küldött e-mailen keresztül stb. folytatott reklámtevékenységre vonatkozott. Az [...] EUR összértékű szolgáltatásokból a VFAB [...] EUR megfizetését vállalta.

| (36) | A második, a VFAB és az AMS közötti megállapodás (16) három részre osztható, nevezetesen:






  a) | A Ryanair egyesült királyságbeli honlapján 2010. november 1. és 2011. március 31. között folytatott marketingtevékenység, [...] EUR értékben. |
| --- | --- | --- |

(36)

A második, a VFAB és az AMS közötti megállapodás (16) három részre osztható, nevezetesen:

a)

A Ryanair egyesült királyságbeli honlapján 2010. november 1. és 2011. március 31. között folytatott marketingtevékenység, [...] EUR értékben.

| b) | A Ryanair egyesült királyságbeli honlapján [...] 2010. november 1. és 2013. október 31. között folytatott marketingtevékenység, évi [...] EUR (összesen [...] EUR) értékben. |
| --- | --- |

b)

A Ryanair egyesült királyságbeli honlapján [...] 2010. november 1. és 2013. október 31. között folytatott marketingtevékenység, évi [...] EUR (összesen [...] EUR) értékben.

| c) | Ösztönző program az új útvonalak vonatkozásában; itt a következőkben állapodtak meg: [...]. |
| --- | --- |

c)

Ösztönző program az új útvonalak vonatkozásában; itt a következőkben állapodtak meg: [...].

2.5.   A PANASZ

| (37) | 2006-ban a Bizottsághoz panasz érkezett az SAS-től, amelyben a panaszos azt állította, hogy a svéd hatóságok a Västerås repülőtérrel fenntartott megállapodásokon keresztül állami támogatásban részesítik a Ryanairt. Az SAS azzal érvelt, hogy a VFAB az SAS-nek felszámítottakhoz képest alacsonyabb és objektíve nem indokolható (nem költségalapú) repülőtéri díjakat alkalmaz a Ryanairrel szemben. A panaszos azt is kifejtette, hogy a VFAB éves veszteségeit Västerås városa és az SCAA közforrásokból fedezik. A panaszos azt is állította, hogy ez a támogatás nem egyeztethető össze a belső piaccal. |
| --- | --- |

(37)

2006-ban a Bizottsághoz panasz érkezett az SAS-től, amelyben a panaszos azt állította, hogy a svéd hatóságok a Västerås repülőtérrel fenntartott megállapodásokon keresztül állami támogatásban részesítik a Ryanairt. Az SAS azzal érvelt, hogy a VFAB az SAS-nek felszámítottakhoz képest alacsonyabb és objektíve nem indokolható (nem költségalapú) repülőtéri díjakat alkalmaz a Ryanairrel szemben. A panaszos azt is kifejtette, hogy a VFAB éves veszteségeit Västerås városa és az SCAA közforrásokból fedezik. A panaszos azt is állította, hogy ez a támogatás nem egyeztethető össze a belső piaccal.

3.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI ÉS A BIZOTTSÁGI VIZSGÁLAT

| (38) | A Bizottság megindította a hivatalos vizsgálati eljárást, mivel kétségei merültek fel a tekintetben, hogy a következő intézkedések összeegyeztethetők-e az állami támogatási szabályokkal:






  a) | az VFAB javára 2003 és 2010 között nyújtott részvényesi vagyoni hozzájárulások, |
| --- | --- | --- |

(38)

A Bizottság megindította a hivatalos vizsgálati eljárást, mivel kétségei merültek fel a tekintetben, hogy a következő intézkedések összeegyeztethetők-e az állami támogatási szabályokkal:

a)

az VFAB javára 2003 és 2010 között nyújtott részvényesi vagyoni hozzájárulások,

| b) | a VFAB által a Västerås Flygfastigheter AB számára a repülőtéri infrastruktúra használatáért 2003 és 2010 között fizetett bérleti díj, |
| --- | --- |

b)

a VFAB által a Västerås Flygfastigheter AB számára a repülőtéri infrastruktúra használatáért 2003 és 2010 között fizetett bérleti díj,

| c) | a VFAB és más repülőterek számára 2001 és 2010 között a helyi repülőterek támogatási programja keretében nyújtott működési támogatás, |
| --- | --- |

c)

a VFAB és más repülőterek számára 2001 és 2010 között a helyi repülőterek támogatási programja keretében nyújtott működési támogatás,

| d) | a VFAB által a Ryanairre 2001 és 2010 között alkalmazott repülőtéri díjak, |
| --- | --- |

d)

a VFAB által a Ryanairre 2001 és 2010 között alkalmazott repülőtéri díjak,

| e) | a VFAB által a Ryanair és az AMS javára 2001-ben, 2008-ban és 2010-ben fizetett marketingtámogatás. |
| --- | --- |

e)

a VFAB által a Ryanair és az AMS javára 2001-ben, 2008-ban és 2010-ben fizetett marketingtámogatás.

3.1.   1. INTÉZKEDÉS: A VFAB JAVÁRA 2003 ÉS 2010 KÖZÖTT NYÚJTOTT RÉSZVÉNYESI VAGYONI HOZZÁJÁRULÁSOK

| (39) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megjegyezte, hogy a VFAB teljes mértékben állami tulajdonban áll, és hogy a részvényesi hozzájárulások az államnak tudhatók be és állami forrásnak minősíthetők. |
| --- | --- |

(39)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megjegyezte, hogy a VFAB teljes mértékben állami tulajdonban áll, és hogy a részvényesi hozzájárulások az államnak tudhatók be és állami forrásnak minősíthetők.

| (40) | A Bizottság nem látta jelét annak, hogy a hozzájárulás általános gazdasági érdekű szolgáltatásért nyújtott kompenzáció lett volna, inkább úgy tűnt, hogy azt a VFAB üzleti tevékenységeiből eredő veszteségek fedezésére nyújtják. A rendelkezésre álló információ alapján, és tekintve, hogy a VFAB jelentős veszteségeket halmozott fel több mint 10 év alatt, a Bizottságnak komoly kétségei merültek fel afelől, hogy a részvényesek piacgazdasági szereplőként jártak el a hozzájárulások befizetésekor. Így a Bizottság előzetesen arra az álláspontra helyezkedett, hogy a részvényesi hozzájárulások gazdasági előnyt jelentettek, mivel mentesítették a VFAB-t azon költségek alól, amelyeket egyébként viselnie kellett volna. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság nem látta jelét annak, hogy a hozzájárulás általános gazdasági érdekű szolgáltatásért nyújtott kompenzáció lett volna, inkább úgy tűnt, hogy azt a VFAB üzleti tevékenységeiből eredő veszteségek fedezésére nyújtják. A rendelkezésre álló információ alapján, és tekintve, hogy a VFAB jelentős veszteségeket halmozott fel több mint 10 év alatt, a Bizottságnak komoly kétségei merültek fel afelől, hogy a részvényesek piacgazdasági szereplőként jártak el a hozzájárulások befizetésekor. Így a Bizottság előzetesen arra az álláspontra helyezkedett, hogy a részvényesi hozzájárulások gazdasági előnyt jelentettek, mivel mentesítették a VFAB-t azon költségek alól, amelyeket egyébként viselnie kellett volna.

| (41) | A Bizottság előzetes álláspontja szerint a részvényesi hozzájárulások állami támogatásnak minősültek, és kétségét fejezte ki afelől, hogy ez a támogatás összeegyeztethető a belső piaccal. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság előzetes álláspontja szerint a részvényesi hozzájárulások állami támogatásnak minősültek, és kétségét fejezte ki afelől, hogy ez a támogatás összeegyeztethető a belső piaccal.

3.2.   2. INTÉZKEDÉS: A VFAB ÁLTAL A REPÜLŐTÉRI INFRASTRUKTÚRÁÉRT 2003 ÉS 2010 KÖZÖTT FIZETETT BÉRLETI DÍJ

| (42) | A meglehetősen csekély rendelkezésre álló információ alapján a Bizottság az előzetes jelekből arra következtetett, hogy a repülőtéri infrastruktúra használatáért fizetett bérleti díj alacsonyabb lehet a piaci bérleti díjnál. |
| --- | --- |

(42)

A meglehetősen csekély rendelkezésre álló információ alapján a Bizottság az előzetes jelekből arra következtetett, hogy a repülőtéri infrastruktúra használatáért fizetett bérleti díj alacsonyabb lehet a piaci bérleti díjnál.

| (43) | A támogatott bérleti díj mentesítené a VFAB-t azon költségek alól, amelyet egyébként viselnie kellene, így szelektív előnynek minősül. A repülőtéri infrastruktúra teljes egészében Västerås város tulajdonában áll (annak Västerås Stads Strategiska Fastigheter AB leányvállalatán keresztül), ezért a Bizottság előzetes álláspontja szerint a bérleti díjat rögzítő határozat állami források bevonásával járt, és az államnak volt betudható. |
| --- | --- |

(43)

A támogatott bérleti díj mentesítené a VFAB-t azon költségek alól, amelyet egyébként viselnie kellene, így szelektív előnynek minősül. A repülőtéri infrastruktúra teljes egészében Västerås város tulajdonában áll (annak Västerås Stads Strategiska Fastigheter AB leányvállalatán keresztül), ezért a Bizottság előzetes álláspontja szerint a bérleti díjat rögzítő határozat állami források bevonásával járt, és az államnak volt betudható.

| (44) | Következésképpen a Bizottság előzetes álláspontja szerint a piaci ártól esetlegesen elmaradó bérleti díj támogatásnak minősülhet, és a Bizottság kétségét fejezte ki afelől, hogy ez a támogatás összeegyeztethető a belső piaccal. |
| --- | --- |

(44)

Következésképpen a Bizottság előzetes álláspontja szerint a piaci ártól esetlegesen elmaradó bérleti díj támogatásnak minősülhet, és a Bizottság kétségét fejezte ki afelől, hogy ez a támogatás összeegyeztethető a belső piaccal.

3.3.   3. INTÉZKEDÉS: A VFAB ÉS MÁS REPÜLŐTEREK SZÁMÁRA 2001 ÉS 2010 KÖZÖTT A HELYI REPÜLŐTEREK TÁMOGATÁSI PROGRAMJA KERETÉBEN NYÚJTOTT MŰKÖDÉSI TÁMOGATÁS

| (45) | A támogatás alapját jogszabály határozta meg, és a támogatást a svéd hatóságok évente folyósították. A támogatást állami forrásból finanszírozták. A Bizottság ezért úgy vélte, hogy ez állami források átruházásával járt, és az államnak volt betudható. |
| --- | --- |

(45)

A támogatás alapját jogszabály határozta meg, és a támogatást a svéd hatóságok évente folyósították. A támogatást állami forrásból finanszírozták. A Bizottság ezért úgy vélte, hogy ez állami források átruházásával járt, és az államnak volt betudható.

| (46) | Az intézkedés könnyített bizonyos kategóriájú repülőterek olyan pénzügyi terhein, amelyeket egyébként a reptereknek kellett volna viselniük. A Bizottság rendelkezésére álló információ alapján nem tűnt úgy, hogy a támogatás alapját közszolgáltatási kötelezettség képezné, vagy hogy a támogatásból az érintett repülőterek kizárólag nem gazdasági jellegű tevékenységeit fedeznék. Az állam nem részvényesi minőségben nyújtotta a támogatást, ezért valószínűsíthetően a piacgazdasági szereplő elve nem alkalmazható. A Bizottság tehát előzetesen azt állapította meg, hogy a működési támogatás szelektív gazdasági előnyben részesített bizonyos vállalkozásokat másokhoz képest. |
| --- | --- |

(46)

Az intézkedés könnyített bizonyos kategóriájú repülőterek olyan pénzügyi terhein, amelyeket egyébként a reptereknek kellett volna viselniük. A Bizottság rendelkezésére álló információ alapján nem tűnt úgy, hogy a támogatás alapját közszolgáltatási kötelezettség képezné, vagy hogy a támogatásból az érintett repülőterek kizárólag nem gazdasági jellegű tevékenységeit fedeznék. Az állam nem részvényesi minőségben nyújtotta a támogatást, ezért valószínűsíthetően a piacgazdasági szereplő elve nem alkalmazható. A Bizottság tehát előzetesen azt állapította meg, hogy a működési támogatás szelektív gazdasági előnyben részesített bizonyos vállalkozásokat másokhoz képest.

| (47) | Mivel az intézkedés kedvezményezettjei a verseny előtt nyitva álló olyan piacon tevékenykednek, amelyen tagállamok közötti kereskedelem is zajlik, az intézkedés torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(47)

Mivel az intézkedés kedvezményezettjei a verseny előtt nyitva álló olyan piacon tevékenykednek, amelyen tagállamok közötti kereskedelem is zajlik, az intézkedés torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (48) | Ezért úgy tűnt, a VFAB és a nem közvetlenül állami tulajdonban álló más repülőterek számára nyújtott működési támogatás állami támogatásnak minősül. A rendelkezésre álló információ alapján a Bizottságnak kétségei voltak afelől, hogy a szóban forgó támogatás összeegyeztethető a Szerződéssel. |
| --- | --- |

(48)

Ezért úgy tűnt, a VFAB és a nem közvetlenül állami tulajdonban álló más repülőterek számára nyújtott működési támogatás állami támogatásnak minősül. A rendelkezésre álló információ alapján a Bizottságnak kétségei voltak afelől, hogy a szóban forgó támogatás összeegyeztethető a Szerződéssel.

3.4.   4. INTÉZKEDÉS: A VFAB ÁLTAL A RYANAIRRE 2001 ÉS 2010 KÖZÖTT ALKALMAZOTT REPÜLŐTÉRI DÍJAK

| (49) | A VFAB a vizsgált időszakban végig 100 %-os állami tulajdonban volt. Tekintettel erre és a VFAB irányítási struktúrájával kapcsolatos információra, a Bizottság előzetes álláspontja szerint a repülőtéri díjak VFAB általi meghatározása állami források bevonásával járt, és az államnak volt betudható. |
| --- | --- |

(49)

A VFAB a vizsgált időszakban végig 100 %-os állami tulajdonban volt. Tekintettel erre és a VFAB irányítási struktúrájával kapcsolatos információra, a Bizottság előzetes álláspontja szerint a repülőtéri díjak VFAB általi meghatározása állami források bevonásával járt, és az államnak volt betudható.

| (50) | A Bizottság úgy véli, ha a VFAB által a Ryanair számára nyújtott szolgáltatások tekintetében a repülőtéri díjakat a piaci árnál alacsonyabban határozzák meg, akkor ez szelektív előnyben részesíti a Ryanairt. E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy a VFAB által a Ryanairre alkalmazott repülőtéri díjak jelentősen elmaradtak a panaszosra alkalmazottaktól. A Bizottság a rendelkezésre álló információk alapján kétségeit fejezte ki azzal kapcsolatban is, hogy a VFAB-nak a repülőtéri díjak Ryanairrel szemben történő meghatározásakor tanúsított magatartása összhangban lenne-e egy piacgazdasági szereplő magatartásával. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság úgy véli, ha a VFAB által a Ryanair számára nyújtott szolgáltatások tekintetében a repülőtéri díjakat a piaci árnál alacsonyabban határozzák meg, akkor ez szelektív előnyben részesíti a Ryanairt. E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy a VFAB által a Ryanairre alkalmazott repülőtéri díjak jelentősen elmaradtak a panaszosra alkalmazottaktól. A Bizottság a rendelkezésre álló információk alapján kétségeit fejezte ki azzal kapcsolatban is, hogy a VFAB-nak a repülőtéri díjak Ryanairrel szemben történő meghatározásakor tanúsított magatartása összhangban lenne-e egy piacgazdasági szereplő magatartásával.

| (51) | Ennek alapján a Bizottság előzetes álláspontja szerint a Ryanairrel kötött 2001., 2003. és 2005. évi megállapodások tárgyát képező repülőtéri díjakat nem a rendes piaci feltételek mellett fogadták el, és azok a Ryanairt szelektív gazdasági előnyben részesítették, amely állami támogatásnak minősülhet. |
| --- | --- |

(51)

Ennek alapján a Bizottság előzetes álláspontja szerint a Ryanairrel kötött 2001., 2003. és 2005. évi megállapodások tárgyát képező repülőtéri díjakat nem a rendes piaci feltételek mellett fogadták el, és azok a Ryanairt szelektív gazdasági előnyben részesítették, amely állami támogatásnak minősülhet.

| (52) | A Bizottság kétségbe vonta azt is, hogy e támogatás összeegyeztethető-e a belső piaccal, különösen a 2005. évi légi közlekedési iránymutatás fényében. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság kétségbe vonta azt is, hogy e támogatás összeegyeztethető-e a belső piaccal, különösen a 2005. évi légi közlekedési iránymutatás fényében.

3.5.   5. INTÉZKEDÉS: A VFAB ÁLTAL A RYANAIR/AMS JAVÁRA 2001-BEN, 2008-BAN ÉS 2010-BEN NYÚJTOTT MARKETINGTÁMOGATÁS

| (53) | Az 5. intézkedést illetően a Bizottság előzetesen arra az álláspontra helyezkedett, hogy a VFAB által kötött szerződések állami források bevonásával jártak, és az államnak voltak betudhatók. |
| --- | --- |

(53)

Az 5. intézkedést illetően a Bizottság előzetesen arra az álláspontra helyezkedett, hogy a VFAB által kötött szerződések állami források bevonásával jártak, és az államnak voltak betudhatók.

| (54) | A marketingtámogatási megállapodások lehetséges előnyeit érintően a Bizottság kétségbe vonta, hogy a megállapodás feltételei a VFAB-t illetően összhangban álltak-e egy piacgazdasági szereplő magatartásával, mivel a rendelkezésre álló bizonyítékokból nem derül ki egyértelműen, hogy a megállapodás azonos mértékű gazdasági előnyt jelentett volna a VFAB-nak. A Bizottság előzetes álláspontja szerint tehát ezek a megállapodások előnyt jelentettek a Ryanair számára, mivel mentesítették azon költségek alól, amelyeket egyébként viselnie kellene üzleti tevékenysége során, és ez egyértelműen szelektív előnynek tűnik, minthogy kizárólag a Ryanairre/AMS-re kellett alkalmazni (17). |
| --- | --- |

(54)

A marketingtámogatási megállapodások lehetséges előnyeit érintően a Bizottság kétségbe vonta, hogy a megállapodás feltételei a VFAB-t illetően összhangban álltak-e egy piacgazdasági szereplő magatartásával, mivel a rendelkezésre álló bizonyítékokból nem derül ki egyértelműen, hogy a megállapodás azonos mértékű gazdasági előnyt jelentett volna a VFAB-nak. A Bizottság előzetes álláspontja szerint tehát ezek a megállapodások előnyt jelentettek a Ryanair számára, mivel mentesítették azon költségek alól, amelyeket egyébként viselnie kellene üzleti tevékenysége során, és ez egyértelműen szelektív előnynek tűnik, minthogy kizárólag a Ryanairre/AMS-re kellett alkalmazni (17).

| (55) | A fentiek alapján a Bizottság előzetesen arra az álláspontra helyezkedett, hogy a Ryanair/AMS-nek nyújtott marketingtámogatás az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás. A Bizottság kétségbe vonta azt is, hogy e támogatás összeegyeztethető-e a belső piaccal, különösen a 2005. évi légi közlekedési iránymutatás fényében. |
| --- | --- |

(55)

A fentiek alapján a Bizottság előzetesen arra az álláspontra helyezkedett, hogy a Ryanair/AMS-nek nyújtott marketingtámogatás az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás. A Bizottság kétségbe vonta azt is, hogy e támogatás összeegyeztethető-e a belső piaccal, különösen a 2005. évi légi közlekedési iránymutatás fényében.

4.   SVÉDORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (56) | Svédország az alábbiakban összefoglalt észrevételeket tette a hivatalos vizsgálati eljárás során; a megfelelő részeket a 6. pont („Értékelés”) részletesebben tárgyalja. |
| --- | --- |

(56)

Svédország az alábbiakban összefoglalt észrevételeket tette a hivatalos vizsgálati eljárás során; a megfelelő részeket a 6. pont („Értékelés”) részletesebben tárgyalja.

4.1.   1. INTÉZKEDÉS: A VFAB JAVÁRA 2003 ÉS 2010 KÖZÖTT NYÚJTOTT RÉSZVÉNYESI VAGYONI HOZZÁJÁRULÁSOK

| (57) | Svédország lényegében a VFAB által előadott indokok (lásd a (63)–(65) preambulumbekezdést) alapján azzal érvelt, hogy az állami forrásokból a VFAB-nak nyújtott támogatás semmiképpen sem minősülhet állami támogatásnak, mivel azt a repülőtér kizárólag nem gazdasági tevékenységeiből eredő veszteségek kompenzációjára, vagylagosan általános gazdasági érdekű szolgáltatásért járó kompenzációként adták. |
| --- | --- |

(57)

Svédország lényegében a VFAB által előadott indokok (lásd a (63)–(65) preambulumbekezdést) alapján azzal érvelt, hogy az állami forrásokból a VFAB-nak nyújtott támogatás semmiképpen sem minősülhet állami támogatásnak, mivel azt a repülőtér kizárólag nem gazdasági tevékenységeiből eredő veszteségek kompenzációjára, vagylagosan általános gazdasági érdekű szolgáltatásért járó kompenzációként adták.

4.2.   2. INTÉZKEDÉS: A VFAB ÁLTAL A REPÜLŐTÉRI INFRASTRUKTÚRÁÉRT 2003 ÉS 2010 KÖZÖTT FIZETETT BÉRLETI DÍJ

| (58) | Svédország vitatja, hogy a repülőtéri infrastruktúra használatáért fizetett bérleti díj a VFAB-nak nyújtott állami támogatás lenne. |
| --- | --- |

(58)

Svédország vitatja, hogy a repülőtéri infrastruktúra használatáért fizetett bérleti díj a VFAB-nak nyújtott állami támogatás lenne.

| (59) | Svédország vitatja, hogy a bérleti díj elmaradna a piaci ártól. Rámutat arra a tényre, hogy a meglévő tervezési rendelkezések szerint a szóban forgó földterületet kizárólag repülőtéri műveletekre lehetne használni, és hogy a bérleti díj mértékét többek között e tevékenység csekély nyereségességére tekintettel kell értékelni. |
| --- | --- |

(59)

Svédország vitatja, hogy a bérleti díj elmaradna a piaci ártól. Rámutat arra a tényre, hogy a meglévő tervezési rendelkezések szerint a szóban forgó földterületet kizárólag repülőtéri műveletekre lehetne használni, és hogy a bérleti díj mértékét többek között e tevékenység csekély nyereségességére tekintettel kell értékelni.

| (60) | Svédország ezenkívül azzal érvel, hogy nincs a bérleti díj mértékével kapcsolatos előzetes bizottsági kételyeket alátámasztó konkrét bizonyíték. |
| --- | --- |

(60)

Svédország ezenkívül azzal érvel, hogy nincs a bérleti díj mértékével kapcsolatos előzetes bizottsági kételyeket alátámasztó konkrét bizonyíték.

4.3.   3. INTÉZKEDÉS: A VFAB ÉS MÁS REPÜLŐTEREK SZÁMÁRA 2001 ÉS 2010 KÖZÖTT A HELYI REPÜLŐTEREK TÁMOGATÁSI PROGRAMJA KERETÉBEN NYÚJTOTT MŰKÖDÉSI TÁMOGATÁS

| (61) | Svédország azzal érvelt, hogy a nem állami tulajdonú repülőtereknek nyújtott működési támogatást a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 137. pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethető működési támogatási programnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(61)

Svédország azzal érvelt, hogy a nem állami tulajdonú repülőtereknek nyújtott működési támogatást a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 137. pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethető működési támogatási programnak kell tekinteni.

5.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (62) | Az érdekelt felek az alábbiakban összefoglalt észrevételeket tették a hivatalos vizsgálati eljárás során; a megfelelő részeket a 6. pont („Értékelés”) részletesebben tárgyalja. |
| --- | --- |

(62)

Az érdekelt felek az alábbiakban összefoglalt észrevételeket tették a hivatalos vizsgálati eljárás során; a megfelelő részeket a 6. pont („Értékelés”) részletesebben tárgyalja.

5.1.   A VFAB ÉSZREVÉTELEI

5.1.1.   1. intézkedés: A VFAB javára 2003 és 2010 között nyújtott részvényesi vagyoni hozzájárulások

| (63) | A VFAB azzal érvel, hogy a repülőtéri szolgáltatások döntő többségét az ott működő iskoláknak és a repülőklubnak nyújtják (lásd a (16) preambulumbekezdést). A VFAB kifejti továbbá, hogy ezek a felhasználók nem folytatnak gazdasági tevékenységet, és ezért a nekik nyújtott repülőtéri szolgáltatások sem gazdasági jellegűek, így kiesnek az állami támogatási ellenőrzés hatálya alól, mint ahogy bármely olyan állami forrás, amelyet az ilyen szolgáltatások nyújtásából eredő működési veszteségek fedezésére fordítanak. |
| --- | --- |

(63)

A VFAB azzal érvel, hogy a repülőtéri szolgáltatások döntő többségét az ott működő iskoláknak és a repülőklubnak nyújtják (lásd a (16) preambulumbekezdést). A VFAB kifejti továbbá, hogy ezek a felhasználók nem folytatnak gazdasági tevékenységet, és ezért a nekik nyújtott repülőtéri szolgáltatások sem gazdasági jellegűek, így kiesnek az állami támogatási ellenőrzés hatálya alól, mint ahogy bármely olyan állami forrás, amelyet az ilyen szolgáltatások nyújtásából eredő működési veszteségek fedezésére fordítanak.

| (64) | Amennyiben a repülőtéri szolgáltatásokat mégis gazdasági jellegűnek tekintenék, a VFAB úgy véli, azok általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősülnek, és az ilyen általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásából eredő veszteség fedezésére adott bármely közfinanszírozás nem minősülne állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(64)

Amennyiben a repülőtéri szolgáltatásokat mégis gazdasági jellegűnek tekintenék, a VFAB úgy véli, azok általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősülnek, és az ilyen általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásából eredő veszteség fedezésére adott bármely közfinanszírozás nem minősülne állami támogatásnak.

| (65) | A VFAB végül azzal érvel, hogy a részvényesi hozzájárulások csak akkor lennének relevánsak az állami támogatási szabályok szerinti értékelés szempontjából, ha azokat a VFAB kereskedelmi ügyleteivel, azaz a kereskedelmi légitársaságoknak nyújtott repülőtéri szolgáltatásokkal összefüggő veszteségekre fordítanák. Ebben a tekintetben a VFAB úgy véli, hogy a részvényesi hozzájárulások megfelelnek a piacgazdasági szereplő magatartásának, mivel a repülőtéri kereskedelmi ügyletek különbözeti nyereséget termelnek (abban az értelemben, hogy az ezen ügyletekből származó bevétel fedezi ugyanezen ügyletek költségét, és nyereséget hoz). |
| --- | --- |

(65)

A VFAB végül azzal érvel, hogy a részvényesi hozzájárulások csak akkor lennének relevánsak az állami támogatási szabályok szerinti értékelés szempontjából, ha azokat a VFAB kereskedelmi ügyleteivel, azaz a kereskedelmi légitársaságoknak nyújtott repülőtéri szolgáltatásokkal összefüggő veszteségekre fordítanák. Ebben a tekintetben a VFAB úgy véli, hogy a részvényesi hozzájárulások megfelelnek a piacgazdasági szereplő magatartásának, mivel a repülőtéri kereskedelmi ügyletek különbözeti nyereséget termelnek (abban az értelemben, hogy az ezen ügyletekből származó bevétel fedezi ugyanezen ügyletek költségét, és nyereséget hoz).

5.1.2.   2. intézkedés: A VFAB által a repülőtéri infrastruktúráért 2003 és 2010 között fizetett bérleti díj

| (66) | A VFAB vitatja, hogy a bérleti díjat a piaci szint alatt állapították volna meg, tekintve a jelenlegi földhasználati korlátokat és a helyszínen folytatott repülőtéri műveletek veszteséges voltát. |
| --- | --- |

(66)

A VFAB vitatja, hogy a bérleti díjat a piaci szint alatt állapították volna meg, tekintve a jelenlegi földhasználati korlátokat és a helyszínen folytatott repülőtéri műveletek veszteséges voltát.

| (67) | A VFAB mindenesetre vitatja, hogy a bérleti díj megállapítása az államnak lenne betudható. Noha a repülőtéri infrastruktúra tulajdonosa, a Västerås Flygfastigheter AB 100 %-ban Västerås város tulajdonában áll, a vállalat állami részvényeseitől függetlenül működik, és a javai után fizetendő bérleti díjakat üzleti megfontolások alapján állapítja meg. A bérleti díj mértéke így nem az államnak tudható be. |
| --- | --- |

(67)

A VFAB mindenesetre vitatja, hogy a bérleti díj megállapítása az államnak lenne betudható. Noha a repülőtéri infrastruktúra tulajdonosa, a Västerås Flygfastigheter AB 100 %-ban Västerås város tulajdonában áll, a vállalat állami részvényeseitől függetlenül működik, és a javai után fizetendő bérleti díjakat üzleti megfontolások alapján állapítja meg. A bérleti díj mértéke így nem az államnak tudható be.

5.1.3.   4 és 5. intézkedés: A Ryanairre 2001 és 2010 között alkalmazott repülőtéri díjak, valamint a Ryanair és az AMS részére 2001-ben, 2008-ban és 2010-ben nyújtott marketingtámogatás

| (68) | A VFAB azzal érvelt, hogy a VFAB, a Ryanair és az AMS közötti megállapodások a VFAB részéről megfeleltek a piacgazdasági szereplő magatartásának, ezért nem minősülnek állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(68)

A VFAB azzal érvelt, hogy a VFAB, a Ryanair és az AMS közötti megállapodások a VFAB részéről megfeleltek a piacgazdasági szereplő magatartásának, ezért nem minősülnek állami támogatásnak.

| (69) | A VFAB folyamatos veszteségeket könyvelhetett el a vizsgált időszakban, valamint az azt megelőző években. A VFAB szerint ugyanakkor ezek a veszteségek a repülőtér állítólag nem gazdasági jellegű tevékenységeinek tudhatók be, míg a kereskedelmi légitársaságokkal kötött megállapodások, köztük a 4. és 5. intézkedés, fedezték a különbözeti költségeket és működési nyereséget termeltek, így kedvezően járultak hozzá a VFAB pénzügyi eredményéhez. |
| --- | --- |

(69)

A VFAB folyamatos veszteségeket könyvelhetett el a vizsgált időszakban, valamint az azt megelőző években. A VFAB szerint ugyanakkor ezek a veszteségek a repülőtér állítólag nem gazdasági jellegű tevékenységeinek tudhatók be, míg a kereskedelmi légitársaságokkal kötött megállapodások, köztük a 4. és 5. intézkedés, fedezték a különbözeti költségeket és működési nyereséget termeltek, így kedvezően járultak hozzá a VFAB pénzügyi eredményéhez.

| (70) | A VFAB a Bizottság kérésére részletes pénzügyi információt szolgáltatott. |
| --- | --- |

(70)

A VFAB a Bizottság kérésére részletes pénzügyi információt szolgáltatott.

5.2.   A RYANAIR ÉSZREVÉTELEI

5.2.1.   4. intézkedés: A Ryanairre a 2001 és 2010 közötti időszak alatt alkalmazott repülőtéri díjak

| (71) | A Ryanair azt állította, hogy a VFAB által a Ryanairre alkalmazott repülőtéri díjak nem tartalmaznak állami támogatást, mivel megfelelnek a piacgazdasági szereplő elvének. |
| --- | --- |

(71)

A Ryanair azt állította, hogy a VFAB által a Ryanairre alkalmazott repülőtéri díjak nem tartalmaznak állami támogatást, mivel megfelelnek a piacgazdasági szereplő elvének.

| (72) | Először a Ryanair azzal érvelt, hogy a piacgazdasági szereplő elvének alkalmazásában a Bizottságnak össze kell vetnie a Ryanair VFAB-val kötött megállapodásait a magánrepülőterekkel és köz-magán repülőterekkel kötött megállapodásokkal. A Ryanair benyújtott egy jelentést is, amelyet az Oxera tanácsadó cégtől rendelt meg; e jelentés szerint a Ryanair által a Västerås repülőtéren fizetett díjak nagyjából összhangban álltak számos „referencia-repülőtér” által alkalmazott díjakkal, ezért e díjak megfelelnek a piacgazdasági szereplő tesztnek. |
| --- | --- |

(72)

Először a Ryanair azzal érvelt, hogy a piacgazdasági szereplő elvének alkalmazásában a Bizottságnak össze kell vetnie a Ryanair VFAB-val kötött megállapodásait a magánrepülőterekkel és köz-magán repülőterekkel kötött megállapodásokkal. A Ryanair benyújtott egy jelentést is, amelyet az Oxera tanácsadó cégtől rendelt meg; e jelentés szerint a Ryanair által a Västerås repülőtéren fizetett díjak nagyjából összhangban álltak számos „referencia-repülőtér” által alkalmazott díjakkal, ezért e díjak megfelelnek a piacgazdasági szereplő tesztnek.

| (73) | Másodszor a Ryanair azzal érvelt, hogy valamely, a tényállás idején a Västerås repülőtér helyzetében lévő repülőtér egyszerűen úgy próbált volna megfelelni a piacgazdasági szereplő elvének, hogy veszteségeit csökkenti, és nem törekszik nyereségessé válni a repülőtéri díjjal kapcsolatos megállapodásokon keresztül. A Bizottságnak tehát fel kell tennie a kérdést, hogy a szerződés különbözeti nyereséget termelt-e a repülőtér számára. A Ryanair szerint annak értékelésekor, hogy a szerződés megfelelt-e a piacgazdasági szereplő elvének, a Bizottságnak csak a repülőtér azon különbözeti költségeit kell figyelembe vennie, amelyek közvetlenül a szóban forgó légitársaságnak nyújtott repülőtéri szolgáltatásokkal függtek össze, és azt kell vizsgálnia, hogy a szerződésből származó (repüléssel kapcsolatos és nem kapcsolatos) összbevétel fedezi-e ezeket a különbözeti költségeket. |
| --- | --- |

(73)

Másodszor a Ryanair azzal érvelt, hogy valamely, a tényállás idején a Västerås repülőtér helyzetében lévő repülőtér egyszerűen úgy próbált volna megfelelni a piacgazdasági szereplő elvének, hogy veszteségeit csökkenti, és nem törekszik nyereségessé válni a repülőtéri díjjal kapcsolatos megállapodásokon keresztül. A Bizottságnak tehát fel kell tennie a kérdést, hogy a szerződés különbözeti nyereséget termelt-e a repülőtér számára. A Ryanair szerint annak értékelésekor, hogy a szerződés megfelelt-e a piacgazdasági szereplő elvének, a Bizottságnak csak a repülőtér azon különbözeti költségeit kell figyelembe vennie, amelyek közvetlenül a szóban forgó légitársaságnak nyújtott repülőtéri szolgáltatásokkal függtek össze, és azt kell vizsgálnia, hogy a szerződésből származó (repüléssel kapcsolatos és nem kapcsolatos) összbevétel fedezi-e ezeket a különbözeti költségeket.

| (74) | Ebben a tekintetben a Ryanair azzal érvelt, hogy a VFAB-nál a Ryanairrel kötött megállapodásokból jelentkező különbözeti bevétel meghaladta a Ryanair kiszolgálásának különbözeti költségét. A Ryanair – más jelentések és dokumentumok mellett – állításának alátámasztására benyújtotta az Oxera tanácsadó cég tanulmányát, amelyben szerepelt a VFAB, valamint a Ryanair és az AMS közötti megállapodás különbözeti nyereségességének vizsgálata. |
| --- | --- |

(74)

Ebben a tekintetben a Ryanair azzal érvelt, hogy a VFAB-nál a Ryanairrel kötött megállapodásokból jelentkező különbözeti bevétel meghaladta a Ryanair kiszolgálásának különbözeti költségét. A Ryanair – más jelentések és dokumentumok mellett – állításának alátámasztására benyújtotta az Oxera tanácsadó cég tanulmányát, amelyben szerepelt a VFAB, valamint a Ryanair és az AMS közötti megállapodás különbözeti nyereségességének vizsgálata.

5.2.2.   A VFAB által a Ryanair/AMS javára 2001-ben, 2008-ban és 2010-ben nyújtott marketingtámogatás

| (75) | Ami a VFAB-val kötött marketingmegállapodást illeti, a Ryanair hangsúlyozta, hogy az AMS marketingmegállapodásai elkülönülnek a Ryanair repülőterekkel kötött megállapodásaitól, és azokat külön kell értékelni, mivel a Ryanair és az AMS nem tekinthetők egyetlen kedvezményezettnek. A megállapodásokat függetlenül tárgyalták meg a különböző szolgáltatások vonatkozásában, és azok nem kapcsolódtak oly módon egymáshoz, hogy egyetlen állítólagos állami támogatási forrásnak lehetne azokat tekinteni. Az AMS-szel kötött marketingmegállapodás nem feltétele annak, hogy a Ryanair járatokat üzemeltessen egy adott repülőtérről vagy repülőtérre. |
| --- | --- |

(75)

Ami a VFAB-val kötött marketingmegállapodást illeti, a Ryanair hangsúlyozta, hogy az AMS marketingmegállapodásai elkülönülnek a Ryanair repülőterekkel kötött megállapodásaitól, és azokat külön kell értékelni, mivel a Ryanair és az AMS nem tekinthetők egyetlen kedvezményezettnek. A megállapodásokat függetlenül tárgyalták meg a különböző szolgáltatások vonatkozásában, és azok nem kapcsolódtak oly módon egymáshoz, hogy egyetlen állítólagos állami támogatási forrásnak lehetne azokat tekinteni. Az AMS-szel kötött marketingmegállapodás nem feltétele annak, hogy a Ryanair járatokat üzemeltessen egy adott repülőtérről vagy repülőtérre.

| (76) | A marketingtevékenység értékét tekintve a Ryanair azt állította, hogy a Ryanair honlapján rendelkezésre álló marketinghely szűkös, a helyigény pedig nagy, többek között a repülőterektől eltérő vállalkozások részéről. A Ryanair úgy véli, hogy a VFAB, valamint a Ryanair és az AMS közötti megállapodások megfelelnek a piacgazdasági szereplő elvének. |
| --- | --- |

(76)

A marketingtevékenység értékét tekintve a Ryanair azt állította, hogy a Ryanair honlapján rendelkezésre álló marketinghely szűkös, a helyigény pedig nagy, többek között a repülőterektől eltérő vállalkozások részéről. A Ryanair úgy véli, hogy a VFAB, valamint a Ryanair és az AMS közötti megállapodások megfelelnek a piacgazdasági szereplő elvének.

| (77) | A Ryanair azzal is érvelt, hogy a Bizottság mindenesetre nem bizonyította, hogy a 4. és az 5. intézkedés állami források bevonásával járt volna, vagy az államnak lett volna betudható. |
| --- | --- |

(77)

A Ryanair azzal is érvelt, hogy a Bizottság mindenesetre nem bizonyította, hogy a 4. és az 5. intézkedés állami források bevonásával járt volna, vagy az államnak lett volna betudható.

5.3.   AZ AIRPORT MARKETING SERVICES (AMS) ÉSZREVÉTELEI

| (78) | Az AMS azt állította, hogy – ellentétben azzal, amit az eljárás megindításáról szóló határozat sugall – a Bizottságnak nem szabadna összefüggőnek tekintenie a VFAB Ryanairrel kötött megállapodásait (4. intézkedés) és az AMS-szel kötött marketingmegállapodásait (5. intézkedés), hanem azt két különálló ügyletnek kellene minősítenie. Az AMS úgy nyilatkozott, hogy létrehozása a Ryanair önálló leányvállalataként valódi gazdasági céllal és azért történt, hogy a Ryanair alapvető üzleti tevékenységi körébe nem tartozó tevékenységet folytasson. Az AMS azt is kifejtette, hogy elvben az AMS repülőterekkel kötött marketingmegállapodásait a Ryanair ugyanezen repülőterekkel kötött megállapodásaitól külön tárgyalják és fogadják el. |
| --- | --- |

(78)

Az AMS azt állította, hogy – ellentétben azzal, amit az eljárás megindításáról szóló határozat sugall – a Bizottságnak nem szabadna összefüggőnek tekintenie a VFAB Ryanairrel kötött megállapodásait (4. intézkedés) és az AMS-szel kötött marketingmegállapodásait (5. intézkedés), hanem azt két különálló ügyletnek kellene minősítenie. Az AMS úgy nyilatkozott, hogy létrehozása a Ryanair önálló leányvállalataként valódi gazdasági céllal és azért történt, hogy a Ryanair alapvető üzleti tevékenységi körébe nem tartozó tevékenységet folytasson. Az AMS azt is kifejtette, hogy elvben az AMS repülőterekkel kötött marketingmegállapodásait a Ryanair ugyanezen repülőterekkel kötött megállapodásaitól külön tárgyalják és fogadják el.

| (79) | Az AMS szerint egy kis regionális repülőtér számára magától értetődik, hogy marketingszolgáltatásokat szerezzen be az AMS-től. Az AMS azt állította, hogy e repülőtereknek tipikusan szükségük van márkájuk ismertségének növelésére, és hogy egy légitársaság honlapján való hirdetés növelheti az érkező utasok számát (a külföldi utasok több repüléssel nem kapcsolatos bevételt generálnak, mint az adott repülőtér helye szerinti régióból származó induló utasok). A marketingmegállapodás így valódi üzleti értéket teremt a VFAB számára. |
| --- | --- |

(79)

Az AMS szerint egy kis regionális repülőtér számára magától értetődik, hogy marketingszolgáltatásokat szerezzen be az AMS-től. Az AMS azt állította, hogy e repülőtereknek tipikusan szükségük van márkájuk ismertségének növelésére, és hogy egy légitársaság honlapján való hirdetés növelheti az érkező utasok számát (a külföldi utasok több repüléssel nem kapcsolatos bevételt generálnak, mint az adott repülőtér helye szerinti régióból származó induló utasok). A marketingmegállapodás így valódi üzleti értéket teremt a VFAB számára.

| (80) | Az AMS azt is állította, hogy az 5. intézkedés szerinti marketingmegállapodások megkötésével a VFAB a piacgazdasági szereplő elvének megfelelően járt el, ugyanis a Ryanair.com oldalon való hirdetés magas reálértéket képviselt a Västerås repülőtér számára, és hogy az AMS által meghatározott árak e szolgáltatások piaci árai voltak. |
| --- | --- |

(80)

Az AMS azt is állította, hogy az 5. intézkedés szerinti marketingmegállapodások megkötésével a VFAB a piacgazdasági szereplő elvének megfelelően járt el, ugyanis a Ryanair.com oldalon való hirdetés magas reálértéket képviselt a Västerås repülőtér számára, és hogy az AMS által meghatározott árak e szolgáltatások piaci árai voltak.

6.   SVÉDORSZÁG ÉSZREVÉTELEI A HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEIRE

| (81) | Svédország nem tett észrevételt a harmadik felek észrevételeire. |
| --- | --- |

(81)

Svédország nem tett észrevételt a harmadik felek észrevételeire.

7.   ÉRTÉKELÉS

| (82) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.” |
| --- | --- |

(82)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.”

| (83) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kritériumok kumulatív jellegűek. Ezért annak a meghatározásához, hogy az intézkedés az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatásnak minősül-e, valamennyi alábbi feltételnek teljesülnie kell, azaz:






  a) | a pénzügyi támogatást az államnak kell biztosítania vagy állami forrásokból kell biztosítani, |
| --- | --- | --- |

(83)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kritériumok kumulatív jellegűek. Ezért annak a meghatározásához, hogy az intézkedés az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatásnak minősül-e, valamennyi alábbi feltételnek teljesülnie kell, azaz:

a)

a pénzügyi támogatást az államnak kell biztosítania vagy állami forrásokból kell biztosítani,

| b) | annak szelektív előnyt kell jelentenie, azaz azt bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésére kell adni, |
| --- | --- |

b)

annak szelektív előnyt kell jelentenie, azaz azt bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésére kell adni,

| c) | torzítania kell a versenyt, vagy versenytorzulással kell fenyegetnie, továbbá |
| --- | --- |

c)

torzítania kell a versenyt, vagy versenytorzulással kell fenyegetnie, továbbá

| d) | érintenie kell a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

d)

érintenie kell a tagállamok közötti kereskedelmet.

7.1.   1. INTÉZKEDÉS: A VFAB JAVÁRA 2003 ÉS 2010 KÖZÖTT NYÚJTOTT RÉSZVÉNYESI VAGYONI HOZZÁJÁRULÁSOK

7.1.1.   A támogatás megléte

7.1.1.1.   A vállalkozás fogalma

| (84) | Annak meghatározása érdekében, hogy az intézkedés az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik-e, a Bizottságnak először is meg kell állapítania, hogy az intézkedés kedvezményezettje az adott cikk értelmében vett vállalkozás-e. |
| --- | --- |

(84)

Annak meghatározása érdekében, hogy az intézkedés az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik-e, a Bizottságnak először is meg kell állapítania, hogy az intézkedés kedvezményezettje az adott cikk értelmében vett vállalkozás-e.

| (85) | Az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében a vállalkozás fogalma kiterjed bármely gazdasági tevékenységet folytató jogalanyra annak jogállásától és finanszírozási módjától függetlenül (18), és gazdasági tevékenységnek minősül bármely, áru vagy szolgáltatás adott piacon történő nyújtásából álló tevékenység (19). |
| --- | --- |

(85)

Az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében a vállalkozás fogalma kiterjed bármely gazdasági tevékenységet folytató jogalanyra annak jogállásától és finanszírozási módjától függetlenül (18), és gazdasági tevékenységnek minősül bármely, áru vagy szolgáltatás adott piacon történő nyújtásából álló tevékenység (19).

| (86) | A Lipcse–Halle repülőtér ügyben hozott ítéletében a Törvényszék megerősítette, hogy egy polgári repülőtér üzemeltetése gazdasági tevékenység, amelynek elválaszthatatlan része a repülőtéri infrastruktúra kiépítése (20). Amennyiben a repülőtér üzemeltetője gazdasági tevékenységbe kezd, jogállásától és finanszírozásának módjától függetlenül az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett vállalkozásnak minősül (21). |
| --- | --- |

(86)

A Lipcse–Halle repülőtér ügyben hozott ítéletében a Törvényszék megerősítette, hogy egy polgári repülőtér üzemeltetése gazdasági tevékenység, amelynek elválaszthatatlan része a repülőtéri infrastruktúra kiépítése (20). Amennyiben a repülőtér üzemeltetője gazdasági tevékenységbe kezd, jogállásától és finanszírozásának módjától függetlenül az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett vállalkozásnak minősül (21).

| (87) | Azt az időpontot tekintve, amikortól a repülőtér kiépítése és üzemeltetése gazdasági tevékenységgé vált, a Bizottság emlékeztet arra, hogy a légi közlekedési ágazatban működő piaci erők fokozatos alakulása nem teszi lehetővé a pontos dátum meghatározását. Az európai bíróságok ugyanakkor elismerték a repülőtéri tevékenységek jellegének alakulását, és a Lipcse–Halle repülőtér ügyben hozott ítéletben a Törvényszék megállapította, hogy 2000-től kezdve már nem zárható ki az állami támogatási szabályok alkalmazása a repülőtéri infrastruktúra finanszírozására. Következésképpen az Aéroports de Paris ügyben hozott ítélet időpontjától, vagyis 2000. december 12-től (22) a repülőtéri infrastruktúra üzemeltetése és kiépítése az állami támogatási ellenőrzés hatókörébe tartozó gazdasági tevékenységnek tekintendő. |
| --- | --- |

(87)

Azt az időpontot tekintve, amikortól a repülőtér kiépítése és üzemeltetése gazdasági tevékenységgé vált, a Bizottság emlékeztet arra, hogy a légi közlekedési ágazatban működő piaci erők fokozatos alakulása nem teszi lehetővé a pontos dátum meghatározását. Az európai bíróságok ugyanakkor elismerték a repülőtéri tevékenységek jellegének alakulását, és a Lipcse–Halle repülőtér ügyben hozott ítéletben a Törvényszék megállapította, hogy 2000-től kezdve már nem zárható ki az állami támogatási szabályok alkalmazása a repülőtéri infrastruktúra finanszírozására. Következésképpen az Aéroports de Paris ügyben hozott ítélet időpontjától, vagyis 2000. december 12-től (22) a repülőtéri infrastruktúra üzemeltetése és kiépítése az állami támogatási ellenőrzés hatókörébe tartozó gazdasági tevékenységnek tekintendő.

| (88) | Meg kell jegyezni ugyanakkor, hogy egy repülőtér üzemeltetőjének nem minden tevékenysége szükségképpen gazdasági jellegű (23). A Bíróság megállapította, hogy azok a tevékenységek, amelyek közhatalmának gyakorlásával összefüggésben szokásosan az állam felelősségi körébe tartoznak, nem gazdasági jellegűek, és nem tartoznak az állami támogatási szabályok hatálya alá. E tevékenységek a biztonság, a légiforgalom-irányítás, a rendőrség, a vám stb (24). Az e nem gazdasági tevékenységekre nyújtott finanszírozást szigorúan az ezekből eredő költségek kompenzációjára kell fordítani, és nem használhatók fel e helyett más gazdasági tevékenységek finanszírozására (25). |
| --- | --- |

(88)

Meg kell jegyezni ugyanakkor, hogy egy repülőtér üzemeltetőjének nem minden tevékenysége szükségképpen gazdasági jellegű (23). A Bíróság megállapította, hogy azok a tevékenységek, amelyek közhatalmának gyakorlásával összefüggésben szokásosan az állam felelősségi körébe tartoznak, nem gazdasági jellegűek, és nem tartoznak az állami támogatási szabályok hatálya alá. E tevékenységek a biztonság, a légiforgalom-irányítás, a rendőrség, a vám stb (24). Az e nem gazdasági tevékenységekre nyújtott finanszírozást szigorúan az ezekből eredő költségek kompenzációjára kell fordítani, és nem használhatók fel e helyett más gazdasági tevékenységek finanszírozására (25).

| (89) | A hivatalos vizsgálati eljárás során Svédország és a VFAB vitatták a Bizottság előzetes megállapításait, amelyek szerint a VFAB vállalkozás lenne, és azzal érveltek, hogy a VFAB tevékenységeinek többsége még csak nem is gazdasági jellegű. |
| --- | --- |

(89)

A hivatalos vizsgálati eljárás során Svédország és a VFAB vitatták a Bizottság előzetes megállapításait, amelyek szerint a VFAB vállalkozás lenne, és azzal érveltek, hogy a VFAB tevékenységeinek többsége még csak nem is gazdasági jellegű.

| (90) | Ebben a tekintetben Svédország és a VFAB kifejtették, hogy a repülőtér alábbi felhasználói nem vállalkozások, hanem nem gazdasági jellegű tevékenységeket végeznek:






  — | Hässlögymnasiet (nem gazdasági jellegű, mivel a nemzeti iskolarendszer része), |
| --- | --- | --- |

(90)

Ebben a tekintetben Svédország és a VFAB kifejtették, hogy a repülőtér alábbi felhasználói nem vállalkozások, hanem nem gazdasági jellegű tevékenységeket végeznek:

—

Hässlögymnasiet (nem gazdasági jellegű, mivel a nemzeti iskolarendszer része),

| — | a Skandináv Repülési Akadémia pilótaképzése, |
| --- | --- |

—

a Skandináv Repülési Akadémia pilótaképzése,

| — | a repülőteret ingyenesen használó nonprofit repülőklub, a Hässlö flygförening tevékenységei. |
| --- | --- |

—

a repülőteret ingyenesen használó nonprofit repülőklub, a Hässlö flygförening tevékenységei.

| (91) | Svédország szerint ezek az állítások szerint nem gazdasági tevékenységek együttesen a repülőtér kapacitásának döntő többségét igénybe veszik. Svédország azzal is érvelt, hogy a repülőtér kereskedelmi járatai (azaz a légitársaságok által üzemeltetett járatok) működési nyereséget termeltek, ezért a VFAB minden vesztesége a nem gazdasági tevékenységnek tudható be, következésképpen az e veszteségek kompenzációjára nyújtott bármely állami támogatás kívül esik az állami támogatási szabályok hatályán. |
| --- | --- |

(91)

Svédország szerint ezek az állítások szerint nem gazdasági tevékenységek együttesen a repülőtér kapacitásának döntő többségét igénybe veszik. Svédország azzal is érvelt, hogy a repülőtér kereskedelmi járatai (azaz a légitársaságok által üzemeltetett járatok) működési nyereséget termeltek, ezért a VFAB minden vesztesége a nem gazdasági tevékenységnek tudható be, következésképpen az e veszteségek kompenzációjára nyújtott bármely állami támogatás kívül esik az állami támogatási szabályok hatályán.

| (92) | Lényegében Svédország e kérdéssel kapcsolatos álláspontja azon az érvelésen alapul, hogy amennyiben a repülőtéri szolgáltatás felhasználójának tevékenysége nem gazdasági jellegű, akkor az e felhasználónak nyújtott repülőtéri szolgáltatás önmagában nem gazdasági tevékenység. |
| --- | --- |

(92)

Lényegében Svédország e kérdéssel kapcsolatos álláspontja azon az érvelésen alapul, hogy amennyiben a repülőtéri szolgáltatás felhasználójának tevékenysége nem gazdasági jellegű, akkor az e felhasználónak nyújtott repülőtéri szolgáltatás önmagában nem gazdasági tevékenység.

| (93) | A Bizottság ezt az álláspontot nem tudja elfogadni. |
| --- | --- |

(93)

A Bizottság ezt az álláspontot nem tudja elfogadni.

| (94) | A fent kifejtettek szerint az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében áruk vagy szolgáltatások adott piacon díjazás ellenében történő forgalmazása gazdasági tevékenységnek minősül. Egy repülőtér a szűk értelemben vett repülőtéri szolgáltatások (azaz a légitársaságoknak nyújtott szolgáltatások (26)) mellett más szolgáltatásokat is nyújthat üzleti alapon, többek között a repülőtéri infrastruktúra – például repülési iskolák általi – használatát más repülési tevékenységekhez. Az, hogy e szolgáltatások vásárlói, például a repülési iskolák saját maguk vállalkozások-e, nem releváns a repülőtér vállalkozássá minősítésében, mivel az adott szolgáltatásnak van piaca. |
| --- | --- |

(94)

A fent kifejtettek szerint az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében áruk vagy szolgáltatások adott piacon díjazás ellenében történő forgalmazása gazdasági tevékenységnek minősül. Egy repülőtér a szűk értelemben vett repülőtéri szolgáltatások (azaz a légitársaságoknak nyújtott szolgáltatások (26)) mellett más szolgáltatásokat is nyújthat üzleti alapon, többek között a repülőtéri infrastruktúra – például repülési iskolák általi – használatát más repülési tevékenységekhez. Az, hogy e szolgáltatások vásárlói, például a repülési iskolák saját maguk vállalkozások-e, nem releváns a repülőtér vállalkozássá minősítésében, mivel az adott szolgáltatásnak van piaca.

| (95) | Svédország elismerte, hogy mind a Hässlögymnasiet, mind a Svéd Repülési Akadémia fizetett a repülőtér használatáért. E szolgáltatásoknak a repülőtér üzemeltetője általi nyújtása ezért az iskola saját tevékenységének jellegétől függetlenül gazdasági tevékenységnek minősül. |
| --- | --- |

(95)

Svédország elismerte, hogy mind a Hässlögymnasiet, mind a Svéd Repülési Akadémia fizetett a repülőtér használatáért. E szolgáltatásoknak a repülőtér üzemeltetője általi nyújtása ezért az iskola saját tevékenységének jellegétől függetlenül gazdasági tevékenységnek minősül.

| (96) | A repülőklub Svédország és a VFAB szerint ingyenesen használhatta a repülőteret. Az a tény ugyanakkor, hogy a repülőklub nem fizet a repülőtér által nyújtott e szolgáltatásokért, nem feltétlenül jelenti, hogy e szolgáltatások nem gazdasági jellegűek. Mindenesetre Svédország és a VFAB elismerte, hogy könyvelésükben nem különítették el a repülőtér repülőklub általi használatából eredő költségeket a repülési iskolák kapcsán felmerült költségektől, ezért nem áll rendelkezésre konkrét számadat, amelyet biztonsággal ezen állítólag nem gazdasági tevékenységhez lehetne rendelni. Következésképpen a repülőklubnak nyújtott szolgáltatások nem érintik a Bizottság azon megállapítását, hogy a VFAB vállalkozás. |
| --- | --- |

(96)

A repülőklub Svédország és a VFAB szerint ingyenesen használhatta a repülőteret. Az a tény ugyanakkor, hogy a repülőklub nem fizet a repülőtér által nyújtott e szolgáltatásokért, nem feltétlenül jelenti, hogy e szolgáltatások nem gazdasági jellegűek. Mindenesetre Svédország és a VFAB elismerte, hogy könyvelésükben nem különítették el a repülőtér repülőklub általi használatából eredő költségeket a repülési iskolák kapcsán felmerült költségektől, ezért nem áll rendelkezésre konkrét számadat, amelyet biztonsággal ezen állítólag nem gazdasági tevékenységhez lehetne rendelni. Következésképpen a repülőklubnak nyújtott szolgáltatások nem érintik a Bizottság azon megállapítását, hogy a VFAB vállalkozás.

| (97) | A szóban forgó ügyben a Bizottság megállapította, hogy a Västerås repülőtér üzleti alapon működik. A repülőtér üzemeltetője díjat számít fel a felhasználóknál a repülőtéri infrastruktúra használatáért és a repülőtéren nyújtott szolgáltatásokért. A VFAB tehát az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett vállalkozásnak minősül. |
| --- | --- |

(97)

A szóban forgó ügyben a Bizottság megállapította, hogy a Västerås repülőtér üzleti alapon működik. A repülőtér üzemeltetője díjat számít fel a felhasználóknál a repülőtéri infrastruktúra használatáért és a repülőtéren nyújtott szolgáltatásokért. A VFAB tehát az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett vállalkozásnak minősül.

7.1.1.2.   Állami források és az államnak való betudhatóság

| (98) | Ahhoz, hogy adott intézkedés állami támogatásnak minősüljön, azt állami forrásból kell finanszírozni, és az intézkedés odaítélésről szóló döntésnek az államnak betudhatónak kell lennie. |
| --- | --- |

(98)

Ahhoz, hogy adott intézkedés állami támogatásnak minősüljön, azt állami forrásból kell finanszírozni, és az intézkedés odaítélésről szóló döntésnek az államnak betudhatónak kell lennie.

| (99) | Az állami támogatás fogalma kiterjed bármely olyan előnyre, amelyet állami forrásokból maga az állam vagy a ráruházott hatáskörben eljárva valamely közvetítő szerv ítél oda (27). A helyi hatóságok forrásai az EUMSZ 107. cikkének alkalmazásában állami forrásnak minősülnek (28). |
| --- | --- |

(99)

Az állami támogatás fogalma kiterjed bármely olyan előnyre, amelyet állami forrásokból maga az állam vagy a ráruházott hatáskörben eljárva valamely közvetítő szerv ítél oda (27). A helyi hatóságok forrásai az EUMSZ 107. cikkének alkalmazásában állami forrásnak minősülnek (28).

| (100) | Ebben az ügyben a részvényesi hozzájárulásokat a VFAB tulajdonosai, azaz Västerås városa, és bizonyos intézkedések tekintetében LFV Holding nevű leányvállalatán keresztül az SCAA határozta el és folyósította. |
| --- | --- |

(100)

Ebben az ügyben a részvényesi hozzájárulásokat a VFAB tulajdonosai, azaz Västerås városa, és bizonyos intézkedések tekintetében LFV Holding nevű leányvállalatán keresztül az SCAA határozta el és folyósította.

| (101) | Ami Västerås városát illeti, a részvényesi hozzájárulásról a megválasztott városi közgyűlés (kommunfullmäktige) döntött, és azt közvetlenül a városi költségvetésből fizették ki. |
| --- | --- |

(101)

Ami Västerås városát illeti, a részvényesi hozzájárulásról a megválasztott városi közgyűlés (kommunfullmäktige) döntött, és azt közvetlenül a városi költségvetésből fizették ki.

| (102) | Az LFV Holding tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy a vállalat teljes egészében az SCAA, azaz egy közigazgatási szerv tulajdonában állt. Az LFV Holding alapszabálya értelmében a svéd kormány engedélye nélkül nem hozhat létre új leányvállalatokat és nem szerezhet részesedéseket. A svéd parlament tagjai részt vehetnek az igazgatótanács ülésein. |
| --- | --- |

(102)

Az LFV Holding tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy a vállalat teljes egészében az SCAA, azaz egy közigazgatási szerv tulajdonában állt. Az LFV Holding alapszabálya értelmében a svéd kormány engedélye nélkül nem hozhat létre új leányvállalatokat és nem szerezhet részesedéseket. A svéd parlament tagjai részt vehetnek az igazgatótanács ülésein.

| (103) | A Bizottság megjegyzi, hogy e kérdésben sem Svédország, sem más harmadik fél nem vitatta az eljárás megindításáról szóló határozat előzetes megállapításait, ezért úgy véli, hogy az 1. intézkedést állami forrásból finanszírozzák és az az államnak tudható be. |
| --- | --- |

(103)

A Bizottság megjegyzi, hogy e kérdésben sem Svédország, sem más harmadik fél nem vitatta az eljárás megindításáról szóló határozat előzetes megállapításait, ezért úgy véli, hogy az 1. intézkedést állami forrásból finanszírozzák és az az államnak tudható be.

7.1.1.3.   Gazdasági előny

Állítólagos általános gazdasági érdekű szolgáltatás

| (104) | A VFAB azzal érvelt, hogy a repülőtéri szolgáltatások (90) preambulumbekezdésben említett repülési iskoláknak és a repülőklubnak történő biztosítása mindenesetre általános gazdasági érdekű szolgáltatás,és a VFAB-nak odaítélt közfinanszírozás nem minősül állami támogatásnak, mert azt azon veszteségek kompenzációjára folyósítják, amelyek kizárólag az általános gazdasági érdekű szolgáltatás teljesítésének tudhatók be. |
| --- | --- |

(104)

A VFAB azzal érvelt, hogy a repülőtéri szolgáltatások (90) preambulumbekezdésben említett repülési iskoláknak és a repülőklubnak történő biztosítása mindenesetre általános gazdasági érdekű szolgáltatás,és a VFAB-nak odaítélt közfinanszírozás nem minősül állami támogatásnak, mert azt azon veszteségek kompenzációjára folyósítják, amelyek kizárólag az általános gazdasági érdekű szolgáltatás teljesítésének tudhatók be.

| (105) | Az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése szerinti a hatóságok valóban általános gazdasági érdekű szolgáltatásként határozhatnak meg bizonyos, repülőterek vagy légitársaságok által folytatott gazdasági tevékenységeket, és kompenzációt fizethetnek e szolgáltatásokért. |
| --- | --- |

(105)

Az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése szerinti a hatóságok valóban általános gazdasági érdekű szolgáltatásként határozhatnak meg bizonyos, repülőterek vagy légitársaságok által folytatott gazdasági tevékenységeket, és kompenzációt fizethetnek e szolgáltatásokért.

| (106) | Az Altmark-üggyel (29) kapcsolatos ítélkezési gyakorlat szerint az általános gazdasági érdekű szolgáltatásért fizetett kompenzáció nem minősül az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett szelektív előnynek, ha az alábbi négy feltétel teljesül:






  a) | a kompenzáció kedvezményezettjét általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával, egyértelműen meghatározott kötelezettségek teljesítésével kell hivatalosan megbízni; |
| --- | --- | --- |

(106)

Az Altmark-üggyel (29) kapcsolatos ítélkezési gyakorlat szerint az általános gazdasági érdekű szolgáltatásért fizetett kompenzáció nem minősül az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett szelektív előnynek, ha az alábbi négy feltétel teljesül:

a)

a kompenzáció kedvezményezettjét általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával, egyértelműen meghatározott kötelezettségek teljesítésével kell hivatalosan megbízni;

| b) | a kompenzáció kiszámításának alapjául szolgáló feltételeket tárgyilagos és átlátható módon, előzetesen kell megállapítani; |
| --- | --- |

b)

a kompenzáció kiszámításának alapjául szolgáló feltételeket tárgyilagos és átlátható módon, előzetesen kell megállapítani;

| c) | a kompenzáció nem haladja meg az általános gazdasági érdekű szolgáltatás végrehajtása során felmerülő költségek egészben vagy részben való fedezéséhez szükséges mértéket, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre; továbbá |
| --- | --- |

c)

a kompenzáció nem haladja meg az általános gazdasági érdekű szolgáltatás végrehajtása során felmerülő költségek egészben vagy részben való fedezéséhez szükséges mértéket, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre; továbbá

| d) | ha a kedvezményezett kiválasztása nem közbeszerzési eljárás keretében történik, amely lehetővé tenné a közösségnek legkevesebb költséggel járó szolgáltatásnyújtást, a szükséges közszolgálati kompenzáció mértékét azon költségek elemzése alapján kell megállapítani, amelyek egy átlagos, jól vezetett vállalkozásnál e kötelezettségek teljesítésekor felmerülnének, figyelemmel az érintett bevételekre és egy méltányos nyereségre. |
| --- | --- |

d)

ha a kedvezményezett kiválasztása nem közbeszerzési eljárás keretében történik, amely lehetővé tenné a közösségnek legkevesebb költséggel járó szolgáltatásnyújtást, a szükséges közszolgálati kompenzáció mértékét azon költségek elemzése alapján kell megállapítani, amelyek egy átlagos, jól vezetett vállalkozásnál e kötelezettségek teljesítésekor felmerülnének, figyelemmel az érintett bevételekre és egy méltányos nyereségre.

| (107) | Az Altmark-kritériumok kumulatívak, tehát mind a négynek teljesülnie kell ahhoz, hogy az adott közfinanszírozás ne minősüljön állami támogatásnak ezen az alapon. |
| --- | --- |

(107)

Az Altmark-kritériumok kumulatívak, tehát mind a négynek teljesülnie kell ahhoz, hogy az adott közfinanszírozás ne minősüljön állami támogatásnak ezen az alapon.

| (108) | A Bizottság megjegyzi, hogy ebben az ügyben Svédország és a VFAB nem hoztak fel egyetlen arra utaló bizonyítékot sem, hogy az állítólagos közszolgáltatási kötelezettséget ténylegesen és egyértelműen meghatározták volna, és azzal hivatalosan megbízták a VFAB-t. E tekintetben ugyanis a VFAB csak az alapszabályára hivatkozik, amelyben a vállalkozás feladatát először „a régió légi közlekedési szükségleteinek kielégítése” (30) [„tillgodose regionens behov av flygtransporter”], később a „Västerås repülőtéren a polgári légi közlekedés biztosítása” (31) [„betjäna den civila luftfarten vid Västerås Flygplats”] körben határozták meg. E megfogalmazások egyike sem hivatkozik a három állítólagos közszolgáltatási kötelezettségre, és semmi esetre sem tekinthetők egyértelműen és ténylegesen az általános gazdasági érdekű szolgáltatásra irányuló kötelezettségnek (inkább a vállalkozás céljának általános leírásai). Már ezért sem tekinthető úgy a VFAB-nak fizetett közfinanszírozás, mint amely az Altmark-üggyel összefüggő ítélkezési gyakorlat tekintetében kívül esik az állami támogatási szabályok hatályán. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság megjegyzi, hogy ebben az ügyben Svédország és a VFAB nem hoztak fel egyetlen arra utaló bizonyítékot sem, hogy az állítólagos közszolgáltatási kötelezettséget ténylegesen és egyértelműen meghatározták volna, és azzal hivatalosan megbízták a VFAB-t. E tekintetben ugyanis a VFAB csak az alapszabályára hivatkozik, amelyben a vállalkozás feladatát először „a régió légi közlekedési szükségleteinek kielégítése” (30) [„tillgodose regionens behov av flygtransporter”], később a „Västerås repülőtéren a polgári légi közlekedés biztosítása” (31) [„betjäna den civila luftfarten vid Västerås Flygplats”] körben határozták meg. E megfogalmazások egyike sem hivatkozik a három állítólagos közszolgáltatási kötelezettségre, és semmi esetre sem tekinthetők egyértelműen és ténylegesen az általános gazdasági érdekű szolgáltatásra irányuló kötelezettségnek (inkább a vállalkozás céljának általános leírásai). Már ezért sem tekinthető úgy a VFAB-nak fizetett közfinanszírozás, mint amely az Altmark-üggyel összefüggő ítélkezési gyakorlat tekintetében kívül esik az állami támogatási szabályok hatályán.

| (109) | Emellett a Bizottság megjegyzi, hogy legalább két másik Altmark-kritérium sem teljesül: nincs bizonyíték a kompenzáció előzetes meghatározására (sokkal inkább a váratlan veszteségek utólagos kompenzálásáról van szó), és a VFAB-t nem közbeszerzési eljárásban választották ki, valamint arra sincs bizonyíték, hogy az állítólagos kompenzációt egy jól vezetett vállalkozás költségei elemzése alapján számították ki (inkább az ellenkezője történt, mivel a támogatás szintjét egyszerűen az alapján határozták meg, hogy a többéves folyamatos veszteségeket fedezni kellett). |
| --- | --- |

(109)

Emellett a Bizottság megjegyzi, hogy legalább két másik Altmark-kritérium sem teljesül: nincs bizonyíték a kompenzáció előzetes meghatározására (sokkal inkább a váratlan veszteségek utólagos kompenzálásáról van szó), és a VFAB-t nem közbeszerzési eljárásban választották ki, valamint arra sincs bizonyíték, hogy az állítólagos kompenzációt egy jól vezetett vállalkozás költségei elemzése alapján számították ki (inkább az ellenkezője történt, mivel a támogatás szintjét egyszerűen az alapján határozták meg, hogy a többéves folyamatos veszteségeket fedezni kellett).

| (110) | Következésképpen nem fogadható el a VFAB azon állítása, hogy a számára folyósított közfinanszírozás közszolgáltatási kötelezettség ellátásáért nyújtott kompenzáció, ezért nem tartozik az állami támogatási szabályok hatálya alá. |
| --- | --- |

(110)

Következésképpen nem fogadható el a VFAB azon állítása, hogy a számára folyósított közfinanszírozás közszolgáltatási kötelezettség ellátásáért nyújtott kompenzáció, ezért nem tartozik az állami támogatási szabályok hatálya alá.

A piacgazdasági szereplő elve

| (111) | Az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában az előny olyan gazdasági előny, amelyet egy adott vállalkozás rendes piaci körülmények között – azaz állami beavatkozás nélkül – nem szerzett volna meg. Csak az intézkedésnek az adott vállalkozásra gyakorolt hatása releváns, az állami beavatkozás oka és célja azonban nem. Ha egy vállalkozás pénzügyi helyzete állami beavatkozás eredményeképpen javul, minden esetben megállapítható az előny megléte. |
| --- | --- |

(111)

Az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában az előny olyan gazdasági előny, amelyet egy adott vállalkozás rendes piaci körülmények között – azaz állami beavatkozás nélkül – nem szerzett volna meg. Csak az intézkedésnek az adott vállalkozásra gyakorolt hatása releváns, az állami beavatkozás oka és célja azonban nem. Ha egy vállalkozás pénzügyi helyzete állami beavatkozás eredményeképpen javul, minden esetben megállapítható az előny megléte.

| (112) | A Bizottság emlékeztet arra is, hogy „az állam által közvetlenül vagy közvetetten, a rendes piaci feltételeknek megfelelő körülmények között egy vállalkozás rendelkezésére bocsátott tőke nem minősül állami támogatásnak”. Ebben az ügyben annak megállapításához, hogy a részvényesi hozzájárulás olyan előnyben részesíti-e a VFAB-t, amelyet az rendes piaci feltételek szerint nem élvezett volna, a Bizottságnak össze kell vetnie a tőkeinjekciót adó hatóság magatartását egy olyan piacgazdasági szereplőével, amelyet a hosszú távú nyereségesség kilátása vezet. |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság emlékeztet arra is, hogy „az állam által közvetlenül vagy közvetetten, a rendes piaci feltételeknek megfelelő körülmények között egy vállalkozás rendelkezésére bocsátott tőke nem minősül állami támogatásnak”. Ebben az ügyben annak megállapításához, hogy a részvényesi hozzájárulás olyan előnyben részesíti-e a VFAB-t, amelyet az rendes piaci feltételek szerint nem élvezett volna, a Bizottságnak össze kell vetnie a tőkeinjekciót adó hatóság magatartását egy olyan piacgazdasági szereplőével, amelyet a hosszú távú nyereségesség kilátása vezet.

| (113) | Az értékelés során figyelmen kívül kell hagyni minden, a repülőtér helye szerinti régió gazdaságában bekövetkező pozitív hatást, mivel a Bíróság rámutatott arra, hogy a piacgazdasági szereplő elvének alkalmazása szempontjából a releváns kérdés az, hogy „hasonló körülmények között egy, az előrelátható nyereségességet szem előtt tartó, minden szociális vagy regionális politikai, illetve szektorfüggő megfontolástól elvonatkoztató, a magánszektorba tartozó részvényes hajlandó lenne-e a szóban forgó tőkét jegyezni”. |
| --- | --- |

(113)

Az értékelés során figyelmen kívül kell hagyni minden, a repülőtér helye szerinti régió gazdaságában bekövetkező pozitív hatást, mivel a Bíróság rámutatott arra, hogy a piacgazdasági szereplő elvének alkalmazása szempontjából a releváns kérdés az, hogy „hasonló körülmények között egy, az előrelátható nyereségességet szem előtt tartó, minden szociális vagy regionális politikai, illetve szektorfüggő megfontolástól elvonatkoztató, a magánszektorba tartozó részvényes hajlandó lenne-e a szóban forgó tőkét jegyezni”.

| (114) | A Stardust Marine ügyben a Bíróság kimondta, hogy „[...] annak meghatározásához, hogy az állam a piacgazdaságban tevékenykedő tájékozott befektetőként járt-e el, vagy sem, azon időszak kontextusába kell visszahelyezkedni, amelynek során a pénzügyi támogatási intézkedéseket megtették, annak megítélése érdekében, hogy az állam magatartása gazdaságilag ésszerű volt-e, és következésképpen tartózkodni kell minden olyan értékeléstől, amely valamely későbbi helyzeten alapul”. A Bíróság ezenfelül az EDF-ügyben kimondta, hogy „[...] az említett előny nyújtása után lefolytatott gazdasági értékelések, az érintett tagállam által végrehajtott befektetés tényleges jövedelmezőségének visszamenőleges megállapítása, vagy a ténylegesen lefolytatott eljárás megválasztásának utólagos igazolásai nem lehetnek elegendőek annak bizonyításához, hogy e tagállam az előny nyújtása előtt vagy azzal egyidejűleg, részvényesi minőségében ilyen döntést hozott.” (32) |
| --- | --- |

(114)

A Stardust Marine ügyben a Bíróság kimondta, hogy „[...] annak meghatározásához, hogy az állam a piacgazdaságban tevékenykedő tájékozott befektetőként járt-e el, vagy sem, azon időszak kontextusába kell visszahelyezkedni, amelynek során a pénzügyi támogatási intézkedéseket megtették, annak megítélése érdekében, hogy az állam magatartása gazdaságilag ésszerű volt-e, és következésképpen tartózkodni kell minden olyan értékeléstől, amely valamely későbbi helyzeten alapul”. A Bíróság ezenfelül az EDF-ügyben kimondta, hogy „[...] az említett előny nyújtása után lefolytatott gazdasági értékelések, az érintett tagállam által végrehajtott befektetés tényleges jövedelmezőségének visszamenőleges megállapítása, vagy a ténylegesen lefolytatott eljárás megválasztásának utólagos igazolásai nem lehetnek elegendőek annak bizonyításához, hogy e tagállam az előny nyújtása előtt vagy azzal egyidejűleg, részvényesi minőségében ilyen döntést hozott.” (32)

| (115) | A piacgazdasági szereplő elvének alkalmazásához a Bizottságnak vissza kell helyezkednie abba az időszakba, amikor a VFAB-nak nyújtandó közfinanszírozásról szóló egyes határozatok megszülettek. A Bizottságnak az értékelést azokra az információkra és feltevésekre kell alapoznia, amelyek a megfelelő helyi hatóságok rendelkezésére álltak akkor, amikor meghozták a szóban forgó infrastrukturális intézkedések pénzügyi rendelkezéseire vonatkozó határozatot. |
| --- | --- |

(115)

A piacgazdasági szereplő elvének alkalmazásához a Bizottságnak vissza kell helyezkednie abba az időszakba, amikor a VFAB-nak nyújtandó közfinanszírozásról szóló egyes határozatok megszülettek. A Bizottságnak az értékelést azokra az információkra és feltevésekre kell alapoznia, amelyek a megfelelő helyi hatóságok rendelkezésére álltak akkor, amikor meghozták a szóban forgó infrastrukturális intézkedések pénzügyi rendelkezéseire vonatkozó határozatot.

| (116) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság bemutatta azon előzetes elemzését, hogy a részvényesek VFAB-nak nyújtott hozzájárulásai miért minősülnek az adott vállalatnak juttatott előnynek, és különösen, hogy miért nem teljesül a piacgazdasági szereplő elve. |
| --- | --- |

(116)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság bemutatta azon előzetes elemzését, hogy a részvényesek VFAB-nak nyújtott hozzájárulásai miért minősülnek az adott vállalatnak juttatott előnynek, és különösen, hogy miért nem teljesül a piacgazdasági szereplő elve.

| (117) | A Bizottság először is megjegyezte, hogy a VFAB jelentős veszteségeket halmozott fel több mint 10 éven keresztül. A VFAB ugyanis már az első, 2003-as részvényesi hozzájárulás idején legalább ötödik éve termelt folyamatosan veszteséget (a Bizottság rendelkezésére álló információ szerint). E veszteségek megszakítás nélkül fennálltak a vizsgált időszakban, így az egyes részvényesi hozzájárulások idején a VFAB továbbra is veszteséges volt. Ilyen körülmények között a Bizottság nagyon valószínűtlennek tartja, hogy egy magánbefektető hajlandó lenne összesen 194 millió SEK (megközelítőleg 21,4 millió EUR) tőkeinjekcióra e veszteségek fedezése érdekében. Mivel a VFAB a szóban forgó időszak egészében 100 %-os állami tulajdonban állt, nincs olyan magántulajdonos, akivel az összehasonlítást el lehetne végezni. A piacgazdasági szereplő elvének való megfelelés ilyen körülmények között csak a VFAB hosszú távú nyereségességének határozott kilátásai alapján lehetne igazolható. |
| --- | --- |

(117)

A Bizottság először is megjegyezte, hogy a VFAB jelentős veszteségeket halmozott fel több mint 10 éven keresztül. A VFAB ugyanis már az első, 2003-as részvényesi hozzájárulás idején legalább ötödik éve termelt folyamatosan veszteséget (a Bizottság rendelkezésére álló információ szerint). E veszteségek megszakítás nélkül fennálltak a vizsgált időszakban, így az egyes részvényesi hozzájárulások idején a VFAB továbbra is veszteséges volt. Ilyen körülmények között a Bizottság nagyon valószínűtlennek tartja, hogy egy magánbefektető hajlandó lenne összesen 194 millió SEK (megközelítőleg 21,4 millió EUR) tőkeinjekcióra e veszteségek fedezése érdekében. Mivel a VFAB a szóban forgó időszak egészében 100 %-os állami tulajdonban állt, nincs olyan magántulajdonos, akivel az összehasonlítást el lehetne végezni. A piacgazdasági szereplő elvének való megfelelés ilyen körülmények között csak a VFAB hosszú távú nyereségességének határozott kilátásai alapján lehetne igazolható.

| (118) | Az eljárás megindításáról szóló határozatot megelőzően a svéd hatóságok azzal érveltek, hogy a részvényesi hozzájárulást a Skavsta repülőtér magántulajdonosa által végezett értékeléshez hasonló pénzügyi értékelés alapján tették meg (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (52) preambulumbekezdését). Ugyanakkor, amint azt az eljárás megindításáról szóló határozat is megjegyzi, Svédország nem adott át konkrét információt annak igazolására, hogy a Skavsta tulajdonosai a Västeråséhoz hasonló helyzetben tőkeinjekciót biztosítottak volna, és az összehasonlítás azért is valószínűtlen, mert a Skavsta utasforgalma tízszerese a Västeråsénak. A hivatalos vizsgálati eljárás során nem szolgáltattak további bizonyítékot ebben a kérdésben. |
| --- | --- |

(118)

Az eljárás megindításáról szóló határozatot megelőzően a svéd hatóságok azzal érveltek, hogy a részvényesi hozzájárulást a Skavsta repülőtér magántulajdonosa által végezett értékeléshez hasonló pénzügyi értékelés alapján tették meg (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (52) preambulumbekezdését). Ugyanakkor, amint azt az eljárás megindításáról szóló határozat is megjegyzi, Svédország nem adott át konkrét információt annak igazolására, hogy a Skavsta tulajdonosai a Västeråséhoz hasonló helyzetben tőkeinjekciót biztosítottak volna, és az összehasonlítás azért is valószínűtlen, mert a Skavsta utasforgalma tízszerese a Västeråsénak. A hivatalos vizsgálati eljárás során nem szolgáltattak további bizonyítékot ebben a kérdésben.

| (119) | Az eljárás megindításáról szóló határozatot megelőzően a svéd hatóságok csekély számú olyan bizonyítékot terjesztettek elő, amely azt lett volna hivatott igazolni, hogy Västerås városa és az LFV Holding szokásos piacgazdasági befektetőkként jártak el a tőke-hozzájárulás teljesítésekor. Amint azt az eljárás megindításáról szóló határozat megjegyezte, vannak arra utaló jelek, hogy az SCAA végzett valamiféle piaci elemzést, mielőtt 2000-ben részesedést vásárolt volna a VFAB-ban. A részesedésszerzés alapjául szolgáló előrejelzések szerint a Västerås repülőtér utasainak száma az 1999-es 120 000-ről 8 év alatt 600 000-re emelkedik, ami évi 7–10 millió SEK fenntartható nyereségességet eredményez. A becslések arról szóltak, hogy a VFAB 2003-ban 400 000 fő utasszám mellett eléri a nullszaldót. |
| --- | --- |

(119)

Az eljárás megindításáról szóló határozatot megelőzően a svéd hatóságok csekély számú olyan bizonyítékot terjesztettek elő, amely azt lett volna hivatott igazolni, hogy Västerås városa és az LFV Holding szokásos piacgazdasági befektetőkként jártak el a tőke-hozzájárulás teljesítésekor. Amint azt az eljárás megindításáról szóló határozat megjegyezte, vannak arra utaló jelek, hogy az SCAA végzett valamiféle piaci elemzést, mielőtt 2000-ben részesedést vásárolt volna a VFAB-ban. A részesedésszerzés alapjául szolgáló előrejelzések szerint a Västerås repülőtér utasainak száma az 1999-es 120 000-ről 8 év alatt 600 000-re emelkedik, ami évi 7–10 millió SEK fenntartható nyereségességet eredményez. A becslések arról szóltak, hogy a VFAB 2003-ban 400 000 fő utasszám mellett eléri a nullszaldót.

| (120) | E feltevések ugyanakkor – amint azt az eljárás megindításáról szóló határozat is megjegyzi – igen derűlátóak voltak a Västerås repülőtér korábbi teljesítményét tekintve, és semmilyen további bizonyítékot nem szolgáltattak ezen előrejelzések alaposságának alátámasztására (amint ugyanis a fenti 1. táblázat bemutatja, az utasszám az ötszörös növekedés helyett inkább csökkent). 2006 végére az LFV Holding AB újra eladta részesedését Västerås városának 1 SEK-ért. A svéd hatóságok által átadott információ szerint ennek oka az volt, hogy az SCAA nem volt hajlandó további részvényesi hozzájárulást folyósítani a VFAB veszteségeinek fedezésére. |
| --- | --- |

(120)

E feltevések ugyanakkor – amint azt az eljárás megindításáról szóló határozat is megjegyzi – igen derűlátóak voltak a Västerås repülőtér korábbi teljesítményét tekintve, és semmilyen további bizonyítékot nem szolgáltattak ezen előrejelzések alaposságának alátámasztására (amint ugyanis a fenti 1. táblázat bemutatja, az utasszám az ötszörös növekedés helyett inkább csökkent). 2006 végére az LFV Holding AB újra eladta részesedését Västerås városának 1 SEK-ért. A svéd hatóságok által átadott információ szerint ennek oka az volt, hogy az SCAA nem volt hajlandó további részvényesi hozzájárulást folyósítani a VFAB veszteségeinek fedezésére.

| (121) | A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a VFAB vizsgálat során tett észrevételei szerint Västerås város és az LFV Holding részvényesi hozzájárulásainak célja „a VFAB műveleteiből eredő veszteségek fedezése” (33) volt. A VFAB úgy érvelt, hogy e műveletek többsége nem gazdasági jellegű, és úgy véli, azt a kérdést, hogy a részvényesi hozzájárulások megfelelnek-e a piacgazdasági szereplő elvének, kizárólag a kereskedelmi légitársaságokkal fennálló megállapodásokból eredő haszon összefüggésében lehet értékelni, mivel a VFAB álláspontja szerint a repülőtér által folytatott műveletek közül egyedül ezek gazdasági jellegűek. Minthogy e megállapodások különbözeti nyereséget termeltek, a VFAB úgy vélte, a részvényesi hozzájárulások megfeleltek a piacgazdasági szereplő elvének. |
| --- | --- |

(121)

A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a VFAB vizsgálat során tett észrevételei szerint Västerås város és az LFV Holding részvényesi hozzájárulásainak célja „a VFAB műveleteiből eredő veszteségek fedezése” (33) volt. A VFAB úgy érvelt, hogy e műveletek többsége nem gazdasági jellegű, és úgy véli, azt a kérdést, hogy a részvényesi hozzájárulások megfelelnek-e a piacgazdasági szereplő elvének, kizárólag a kereskedelmi légitársaságokkal fennálló megállapodásokból eredő haszon összefüggésében lehet értékelni, mivel a VFAB álláspontja szerint a repülőtér által folytatott műveletek közül egyedül ezek gazdasági jellegűek. Minthogy e megállapodások különbözeti nyereséget termeltek, a VFAB úgy vélte, a részvényesi hozzájárulások megfeleltek a piacgazdasági szereplő elvének.

| (122) | Svédország nem vitatta ezeket az észrevételeket. |
| --- | --- |

(122)

Svédország nem vitatta ezeket az észrevételeket.

| (123) | Először is, a Bizottság először a fent említett okokból nem fogadja el a VFAB azon érvelését, amely szerint a repülőtéri műveletek javarészt nem gazdasági jellegűek, és hogy a részvényesi hozzájárulás piacgazdasági szereplő elvének való megfelelését kizárólag a VFAB kereskedelmi légitársaságokkal fenntartott megállapodásaiból eredő haszonnal összefüggésben szabadna értékelni. A VFAB vállalkozás, és a részvényesek szempontjából a piacgazdasági szereplő elvének való megfelelést a VFAB átfogó pénzügyi eredményére tekintettel kell értékelni. Mindenesetre a VFAB nem adott át igazolt számadatot, amely alapján el lehetett volna különíteni gazdasági és nem gazdasági tevékenységét. |
| --- | --- |

(123)

Először is, a Bizottság először a fent említett okokból nem fogadja el a VFAB azon érvelését, amely szerint a repülőtéri műveletek javarészt nem gazdasági jellegűek, és hogy a részvényesi hozzájárulás piacgazdasági szereplő elvének való megfelelését kizárólag a VFAB kereskedelmi légitársaságokkal fenntartott megállapodásaiból eredő haszonnal összefüggésben szabadna értékelni. A VFAB vállalkozás, és a részvényesek szempontjából a piacgazdasági szereplő elvének való megfelelést a VFAB átfogó pénzügyi eredményére tekintettel kell értékelni. Mindenesetre a VFAB nem adott át igazolt számadatot, amely alapján el lehetett volna különíteni gazdasági és nem gazdasági tevékenységét.

| (124) | Ami azokat a kilátásokat illeti, amelyek szerint a VFAB eredményei hasznot mutatnak a részvényesi hozzájárulások után, ami elfogadható lett volna egy piacgazdasági szereplőnek, a Bizottság megjegyzi, hogy sem Svédország, sem az érdekelt felek nem nyújtottak be a vizsgálat során olyan információt, amely változtatna a Bizottság azon előzetes megállapításán, hogy a részvényesi hozzájárulások nem feletek meg a piacgazdasági szereplő elvének. |
| --- | --- |

(124)

Ami azokat a kilátásokat illeti, amelyek szerint a VFAB eredményei hasznot mutatnak a részvényesi hozzájárulások után, ami elfogadható lett volna egy piacgazdasági szereplőnek, a Bizottság megjegyzi, hogy sem Svédország, sem az érdekelt felek nem nyújtottak be a vizsgálat során olyan információt, amely változtatna a Bizottság azon előzetes megállapításán, hogy a részvényesi hozzájárulások nem feletek meg a piacgazdasági szereplő elvének.

| (125) | Az eljárás megindítása előtt előterjesztett azon csekély számú bizonyíték kiegészítésére nem adtak át ugyanis semmilyen bizonyítékot, amely – a (119)–(121) preambulumbekezdésben kifejtett, ennek ellenkezőjére utaló határozott előzetes jelek ellenére – igazolta volna, hogy a részvényesi hozzájárulásokat egy hasonló helyzetben lévő piacgazdasági szereplő számára elfogadható haszonra vonatkozó ésszerű feltevésekre alapozták volna. |
| --- | --- |

(125)

Az eljárás megindítása előtt előterjesztett azon csekély számú bizonyíték kiegészítésére nem adtak át ugyanis semmilyen bizonyítékot, amely – a (119)–(121) preambulumbekezdésben kifejtett, ennek ellenkezőjére utaló határozott előzetes jelek ellenére – igazolta volna, hogy a részvényesi hozzájárulásokat egy hasonló helyzetben lévő piacgazdasági szereplő számára elfogadható haszonra vonatkozó ésszerű feltevésekre alapozták volna.

| (126) | Ellenkezőleg, a Bizottság megállapította, hogy az előzetes következtetéseit alátámasztják a VFAB állításai (lásd a (121) preambulumbekezdést), amelyeket Svédország sem vitatott, és amelyek szerint a részvényesek hozzájárulásait nem olyan haszon reményében adták, amely elfogadható lenne egy piacgazdasági szereplő számára, hanem a VFAB műveleteiből eredő veszteségek folyamatos fedezésére. Egy piacgazdasági szereplő számára nem lenne elfogadható a veszteségek folyamatos fedezése a vállalat elfogadható haszonhoz vezető teljesítményjavulásának bármilyen egyértelmű és hihető kilátása nélkül. |
| --- | --- |

(126)

Ellenkezőleg, a Bizottság megállapította, hogy az előzetes következtetéseit alátámasztják a VFAB állításai (lásd a (121) preambulumbekezdést), amelyeket Svédország sem vitatott, és amelyek szerint a részvényesek hozzájárulásait nem olyan haszon reményében adták, amely elfogadható lenne egy piacgazdasági szereplő számára, hanem a VFAB műveleteiből eredő veszteségek folyamatos fedezésére. Egy piacgazdasági szereplő számára nem lenne elfogadható a veszteségek folyamatos fedezése a vállalat elfogadható haszonhoz vezető teljesítményjavulásának bármilyen egyértelmű és hihető kilátása nélkül.

| (127) | Svédország nem nyújtott be semmilyen információt az eljárás megindításáról szóló határozatban kifejtett kétségek tekintetében, különösen azon igen derűlátó előrejelzéseket illetően, amelyek állítólag az első részvényesi hozzájárulást megelőzően készültek, és nem adott át semmilyen bizonyítékot arra nézve, hogy a későbbi hozzájárulásokat bármely, a jövőbeni haszonra vonatkozó értékelés alapján, és nem a veszteségek puszta fedezésére biztosították volna. |
| --- | --- |

(127)

Svédország nem nyújtott be semmilyen információt az eljárás megindításáról szóló határozatban kifejtett kétségek tekintetében, különösen azon igen derűlátó előrejelzéseket illetően, amelyek állítólag az első részvényesi hozzájárulást megelőzően készültek, és nem adott át semmilyen bizonyítékot arra nézve, hogy a későbbi hozzájárulásokat bármely, a jövőbeni haszonra vonatkozó értékelés alapján, és nem a veszteségek puszta fedezésére biztosították volna.

Következtetések

| (128) | A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy piacgazdasági szereplő nem biztosított volna részvényesi hozzájárulást. A tagállam által átadott bizonyítékok nem támasztják alá, hogy a hozzájárulás folyósításakor lefolytattak volna a piacgazdasági szereplő számára elfogadható értékelést, sokkal inkább arra utalnak, hogy a részvényesi hozzájárulások célja a VFAB veszteségeinek folyamatos, a vállalat teljesítményétől független fedezése volt. Ezért a részvényesi hozzájárulások olyan gazdasági előnyben részesítik a VFAB-t, amelyet rendes piaci feltételek között nem élvezett volna. |
| --- | --- |

(128)

A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy piacgazdasági szereplő nem biztosított volna részvényesi hozzájárulást. A tagállam által átadott bizonyítékok nem támasztják alá, hogy a hozzájárulás folyósításakor lefolytattak volna a piacgazdasági szereplő számára elfogadható értékelést, sokkal inkább arra utalnak, hogy a részvényesi hozzájárulások célja a VFAB veszteségeinek folyamatos, a vállalat teljesítményétől független fedezése volt. Ezért a részvényesi hozzájárulások olyan gazdasági előnyben részesítik a VFAB-t, amelyet rendes piaci feltételek között nem élvezett volna.

7.1.1.4.   Szelektivitás

| (129) | Az állami intézkedések akkor tartoznak az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá, ha „bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését” előnyben részesítik. Ezért csak azok az intézkedések tartoznak az állami támogatás fogalmának körébe, amelyek szelektív módon kedveznek a vállalkozásoknak. |
| --- | --- |

(129)

Az állami intézkedések akkor tartoznak az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá, ha „bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését” előnyben részesítik. Ezért csak azok az intézkedések tartoznak az állami támogatás fogalmának körébe, amelyek szelektív módon kedveznek a vállalkozásoknak.

| (130) | A szóban forgó ügyben a részvényesi hozzájárulásoknak a VFAB az egyedüli kedvezményezettje, ezért azok az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében egyértelműen szelektívek. |
| --- | --- |

(130)

A szóban forgó ügyben a részvényesi hozzájárulásoknak a VFAB az egyedüli kedvezményezettje, ezért azok az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében egyértelműen szelektívek.

7.1.1.5.   A verseny torzulása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

| (131) | Amennyiben egy tagállam által nyújtott támogatás megerősíti egy adott vállalkozás piaci helyzetét a belső piacon vele versengő más vállalkozásokhoz képest, ez utóbbiakat úgy kell tekinteni, hogy a támogatás érinti őket (34). A VFAB számára a részvényesi hozzájáruláson keresztül nyújtott gazdasági előny megerősítette a VFAB gazdasági helyzetét, mivel a repülőtér üzemeltetője anélkül folytathatta üzleti tevékenységét, hogy valamennyi azzal járó költséget viselnie kellett volna. |
| --- | --- |

(131)

Amennyiben egy tagállam által nyújtott támogatás megerősíti egy adott vállalkozás piaci helyzetét a belső piacon vele versengő más vállalkozásokhoz képest, ez utóbbiakat úgy kell tekinteni, hogy a támogatás érinti őket (34). A VFAB számára a részvényesi hozzájáruláson keresztül nyújtott gazdasági előny megerősítette a VFAB gazdasági helyzetét, mivel a repülőtér üzemeltetője anélkül folytathatta üzleti tevékenységét, hogy valamennyi azzal járó költséget viselnie kellett volna.

| (132) | A fent kifejtettek szerint a repülőtér-üzemeltetés gazdasági tevékenység. Verseny zajlik egyfelől a repülőterek között, hogy magukhoz vonzzák a légitársaságokat és velük együtt a légi forgalmat (személy- és áruforgalmat), másfelől a repülőterek üzemeltetői között, amelyek versenyezhetnek egymással egy adott repülőtér üzemeltetésére szóló megbízásért. Ráadásul, különösen a diszkont légitársaságokra és a charterjáratok üzemeltetőire tekintettel, a nem egyazon vonzáskörzetben, sőt különböző tagállamokban működő repülőterek szintén versenyben állhatnak egymással az említett légitársaságokért. |
| --- | --- |

(132)

A fent kifejtettek szerint a repülőtér-üzemeltetés gazdasági tevékenység. Verseny zajlik egyfelől a repülőterek között, hogy magukhoz vonzzák a légitársaságokat és velük együtt a légi forgalmat (személy- és áruforgalmat), másfelől a repülőterek üzemeltetői között, amelyek versenyezhetnek egymással egy adott repülőtér üzemeltetésére szóló megbízásért. Ráadásul, különösen a diszkont légitársaságokra és a charterjáratok üzemeltetőire tekintettel, a nem egyazon vonzáskörzetben, sőt különböző tagállamokban működő repülőterek szintén versenyben állhatnak egymással az említett légitársaságokért.

| (133) | Amint az a 2005. évi légi közlekedési iránymutatás 40. pontjában szerepel, és amint azt a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 45. pontja is megerősíti, még a kis repülőtereket sem lehet kizárni az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazási köréből. Emellett a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 45. pontja kifejezetten kimondja, hogy „a kedvezményezett vállalkozás viszonylag kis mérete sem zárja ki a tagállamok közötti kereskedelem esetleges érintettségét”. |
| --- | --- |

(133)

Amint az a 2005. évi légi közlekedési iránymutatás 40. pontjában szerepel, és amint azt a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 45. pontja is megerősíti, még a kis repülőtereket sem lehet kizárni az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazási köréből. Emellett a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 45. pontja kifejezetten kimondja, hogy „a kedvezményezett vállalkozás viszonylag kis mérete sem zárja ki a tagállamok közötti kereskedelem esetleges érintettségét”.

| (134) | A Västerås repülőtér a hivatalos vizsgálati eljárás időszakában évente 113 626–242 376 utast szolgált ki, és jelenleg körülbelül évi 273 000 utasa van (2013-as számadatok). A légi forgalom jelentős hányada más tagállamokból származik, emellett vannak, illetve voltak a Västeråsról induló, London-Stansted, Alicante és Málaga célállomással üzemelő nemzetközi járatok is. Meg kell tehát állapítani, hogy a VFAB az európai léptékű verseny előtt nyitva álló piacon működik. |
| --- | --- |

(134)

A Västerås repülőtér a hivatalos vizsgálati eljárás időszakában évente 113 626–242 376 utast szolgált ki, és jelenleg körülbelül évi 273 000 utasa van (2013-as számadatok). A légi forgalom jelentős hányada más tagállamokból származik, emellett vannak, illetve voltak a Västeråsról induló, London-Stansted, Alicante és Málaga célállomással üzemelő nemzetközi járatok is. Meg kell tehát állapítani, hogy a VFAB az európai léptékű verseny előtt nyitva álló piacon működik.

| (135) | Tekintettel ezekre a tényekre, meg kell állapítani, hogy a VFAB-nak nyújtott közfinanszírozás torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, és legalábbis potenciálisan befolyásolhatja a kereskedelmet. |
| --- | --- |

(135)

Tekintettel ezekre a tényekre, meg kell állapítani, hogy a VFAB-nak nyújtott közfinanszírozás torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, és legalábbis potenciálisan befolyásolhatja a kereskedelmet.

7.1.1.6.   Következtetések

| (136) | A fenti megfontolások fényében a Bizottság megállapítja, hogy a VFAB számára részvényesi hozzájárulás formájában 2003 és 2010 között nyújtott közfinanszírozás (1. intézkedés) az EUMSZ 107. cikkének értelmében vett állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(136)

A fenti megfontolások fényében a Bizottság megállapítja, hogy a VFAB számára részvényesi hozzájárulás formájában 2003 és 2010 között nyújtott közfinanszírozás (1. intézkedés) az EUMSZ 107. cikkének értelmében vett állami támogatásnak minősül.

7.1.1.7.   A támogatás jogszerűsége

| (137) | Az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének értelmében a tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot minden támogatás nyújtására és módosítására irányuló szándékról, és amíg a bejelentési eljárásban végső határozat nem születik, az érintett tagállam a tervezett intézkedéseket nem hajthatja végre. |
| --- | --- |

(137)

Az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének értelmében a tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot minden támogatás nyújtására és módosítására irányuló szándékról, és amíg a bejelentési eljárásban végső határozat nem születik, az érintett tagállam a tervezett intézkedéseket nem hajthatja végre.

| (138) | Mivel a finanszírozást már a VFAB rendelkezésére bocsátották, a Bizottság úgy véli, hogy Svédország nem tartotta tiszteletben az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében megfogalmazott tilalmat. |
| --- | --- |

(138)

Mivel a finanszírozást már a VFAB rendelkezésére bocsátották, a Bizottság úgy véli, hogy Svédország nem tartotta tiszteletben az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében megfogalmazott tilalmat.

7.1.2.   Összeegyeztethetőség

7.1.2.1.   A 2014. és a 2005. évi légi közlekedési iránymutatás alkalmazhatósága

| (139) | Az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése mentességeket biztosít az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében megfogalmazott azon főszabály alól, hogy az állami támogatás nem egyeztethető össze a belső piaccal. A szóban forgó támogatás értékelhető az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján, amely kimondja, hogy: „az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben” a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető. |
| --- | --- |

(139)

Az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése mentességeket biztosít az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében megfogalmazott azon főszabály alól, hogy az állami támogatás nem egyeztethető össze a belső piaccal. A szóban forgó támogatás értékelhető az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján, amely kimondja, hogy: „az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben” a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető.

| (140) | Ebben a tekintetben a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás biztosítja azt a keretet, amelyben értékelni lehet, hogy a repülőtereknek nyújtott támogatás az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethetőnek nyilvánítható-e. |
| --- | --- |

(140)

Ebben a tekintetben a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás biztosítja azt a keretet, amelyben értékelni lehet, hogy a repülőtereknek nyújtott támogatás az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethetőnek nyilvánítható-e.

| (141) | A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás értelmében amennyiben a jogellenes beruházási támogatást 2014. április 4. előtt nyújtották, a Bizottság a jogellenes támogatás nyújtásának idején alkalmazandó összeegyeztethetőségi szabályokat alkalmazza. |
| --- | --- |

(141)

A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás értelmében amennyiben a jogellenes beruházási támogatást 2014. április 4. előtt nyújtották, a Bizottság a jogellenes támogatás nyújtásának idején alkalmazandó összeegyeztethetőségi szabályokat alkalmazza.

| (142) | A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jogellenes állami támogatások értékelésére vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló közleménye nem alkalmazandó 2014. április 4-ét megelőzően repülőtereknek nyújtott jogellenes működési támogatásokkal kapcsolatos, folyamatban lévő ügyekben. A Bizottság azonban alkalmazni fogja a 2014. évi légi közlekedési iránymutatásban megállapított elveket a repülőtereknek és légitársaságoknak nyújtott működési támogatásokkal (folyamatban lévő bejelentésekkel és jogellenes, be nem jelentett támogatásokkal) kapcsolatos valamennyi ügyben, még abban az esetben is, ha 2014. április 4-ét és az átmeneti időszak kezdetét megelőzően nyújtották a támogatást. |
| --- | --- |

(142)

A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jogellenes állami támogatások értékelésére vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló közleménye nem alkalmazandó 2014. április 4-ét megelőzően repülőtereknek nyújtott jogellenes működési támogatásokkal kapcsolatos, folyamatban lévő ügyekben. A Bizottság azonban alkalmazni fogja a 2014. évi légi közlekedési iránymutatásban megállapított elveket a repülőtereknek és légitársaságoknak nyújtott működési támogatásokkal (folyamatban lévő bejelentésekkel és jogellenes, be nem jelentett támogatásokkal) kapcsolatos valamennyi ügyben, még abban az esetben is, ha 2014. április 4-ét és az átmeneti időszak kezdetét megelőzően nyújtották a támogatást.

| (143) | A Bizottság a (136)–(138) preambulumbekezdésben már megállapította, hogy a részvényesi hozzájárulások 2014. április 4. előtt nyújtott jogellenes állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(143)

A Bizottság a (136)–(138) preambulumbekezdésben már megállapította, hogy a részvényesi hozzájárulások 2014. április 4. előtt nyújtott jogellenes állami támogatásnak minősülnek.

7.1.2.2.   A beruházási és a működési támogatás közötti különbség

| (144) | A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás fent említett rendelkezéseinek fényében a Bizottságnak meg kell határoznia, hogy a szóban forgó intézkedés jogellenes beruházási vagy működési támogatás-e. |
| --- | --- |

(144)

A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás fent említett rendelkezéseinek fényében a Bizottságnak meg kell határoznia, hogy a szóban forgó intézkedés jogellenes beruházási vagy működési támogatás-e.

| (145) | A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 25. r) pontjának értelmében a beruházási támogatás „rögzített tőkeeszközökbe történő beruházás finanszírozására szolgáló támogatás; konkrétan a »beruházási kiadás finanszírozási hiányának« fedezésére”. Továbbá, az iránymutatás 25. r) pontjának értelmében a beruházási támogatás kapcsolódhat előzetes kifizetéshez (azaz előzetes beruházási költségek fedezéséhez) vagy kifizethető időszakos részletekben (az éves amortizációban és a finanszírozás költségében kifejezett tőkeköltségek fedezésére). |
| --- | --- |

(145)

A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 25. r) pontjának értelmében a beruházási támogatás „rögzített tőkeeszközökbe történő beruházás finanszírozására szolgáló támogatás; konkrétan a »beruházási kiadás finanszírozási hiányának« fedezésére”. Továbbá, az iránymutatás 25. r) pontjának értelmében a beruházási támogatás kapcsolódhat előzetes kifizetéshez (azaz előzetes beruházási költségek fedezéséhez) vagy kifizethető időszakos részletekben (az éves amortizációban és a finanszírozás költségében kifejezett tőkeköltségek fedezésére).

| (146) | A működési támogatás ezzel szemben a repülőtér működési költségeinek részben vagy egészben történő fedezésére szolgál; e működési költségek alatt értve a következőket: „egy repülőtér vonatkozásában a repülőtéri szolgáltatások nyújtásának hátterében álló költségek, amelyek olyan költségkategóriákat ölelnek fel, mint például a személyzet, a szerződéses szolgáltatások, a kommunikáció, a hulladékkezelés, az energia, a karbantartás, a bérlet és az igazgatás költségei, azonban nem terjednek ki a tőkeköltségekre, a repülőtér által a légitársaságoknak nyújtott marketingtámogatásra vagy egyéb ösztönzőkre, valamint a közérdekű feladatok ellátásának költségeire”. |
| --- | --- |

(146)

A működési támogatás ezzel szemben a repülőtér működési költségeinek részben vagy egészben történő fedezésére szolgál; e működési költségek alatt értve a következőket: „egy repülőtér vonatkozásában a repülőtéri szolgáltatások nyújtásának hátterében álló költségek, amelyek olyan költségkategóriákat ölelnek fel, mint például a személyzet, a szerződéses szolgáltatások, a kommunikáció, a hulladékkezelés, az energia, a karbantartás, a bérlet és az igazgatás költségei, azonban nem terjednek ki a tőkeköltségekre, a repülőtér által a légitársaságoknak nyújtott marketingtámogatásra vagy egyéb ösztönzőkre, valamint a közérdekű feladatok ellátásának költségeire”.

| (147) | E fogalommeghatározások fényében úgy tekinthető, hogy a VFAB működési veszteségének fedezésére folyamatos jelleggel adott részvényesi hozzájárulások a VFAB számára nyújtott működési támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(147)

E fogalommeghatározások fényében úgy tekinthető, hogy a VFAB működési veszteségének fedezésére folyamatos jelleggel adott részvényesi hozzájárulások a VFAB számára nyújtott működési támogatásnak minősülnek.

7.1.2.3.   A működési támogatás összeegyeztethetősége a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás értelmében

| (148) | A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 5.1. pontja meghatározza azokat a kritériumokat, amelyeket a Bizottság annak értékelésekor alkalmaz, hogy a működési támogatás az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethető-e a belső piaccal. Nevezetesen a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 172. pontja értelmében a Bizottság e kritériumokat fogja alkalmazni a működési támogatásokkal kapcsolatos valamennyi ügyben, ideértve a folyamatban lévő bejelentéseket és a jogellenes, be nem jelentett támogatásokat. |
| --- | --- |

(148)

A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 5.1. pontja meghatározza azokat a kritériumokat, amelyeket a Bizottság annak értékelésekor alkalmaz, hogy a működési támogatás az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethető-e a belső piaccal. Nevezetesen a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 172. pontja értelmében a Bizottság e kritériumokat fogja alkalmazni a működési támogatásokkal kapcsolatos valamennyi ügyben, ideértve a folyamatban lévő bejelentéseket és a jogellenes, be nem jelentett támogatásokat.

| (149) | A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 137. pontja szerint az átmeneti időszak kezdete előtt nyújtott jogellenes működési támogatást (ideértve a 2014. április 4-ét megelőzően kifizetett támogatást is) összeegyeztethetőnek lehet nyilvánítani a fedezetlen működési költségek teljes összegének mértékében, amennyiben az alábbi feltételek teljesülnek: |
| --- | --- |

(149)

A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 137. pontja szerint az átmeneti időszak kezdete előtt nyújtott jogellenes működési támogatást (ideértve a 2014. április 4-ét megelőzően kifizetett támogatást is) összeegyeztethetőnek lehet nyilvánítani a fedezetlen működési költségek teljes összegének mértékében, amennyiben az alábbi feltételek teljesülnek:

| (150) | Jól meghatározott közös érdekű célkitűzéshez való hozzájárulás (a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 113. és 114. pontja). E feltétel teljesül többek között, ha a támogatás fokozza az uniós polgárok mobilitását és javítja a régiók összeköttetését az Unión belüli járatok hozzáférési pontjainak létrehozása által, vagy elősegíti a regionális fejlődést. Mindazonáltal a veszteséges repülőterek elszaporodása nem segíti a közös érdekű célkitűzéseket. |
| --- | --- |

(150)

Jól meghatározott közös érdekű célkitűzéshez való hozzájárulás (a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 113. és 114. pontja). E feltétel teljesül többek között, ha a támogatás fokozza az uniós polgárok mobilitását és javítja a régiók összeköttetését az Unión belüli járatok hozzáférési pontjainak létrehozása által, vagy elősegíti a regionális fejlődést. Mindazonáltal a veszteséges repülőterek elszaporodása nem segíti a közös érdekű célkitűzéseket.

| (151) | Az állami beavatkozás szükségessége (a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 116–118. pontja). Az állami támogatásnak azokra a helyzetekre kell irányulnia, amikor a támogatás olyan lényegi fejlődést eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani. E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy az Unióban a kisebb repülőterek gyakran kedvezőtlenebb feltételekkel tudják kialakítani szolgáltatásaikat, és nehezebben találnak magánbefektetőket, mint a nagyobb repülőterek. Emiatt a jelenlegi piaci körülmények között előfordulhat, hogy a kisebb repülőterek állami finanszírozás nélkül nehezen biztosítják a működésük finanszírozását. |
| --- | --- |

(151)

Az állami beavatkozás szükségessége (a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 116–118. pontja). Az állami támogatásnak azokra a helyzetekre kell irányulnia, amikor a támogatás olyan lényegi fejlődést eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani. E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy az Unióban a kisebb repülőterek gyakran kedvezőtlenebb feltételekkel tudják kialakítani szolgáltatásaikat, és nehezebben találnak magánbefektetőket, mint a nagyobb repülőterek. Emiatt a jelenlegi piaci körülmények között előfordulhat, hogy a kisebb repülőterek állami finanszírozás nélkül nehezen biztosítják a működésük finanszírozását.

| (152) | Ebből következően a Bizottság úgy véli, hogy a jelen piaci körülmények között






  — | azon repülőterek, amelyek utasforgalma legfeljebb évi 200 000 fő, előreláthatóan nem tudják fedezni a működési költségeik nagy részét; |
| --- | --- | --- |

(152)

Ebből következően a Bizottság úgy véli, hogy a jelen piaci körülmények között

—

azon repülőterek, amelyek utasforgalma legfeljebb évi 200 000 fő, előreláthatóan nem tudják fedezni a működési költségeik nagy részét;

| — | azon repülőterek, amelyek utasforgalma évente 200 000 és 700 000 fő közé tehető, esetleg nem tudják fedezni működési költségeik nagy részét; |
| --- | --- |

—

azon repülőterek, amelyek utasforgalma évente 200 000 és 700 000 fő közé tehető, esetleg nem tudják fedezni működési költségeik nagy részét;

| — | azon repülőterek, amelyek utasforgalma évente 700 000 és 1 millió fő közé tehető, általában képesek fedezni működési költségeik nagyobb részét; |
| --- | --- |

—

azon repülőterek, amelyek utasforgalma évente 700 000 és 1 millió fő közé tehető, általában képesek fedezni működési költségeik nagyobb részét;

| — | azon repülőterek, amelyek utasforgalma évente 1–3 millió fő közé tehető, átlagban képesek fedezni a működési költségeik túlnyomó részét. |
| --- | --- |

—

azon repülőterek, amelyek utasforgalma évente 1–3 millió fő közé tehető, átlagban képesek fedezni a működési költségeik túlnyomó részét.

| (153) | Az állami támogatás szakpolitikai eszközként történő alkalmazásának helyénvalósága (a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 120. pontja). A tagállamoknak bizonyítaniuk kell, hogy a támogatás megfelelő a kitűzött cél elérése vagy a támogatással orvosolni kívánt problémák megoldása szempontjából. Egy támogatási intézkedés nem tekintendő összeegyeztethetőnek a belső piaccal, amennyiben ugyanaz a célkitűzés elérhető más, kevésbé torzító szakpolitikai eszközökkel vagy támogatási eszközökkel. |
| --- | --- |

(153)

Az állami támogatás szakpolitikai eszközként történő alkalmazásának helyénvalósága (a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 120. pontja). A tagállamoknak bizonyítaniuk kell, hogy a támogatás megfelelő a kitűzött cél elérése vagy a támogatással orvosolni kívánt problémák megoldása szempontjából. Egy támogatási intézkedés nem tekintendő összeegyeztethetőnek a belső piaccal, amennyiben ugyanaz a célkitűzés elérhető más, kevésbé torzító szakpolitikai eszközökkel vagy támogatási eszközökkel.

| (154) | Az ösztönző hatás megléte (a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 124. pontja). E feltétel akkor teljesül, ha a működési támogatás hiányában, valamint a beruházási támogatás lehetséges jelenlétét és a forgalom szintjét figyelembe véve az érintett repülőtér gazdasági tevékenysége valószínűleg jelentős mértékben csökkenne. |
| --- | --- |

(154)

Az ösztönző hatás megléte (a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 124. pontja). E feltétel akkor teljesül, ha a működési támogatás hiányában, valamint a beruházási támogatás lehetséges jelenlétét és a forgalom szintjét figyelembe véve az érintett repülőtér gazdasági tevékenysége valószínűleg jelentős mértékben csökkenne.

| (155) | A támogatási összeg arányossága, azaz minimumra korlátozott támogatás (a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 125. pontja). Az arányosság érdekében a repülőtereknek nyújtott működési támogatást a támogatott tevékenység elvégzéséhez szükséges minimális szintre kell korlátozni. |
| --- | --- |

(155)

A támogatási összeg arányossága, azaz minimumra korlátozott támogatás (a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 125. pontja). Az arányosság érdekében a repülőtereknek nyújtott működési támogatást a támogatott tevékenység elvégzéséhez szükséges minimális szintre kell korlátozni.

| (156) | A versenyre és a kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatások elkerülése (a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 131. pontja). A működési támogatás összeegyeztethetőségének értékelésekor a Bizottság a verseny torzulását és a kereskedelemre gyakorolt hatást fogja figyelembe venni. Amennyiben egy repülőtér ugyanabban a vonzáskörzetben található, mint egy másik, kihasználatlan kapacitású repülőtér, a megalapozott utas- és áruforgalmi előrejelzéseket tartalmazó üzleti tervnek fel kell vázolnia az ugyanabban a vonzáskörzetben található repülőterek forgalmára gyakorolt valószínűsíthető hatást. |
| --- | --- |

(156)

A versenyre és a kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatások elkerülése (a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 131. pontja). A működési támogatás összeegyeztethetőségének értékelésekor a Bizottság a verseny torzulását és a kereskedelemre gyakorolt hatást fogja figyelembe venni. Amennyiben egy repülőtér ugyanabban a vonzáskörzetben található, mint egy másik, kihasználatlan kapacitású repülőtér, a megalapozott utas- és áruforgalmi előrejelzéseket tartalmazó üzleti tervnek fel kell vázolnia az ugyanabban a vonzáskörzetben található repülőterek forgalmára gyakorolt valószínűsíthető hatást.

7.1.2.4.   Az 1. intézkedés összeegyeztethetőségének értékelése

Jól meghatározott közös érdekű célkitűzéshez való hozzájárulás

| (157) | A VFAB-nak biztosított működési támogatás arra szolgált, hogy fenntartsa a repülőtér működését, és lehetővé tegye, hogy menetrend szerinti belföldi és külföldi légi járatokat üzemeltessen. |
| --- | --- |

(157)

A VFAB-nak biztosított működési támogatás arra szolgált, hogy fenntartsa a repülőtér működését, és lehetővé tegye, hogy menetrend szerinti belföldi és külföldi légi járatokat üzemeltessen.

| (158) | Västerås Svédország ötödik legnépesebb városa. Svédország közepén, sűrűn lakott, gazdaságilag jövedelmező területen helyezkedik el. A város már 1999-ben 450 000 lakosú volt (ami az ország összlakosságának 5,5 %-a), és 45 perc utazási időre található a repülőtértől. A repülőtér egyórás utazási időben meghatározott vonzáskörzetében egymillió lakos él. A svéd légi közlekedési hatóságok becslései szerint 2000-ben a különböző repülőterekről Svédország középső régiójába (Mälardalsregionen) közlekedő utasok 59 %-a az adott térség lakosa volt. |
| --- | --- |

(158)

Västerås Svédország ötödik legnépesebb városa. Svédország közepén, sűrűn lakott, gazdaságilag jövedelmező területen helyezkedik el. A város már 1999-ben 450 000 lakosú volt (ami az ország összlakosságának 5,5 %-a), és 45 perc utazási időre található a repülőtértől. A repülőtér egyórás utazási időben meghatározott vonzáskörzetében egymillió lakos él. A svéd légi közlekedési hatóságok becslései szerint 2000-ben a különböző repülőterekről Svédország középső régiójába (Mälardalsregionen) közlekedő utasok 59 %-a az adott térség lakosa volt.

| (159) | A legközelebbi repülőterek ugyanakkor több mint 100 km-re vagy több mint egy órás autóútra találhatók (Bromma kivételével, amely személygépkocsival 59 perc). Azzal, hogy belföldi (legalábbis 2006-ig) és Európán belüli (pl. Oslo, Koppenhága, London) célállomásokra egyaránt kínál járatokat, a repülőtér hozzájárul az uniós polgárok fokozott mobilitásához, és az Unión belüli járatok hozzáférési pontjainak létrehozása által javítja a sűrűn lakott, központi elhelyezkedésű régió megközelíthetőségét. Ezek a hozzáférési pontok kiegészítik a vonzáskörzet határain található más repülőterek (Bromma és Arlanda) kínálatát, mivel olyan járathálózatot biztosítanak kényelmes utazási távolságon belül, amely főként a Bromma és az Arlanda által követett üzleti modelltől eltérő gazdasági megközelítésen alapul (diszkont légitársaságok). A Bizottság azt is megjegyzi, hogy Västerås város becslései szerint a repülőtér közvetlenül és közvetve megközelítőleg 180 munkahely fenntartásához járult hozzá a városban. |
| --- | --- |

(159)

A legközelebbi repülőterek ugyanakkor több mint 100 km-re vagy több mint egy órás autóútra találhatók (Bromma kivételével, amely személygépkocsival 59 perc). Azzal, hogy belföldi (legalábbis 2006-ig) és Európán belüli (pl. Oslo, Koppenhága, London) célállomásokra egyaránt kínál járatokat, a repülőtér hozzájárul az uniós polgárok fokozott mobilitásához, és az Unión belüli járatok hozzáférési pontjainak létrehozása által javítja a sűrűn lakott, központi elhelyezkedésű régió megközelíthetőségét. Ezek a hozzáférési pontok kiegészítik a vonzáskörzet határain található más repülőterek (Bromma és Arlanda) kínálatát, mivel olyan járathálózatot biztosítanak kényelmes utazási távolságon belül, amely főként a Bromma és az Arlanda által követett üzleti modelltől eltérő gazdasági megközelítésen alapul (diszkont légitársaságok). A Bizottság azt is megjegyzi, hogy Västerås város becslései szerint a repülőtér közvetlenül és közvetve megközelítőleg 180 munkahely fenntartásához járult hozzá a városban.

| (160) | A Bizottság megállapítja, hogy a működési támogatás arra szolgált, hogy javítsa Västerås térsége, valamint Svédország és az EU más részei közötti összeköttetést, és hogy a működési támogatás jól meghatározott közös érdekű célkitűzéshez járul hozzá. |
| --- | --- |

(160)

A Bizottság megállapítja, hogy a működési támogatás arra szolgált, hogy javítsa Västerås térsége, valamint Svédország és az EU más részei közötti összeköttetést, és hogy a működési támogatás jól meghatározott közös érdekű célkitűzéshez járul hozzá.

Az állami beavatkozás szükségessége

| (161) | Amint a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 118. pontja kimondja, a Bizottság úgy véli, a jelenlegi piaci feltételek között a magas állandó költségek miatt a működési költségek állami finanszírozása iránti igény rendszerint a repülőtér méretétől függ, kisebb repülőterek esetében jellemzően arányosan magasabb. A Bizottság úgy véli, hogy a jelen piaci körülmények között a repülőterek viszonylagos pénzügyi életképessége a méretükkel összefüggésben határozható meg. A Bizottság ennélfogva úgy véli, hogy azon repülőterek, amelyek utasforgalma legfeljebb évi 200 000 fő, előreláthatóan nem tudják fedezni a működési költségeik nagy részét, és azon repülőterek, amelyek utasforgalma évente 200 000 és 700 000 fő közé tehető, esetleg nem tudják fedezni működési költségeik nagy részét. |
| --- | --- |

(161)

Amint a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 118. pontja kimondja, a Bizottság úgy véli, a jelenlegi piaci feltételek között a magas állandó költségek miatt a működési költségek állami finanszírozása iránti igény rendszerint a repülőtér méretétől függ, kisebb repülőterek esetében jellemzően arányosan magasabb. A Bizottság úgy véli, hogy a jelen piaci körülmények között a repülőterek viszonylagos pénzügyi életképessége a méretükkel összefüggésben határozható meg. A Bizottság ennélfogva úgy véli, hogy azon repülőterek, amelyek utasforgalma legfeljebb évi 200 000 fő, előreláthatóan nem tudják fedezni a működési költségeik nagy részét, és azon repülőterek, amelyek utasforgalma évente 200 000 és 700 000 fő közé tehető, esetleg nem tudják fedezni működési költségeik nagy részét.

| (162) | A fenti (20) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint a VFAB legalább 1999 óta és a vizsgált időszak egészében nem tudta fedezni működési költségeit. |
| --- | --- |

(162)

A fenti (20) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint a VFAB legalább 1999 óta és a vizsgált időszak egészében nem tudta fedezni működési költségeit.

| (163) | A Bizottság megjegyzi, hogy a vizsgált időszakban az utasok száma elmaradt az évi 200 000-től, kivéve 2004-ben (242 376 utas) és 2005-ben (221 422 utas), de akkor is 300 000 alatt volt. |
| --- | --- |

(163)

A Bizottság megjegyzi, hogy a vizsgált időszakban az utasok száma elmaradt az évi 200 000-től, kivéve 2004-ben (242 376 utas) és 2005-ben (221 422 utas), de akkor is 300 000 alatt volt.

| (164) | A Bizottság megállapítja, hogy a VFAB nagymértékben vagy legalábbis lényeges mértékben nem tudta fedezni működési költségeit, ezért szükség volt állami beavatkozásra. |
| --- | --- |

(164)

A Bizottság megállapítja, hogy a VFAB nagymértékben vagy legalábbis lényeges mértékben nem tudta fedezni működési költségeit, ezért szükség volt állami beavatkozásra.

A támogatási intézkedés helyénvalósága

| (165) | Ebben az ügyben a Västerås repülőtér tevékenységét veszélyeztette az, hogy nem tudta fedezni működési költségeit. |
| --- | --- |

(165)

Ebben az ügyben a Västerås repülőtér tevékenységét veszélyeztette az, hogy nem tudta fedezni működési költségeit.

| (166) | Tekintettel e probléma jellegére, a Bizottság úgy véli, hogy más szakpolitikai intézkedés nem tette volna lehetővé a repülőtér számára a további működést. A működési támogatás a fedezetlen működési veszteségekre és a szükséges minimumra korlátozódott, minthogy csak a ténylegesen bekövetkezett veszteségeket kompenzálta. A veszteségek kompenzációja így a minimumra szorítkozott, és nem hozott hasznot. |
| --- | --- |

(166)

Tekintettel e probléma jellegére, a Bizottság úgy véli, hogy más szakpolitikai intézkedés nem tette volna lehetővé a repülőtér számára a további működést. A működési támogatás a fedezetlen működési veszteségekre és a szükséges minimumra korlátozódott, minthogy csak a ténylegesen bekövetkezett veszteségeket kompenzálta. A veszteségek kompenzációja így a minimumra szorítkozott, és nem hozott hasznot.

| (167) | A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a kívánt közérdekű cél elérése szempontjából az intézkedés helyénvaló volt. |
| --- | --- |

(167)

A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a kívánt közérdekű cél elérése szempontjából az intézkedés helyénvaló volt.

Ösztönző hatás

| (168) | A múltban nyújtott működési támogatás a repülőtér üzemelésének fenntartását szolgálta. A támogatás nélkül a repülőteret be kellett volna zárni, és az nem lett volna képes a térség megközelíthetőségéhez hozzájárulni. A támogatási összeg a tényleges működési veszteségekre korlátozódott, mivel csak a fedezetlen működési veszteségeket kompenzálta. |
| --- | --- |

(168)

A múltban nyújtott működési támogatás a repülőtér üzemelésének fenntartását szolgálta. A támogatás nélkül a repülőteret be kellett volna zárni, és az nem lett volna képes a térség megközelíthetőségéhez hozzájárulni. A támogatási összeg a tényleges működési veszteségekre korlátozódott, mivel csak a fedezetlen működési veszteségeket kompenzálta.

| (169) | Erre tekintettel a Bizottság úgy véli, a támogatási intézkedés ösztönző hatással bírt. |
| --- | --- |

(169)

Erre tekintettel a Bizottság úgy véli, a támogatási intézkedés ösztönző hatással bírt.

A támogatás arányossága (minimumra korlátozott támogatás)

| (170) | A működési támogatást a támogatott tevékenység megvalósulásához szükséges legalacsonyabb összegre kell korlátozni. |
| --- | --- |

(170)

A működési támogatást a támogatott tevékenység megvalósulásához szükséges legalacsonyabb összegre kell korlátozni.

| (171) | Ebben az ügyben a támogatási összeg soha nem haladta meg a fedezetlen működési veszteségeket. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a működési támogatás arányos volt, és a támogatott tevékenység megvalósulásához szükséges legalacsonyabb összegre korlátozódott. |
| --- | --- |

(171)

Ebben az ügyben a támogatási összeg soha nem haladta meg a fedezetlen működési veszteségeket. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a működési támogatás arányos volt, és a támogatott tevékenység megvalósulásához szükséges legalacsonyabb összegre korlátozódott.

A versenyre és a kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatások elkerülése

| (172) | A Bizottság megjegyzi, hogy a Västerås repülőtérnek a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 25.(12) pontjában meghatározottak szerinti vonzáskörzetében egyetlen repülőtér működik. Emellett az Arlanda repülőtér éppen csak kívül esik a vonzáskörzeten. |
| --- | --- |

(172)

A Bizottság megjegyzi, hogy a Västerås repülőtérnek a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 25.(12) pontjában meghatározottak szerinti vonzáskörzetében egyetlen repülőtér működik. Emellett az Arlanda repülőtér éppen csak kívül esik a vonzáskörzeten.

| (173) | E repülőtér – Bromma – tekintetében azonban a Bizottság először is megjegyzi, hogy az a Västerås repülőtér vonzáskörzetének legszélén található (személygépkocsival 59 percre), ami valószínűleg csökkenti a támogatás esetleges negatív hatásait. |
| --- | --- |

(173)

E repülőtér – Bromma – tekintetében azonban a Bizottság először is megjegyzi, hogy az a Västerås repülőtér vonzáskörzetének legszélén található (személygépkocsival 59 percre), ami valószínűleg csökkenti a támogatás esetleges negatív hatásait.

| (174) | A Bizottság ezenkívül megjegyzi, hogy a Västerås repülőtér és a Bromma üzleti modellje meglehetősen eltérő. A Västerås a vizsgált időszakban egyértelműen a diszkont légitársaságokra összpontosított azzal, hogy a Ryanairrel épített ki kapcsolatot, és fokozatosan felszámolta a belföldi járatokat. A Bromma profiljába ezzel szemben a belföldi járatok tartoztak, amelyek hagyományos légitársaságok segítségével a központi stockholmi térséget, és néhány nemzetközi célállomást (pl. Brüsszel és Helsinki) látták el; emellett Bromma fejlődése (utasszámban mérve) a vizsgált időszakban elég erőteljes volt, a 2000-ben mért utasszám (981 256) 2010-re 2 037 382-re emelkedett (35). Az Arlanda tekintetében a Bizottság megjegyzi még, hogy az a Västerås repülőtér feltételezett vonzáskörzetén kívül található, ami csökkenti a támogatás esetleges negatív hatásait. Mindenesetre a Bromma tekintetében az ilyen negatív hatásokat ráadásul még valószínűtlenebbé teszi, hogy az Arlanda szintén a Västeråsétól meglehetősen különböző üzleti modellt alkalmaz. Az Arlandáról, amely a fővárosi térség legfontosabb repülőtere, ugyanis számos belföldi és nemzetközi célállomásra indulnak járatok, amelyeket hagyományos légitársaságok üzemeltetnek. Végül, a Västerås repülőtér szerény mértékű forgalma is arra utal, hogy a támogatás nagy valószínűséggel nem gyakorolt jelentős hatást Svédország legnagyobb repülőterének, az Arlandának a működésére (36). |
| --- | --- |

(174)

A Bizottság ezenkívül megjegyzi, hogy a Västerås repülőtér és a Bromma üzleti modellje meglehetősen eltérő. A Västerås a vizsgált időszakban egyértelműen a diszkont légitársaságokra összpontosított azzal, hogy a Ryanairrel épített ki kapcsolatot, és fokozatosan felszámolta a belföldi járatokat. A Bromma profiljába ezzel szemben a belföldi járatok tartoztak, amelyek hagyományos légitársaságok segítségével a központi stockholmi térséget, és néhány nemzetközi célállomást (pl. Brüsszel és Helsinki) látták el; emellett Bromma fejlődése (utasszámban mérve) a vizsgált időszakban elég erőteljes volt, a 2000-ben mért utasszám (981 256) 2010-re 2 037 382-re emelkedett (35). Az Arlanda tekintetében a Bizottság megjegyzi még, hogy az a Västerås repülőtér feltételezett vonzáskörzetén kívül található, ami csökkenti a támogatás esetleges negatív hatásait. Mindenesetre a Bromma tekintetében az ilyen negatív hatásokat ráadásul még valószínűtlenebbé teszi, hogy az Arlanda szintén a Västeråsétól meglehetősen különböző üzleti modellt alkalmaz. Az Arlandáról, amely a fővárosi térség legfontosabb repülőtere, ugyanis számos belföldi és nemzetközi célállomásra indulnak járatok, amelyeket hagyományos légitársaságok üzemeltetnek. Végül, a Västerås repülőtér szerény mértékű forgalma is arra utal, hogy a támogatás nagy valószínűséggel nem gyakorolt jelentős hatást Svédország legnagyobb repülőterének, az Arlandának a működésére (36).

| (175) | Ezért nagyon valószínűtlen, hogy a Västerås repülőtérnek nyújtott támogatás hasznot nem hozó párhuzamossághoz vezetne, vagy elszívná az üzleti tevékenységet a Brommától vagy az Arlandától. |
| --- | --- |

(175)

Ezért nagyon valószínűtlen, hogy a Västerås repülőtérnek nyújtott támogatás hasznot nem hozó párhuzamossághoz vezetne, vagy elszívná az üzleti tevékenységet a Brommától vagy az Arlandától.

| (176) | A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatás korlátozott. |
| --- | --- |

(176)

A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatás korlátozott.

Következtetések

| (177) | A Bizottság megállapítása szerint a VFAB számára részvényesi vagyoni hozzájárulásként 2003 és 2010 között nyújtott működési támogatás (1. intézkedés) összeegyeztethető a belső piaccal. |
| --- | --- |

(177)

A Bizottság megállapítása szerint a VFAB számára részvényesi vagyoni hozzájárulásként 2003 és 2010 között nyújtott működési támogatás (1. intézkedés) összeegyeztethető a belső piaccal.

7.2.   2. INTÉZKEDÉS: A VFAB ÁLTAL A VÄSTERÅS FLYGFASTIGHETER AB SZÁMÁRA A REPÜLŐTÉRI INFRASTRUKTÚRA HASZNÁLATÁÉRT FIZETETT, ÁLLÍTÓLAGOSAN CSÖKKENTETT ÖSSZEGŰ BÉRLETI DÍJ

| (178) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban (37) a Bizottság azt állította, voltak arra utaló jelek, hogy a bérleti díj elmarad a piaci díjtól. Ez lényegében egy Västerås város belső dokumentumában megfogalmazott, ilyen értelmű kijelentésen alapult. A Bizottság következésképpen felkérte a svéd hatóságokat, hogy tegyenek észrevételt ezekre az utalásokra, valamint a becsült piaci bérleti díjra. A rendelkezésre álló utalások alapján a Bizottság mindazonáltal azt az előzetes álláspontot fogadta el, hogy a bérleti díj előnyhöz juttatta a VFAB-t. |
| --- | --- |

(178)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban (37) a Bizottság azt állította, voltak arra utaló jelek, hogy a bérleti díj elmarad a piaci díjtól. Ez lényegében egy Västerås város belső dokumentumában megfogalmazott, ilyen értelmű kijelentésen alapult. A Bizottság következésképpen felkérte a svéd hatóságokat, hogy tegyenek észrevételt ezekre az utalásokra, valamint a becsült piaci bérleti díjra. A rendelkezésre álló utalások alapján a Bizottság mindazonáltal azt az előzetes álláspontot fogadta el, hogy a bérleti díj előnyhöz juttatta a VFAB-t.

| (179) | Svédország és a VFAB vitatták, hogy a bérleti díjat 2003 és 2010 között bármikor is a piaci ár alatt határozták volna meg. Az eljárás megindításáról szóló határozatnak a helyzet tisztázását kérő felhívására válaszul azzal érveltek, hogy a Västerås város közgyűlése számára készített dokumentumban szereplő kijelentés, amelyre az eljárás megindításáról szóló határozat hivatkozik, és amely arra utal, hogy a bérleti díj elmarad a piaci szinttől, nem számadatokon vagy konkrét magyarázatokon alapul, pusztán egy alá nem támasztott állítás. Svédország és a VFAB ezért arra nem tud érdemi észrevételt tenni. Ehelyett azzal érvelnek, hogy a piaci bérleti díj értékelését arra tekintettel kell elvégezni, hogy az ingatlant a vonatkozó tervezési szabályozások értelmében csak repülőtéri tevékenységre lehetett felhasználni, és tekintve e műveletek alacsony jövedelmezőségét úgy tűnik, hogy a jelenlegi bérleti díj összhangban van a piaci árakkal. Emellett a bérleti szerződés úgy rendelkezik, hogy a bérleti díjat új befektetések esetén ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(179)

Svédország és a VFAB vitatták, hogy a bérleti díjat 2003 és 2010 között bármikor is a piaci ár alatt határozták volna meg. Az eljárás megindításáról szóló határozatnak a helyzet tisztázását kérő felhívására válaszul azzal érveltek, hogy a Västerås város közgyűlése számára készített dokumentumban szereplő kijelentés, amelyre az eljárás megindításáról szóló határozat hivatkozik, és amely arra utal, hogy a bérleti díj elmarad a piaci szinttől, nem számadatokon vagy konkrét magyarázatokon alapul, pusztán egy alá nem támasztott állítás. Svédország és a VFAB ezért arra nem tud érdemi észrevételt tenni. Ehelyett azzal érvelnek, hogy a piaci bérleti díj értékelését arra tekintettel kell elvégezni, hogy az ingatlant a vonatkozó tervezési szabályozások értelmében csak repülőtéri tevékenységre lehetett felhasználni, és tekintve e műveletek alacsony jövedelmezőségét úgy tűnik, hogy a jelenlegi bérleti díj összhangban van a piaci árakkal. Emellett a bérleti szerződés úgy rendelkezik, hogy a bérleti díjat új befektetések esetén ki kell igazítani.

| (180) | Mindenesetre Svédország és a VFAB szerint a VFAB bérleti díját szabadon, tisztán üzleti megfontolások alapján határozták meg, és a Bizottság nem tudta igazolni, hogy a VFAB bérleti díjának megállapításáról szóló határozat az államnak lenne betudható. |
| --- | --- |

(180)

Mindenesetre Svédország és a VFAB szerint a VFAB bérleti díját szabadon, tisztán üzleti megfontolások alapján határozták meg, és a Bizottság nem tudta igazolni, hogy a VFAB bérleti díjának megállapításáról szóló határozat az államnak lenne betudható.

| (181) | E tekintetben a Bizottság tudomásul veszi Svédország és a VFAB érveit, amelyek szerint a repülőtéri tevékenység alacsony (vagy inkább negatív) nyereségessége Västeråsban hatással van a kiszabható bérleti díj szintjére. |
| --- | --- |

(181)

E tekintetben a Bizottság tudomásul veszi Svédország és a VFAB érveit, amelyek szerint a repülőtéri tevékenység alacsony (vagy inkább negatív) nyereségessége Västeråsban hatással van a kiszabható bérleti díj szintjére.

| (182) | E ponttal kapcsolatban harmadik fél nem tett észrevételt. A hivatalos vizsgálati eljárás nem tárt fel olyan információt, amely alátámasztotta volna, hogy a VFAB által fizetett bérleti díj alacsonyabb lenne annál, mint amit egy magántulajdonos hasonló körülmények között megállapított volna. Az eljárás megindításáról szóló határozatban hivatkozott kijelentést a továbbiakban nem támasztották alá. Ilyen körülmények között a Bizottság azt állapítja meg, hogy semmilyen bizonyíték nem igazolja a VFAB-nál jelentkező előnyre utaló előzetes jeleket. A Bizottság megalapozatlan állítások alapján nem jelentheti ki, hogy állami támogatást ítéltek oda. |
| --- | --- |

(182)

E ponttal kapcsolatban harmadik fél nem tett észrevételt. A hivatalos vizsgálati eljárás nem tárt fel olyan információt, amely alátámasztotta volna, hogy a VFAB által fizetett bérleti díj alacsonyabb lenne annál, mint amit egy magántulajdonos hasonló körülmények között megállapított volna. Az eljárás megindításáról szóló határozatban hivatkozott kijelentést a továbbiakban nem támasztották alá. Ilyen körülmények között a Bizottság azt állapítja meg, hogy semmilyen bizonyíték nem igazolja a VFAB-nál jelentkező előnyre utaló előzetes jeleket. A Bizottság megalapozatlan állítások alapján nem jelentheti ki, hogy állami támogatást ítéltek oda.

| (183) | Ebből következően a Bizottság megállapítja, hogy a 2. intézkedés, azaz a VFAB által a Västerås Flygfastigheter AB számára a repülőtéri infrastruktúra használatáért fizetett bérleti díj nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(183)

Ebből következően a Bizottság megállapítja, hogy a 2. intézkedés, azaz a VFAB által a Västerås Flygfastigheter AB számára a repülőtéri infrastruktúra használatáért fizetett bérleti díj nem minősül állami támogatásnak.

7.3.   3. INTÉZKEDÉS: A HELYI REPÜLŐTEREK TÁMOGATÁSI PROGRAMJÁBAN 2001 ÉS 2010 KÖZÖTT FIZETETT MŰKÖDÉSI TÁMOGATÁS

| (184) | A svéd hatóságok részletesebben kifejtették az állam által a vizsgált időszakban, azaz 2001 és 2010 között a helyi repülőterek támogatási programjában nyújtott támogatást. A programot 2011-ben ismét módosították (38). |
| --- | --- |

(184)

A svéd hatóságok részletesebben kifejtették az állam által a vizsgált időszakban, azaz 2001 és 2010 között a helyi repülőterek támogatási programjában nyújtott támogatást. A programot 2011-ben ismét módosították (38).

| (185) | Jóllehet a program jogalapja a szóban forgó időszakban némiképp változott, az alapvető jellemzőit ez nem érintette. 2007-től a támogatás jogalapját a nem állami tulajdonú repülőtereknek nyújtott működési támogatásról szóló (2006:1577) rendelet képezte. 2005-ben a támogatás összköltségvetése 103 millió SEK volt, amelyet 22 svédországi repülőtérnek folyósítottak. Abban az időszakban, amikor az állam az LFH Holdingon keresztül 40 %-os részesedéssel rendelkezett a VFAB-ban, a működési támogatást ennek megfelelően 40 %-kal csökkentették. |
| --- | --- |

(185)

Jóllehet a program jogalapja a szóban forgó időszakban némiképp változott, az alapvető jellemzőit ez nem érintette. 2007-től a támogatás jogalapját a nem állami tulajdonú repülőtereknek nyújtott működési támogatásról szóló (2006:1577) rendelet képezte. 2005-ben a támogatás összköltségvetése 103 millió SEK volt, amelyet 22 svédországi repülőtérnek folyósítottak. Abban az időszakban, amikor az állam az LFH Holdingon keresztül 40 %-os részesedéssel rendelkezett a VFAB-ban, a működési támogatást ennek megfelelően 40 %-kal csökkentették.

| (186) | A program célja az volt, hogy előmozdítsa a regionális fejlődést és a régiók közötti összeköttetést a kormány nemzeti közlekedési hálózatért, és különösen a légi közlekedési infrastruktúráért viselt általános felelőssége értelmében. |
| --- | --- |

(186)

A program célja az volt, hogy előmozdítsa a regionális fejlődést és a régiók közötti összeköttetést a kormány nemzeti közlekedési hálózatért, és különösen a légi közlekedési infrastruktúráért viselt általános felelőssége értelmében.

| (187) | A tulajdonviszonyoktól függetlenül minden repülőtér támogatható volt, amely rendszeres légi forgalommal rendelkezett (ugyanakkor a támogatás szükségességének értékelésekor figyelembe kellett venni a regionális fejlődési célkitűzést, amelyet a három nagy nemzeti repülőtértől való távolságban mértek). Ugyanakkor egy adott repülőtér támogathatósága megszűnt, amint az adott repülőtér elért egy bizonyos forgalmi szintet (amelyet évi 300 000 utasban állapítottak meg), mivel ebben az esetben a nyereségességi kilátásokat jónak tekintették. 2007. január 1-jétől a támogathatóságot tovább szigorították, amikor a program kizárta azokat a repülőtereket, amelyek Stockholmtól szárazföldi tömegközlekedéssel legfeljebb két óra utazásra helyezkedtek el. |
| --- | --- |

(187)

A tulajdonviszonyoktól függetlenül minden repülőtér támogatható volt, amely rendszeres légi forgalommal rendelkezett (ugyanakkor a támogatás szükségességének értékelésekor figyelembe kellett venni a regionális fejlődési célkitűzést, amelyet a három nagy nemzeti repülőtértől való távolságban mértek). Ugyanakkor egy adott repülőtér támogathatósága megszűnt, amint az adott repülőtér elért egy bizonyos forgalmi szintet (amelyet évi 300 000 utasban állapítottak meg), mivel ebben az esetben a nyereségességi kilátásokat jónak tekintették. 2007. január 1-jétől a támogathatóságot tovább szigorították, amikor a program kizárta azokat a repülőtereket, amelyek Stockholmtól szárazföldi tömegközlekedéssel legfeljebb két óra utazásra helyezkedtek el.

| (188) | Ami a támogatási intenzitást illeti, az adott repülőtérnek nyújtott támogatás nem haladhatta meg e repülőtér működési veszteségeit. Svédország emellett rámutatott arra, hogy az eredeti szándék szerint a támogatásnak a működési veszteség 75 %-át kellett fedeznie, ám a gyakorlatban ez alig haladta meg átlagosan az 50 %-ot. |
| --- | --- |

(188)

Ami a támogatási intenzitást illeti, az adott repülőtérnek nyújtott támogatás nem haladhatta meg e repülőtér működési veszteségeit. Svédország emellett rámutatott arra, hogy az eredeti szándék szerint a támogatásnak a működési veszteség 75 %-át kellett fedeznie, ám a gyakorlatban ez alig haladta meg átlagosan az 50 %-ot.

| (189) | 2006 volt az utolsó év, amikor a Västerås repülőtér támogatásban részesült a programból. |
| --- | --- |

(189)

2006 volt az utolsó év, amikor a Västerås repülőtér támogatásban részesült a programból.

7.3.1.   A támogatás megléte

| (190) | Svédország elismeri, hogy a program állami támogatásnak minősül. Amint az eljárás megindításáról szóló határozatban is, a Bizottság megjegyzi, hogy az EUMSZ 107. cikkének kritériumai teljesülnek. |
| --- | --- |

(190)

Svédország elismeri, hogy a program állami támogatásnak minősül. Amint az eljárás megindításáról szóló határozatban is, a Bizottság megjegyzi, hogy az EUMSZ 107. cikkének kritériumai teljesülnek.

| (191) | A programot egyértelműen állami forrásból finanszírozzák, mivel azt főként az általános költségvetésből, és kisebb mértékben az SCAA költségvetéséből fizetik, amely jogszabály által létrehozott központi kormányzati hivatal. A támogatás emellett az államnak tudható be, mivel a program igazgatását egymást követően (1999 és 2005 között) az SCAA, (2005–2010-ig) a Polgári Repülési Hatóság, majd (2010-től) annak jogutódja, a Svéd Közlekedési Igazgatóság látta el. Ezek mind jogszabály által létrehozott és szabályozott hatóságok. |
| --- | --- |

(191)

A programot egyértelműen állami forrásból finanszírozzák, mivel azt főként az általános költségvetésből, és kisebb mértékben az SCAA költségvetéséből fizetik, amely jogszabály által létrehozott központi kormányzati hivatal. A támogatás emellett az államnak tudható be, mivel a program igazgatását egymást követően (1999 és 2005 között) az SCAA, (2005–2010-ig) a Polgári Repülési Hatóság, majd (2010-től) annak jogutódja, a Svéd Közlekedési Igazgatóság látta el. Ezek mind jogszabály által létrehozott és szabályozott hatóságok.

| (192) | A program egyértelmű előnyhöz juttatja a kedvezményezetteket, mivel mentesülnek azon működési veszteségek alól, amelyeket gazdasági tevékenységük során egyébként viselniük kellene. A támogatást az állam vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtja, finanszírozása után pedig nem vár hasznot. Az előny szelektív, mivel csak a központi kormányzat tulajdonában nem álló, a támogathatósági feltételeknek megfelelő repülőtereknek nyújtják. Végül az előny valószínűleg torzítja a versenyt és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, mivel az uniós repülőterek versenyben állnak egymással. |
| --- | --- |

(192)

A program egyértelmű előnyhöz juttatja a kedvezményezetteket, mivel mentesülnek azon működési veszteségek alól, amelyeket gazdasági tevékenységük során egyébként viselniük kellene. A támogatást az állam vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtja, finanszírozása után pedig nem vár hasznot. Az előny szelektív, mivel csak a központi kormányzat tulajdonában nem álló, a támogathatósági feltételeknek megfelelő repülőtereknek nyújtják. Végül az előny valószínűleg torzítja a versenyt és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, mivel az uniós repülőterek versenyben állnak egymással.

7.3.2.   A támogatás jogszerűsége

| (193) | Az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének értelmében a tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot minden támogatás nyújtására és módosítására irányuló szándékról, és amíg a bejelentési eljárásban végső határozat nem születik, az érintett tagállam a tervezett intézkedéseket nem hajthatja végre. |
| --- | --- |

(193)

Az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének értelmében a tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot minden támogatás nyújtására és módosítására irányuló szándékról, és amíg a bejelentési eljárásban végső határozat nem születik, az érintett tagállam a tervezett intézkedéseket nem hajthatja végre.

| (194) | Mivel a finanszírozást már rendelkezésre bocsátották, a Bizottság úgy véli, hogy Svédország nem tartotta tiszteletben az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében megfogalmazott tilalmat. A program ezért jogszerűtlen, mivel nem jelentették be a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(194)

Mivel a finanszírozást már rendelkezésre bocsátották, a Bizottság úgy véli, hogy Svédország nem tartotta tiszteletben az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében megfogalmazott tilalmat. A program ezért jogszerűtlen, mivel nem jelentették be a Bizottságnak.

7.3.3.   A támogatás összeegyeztethetősége

| (195) | Amint azt a (137)–(141) preambulumbekezdés kifejti, a repülőtereknek 2014. április 4. előtt nyújtott jogellenes működési támogatásokkal kapcsolatos, folyamatban lévő ügyekben a 2014. évi légi közlekedési iránymutatást kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(195)

Amint azt a (137)–(141) preambulumbekezdés kifejti, a repülőtereknek 2014. április 4. előtt nyújtott jogellenes működési támogatásokkal kapcsolatos, folyamatban lévő ügyekben a 2014. évi légi közlekedési iránymutatást kell alkalmazni.

| (196) | A program az iránymutatás elveivel összhangban működési támogatásnak minősül, mivel a célja pontosan az volt, hogy fedezze a repülőtér működési finanszírozási hiányát, azaz a repülőtér bevételei és működési költségei közötti deficitet (39). |
| --- | --- |

(196)

A program az iránymutatás elveivel összhangban működési támogatásnak minősül, mivel a célja pontosan az volt, hogy fedezze a repülőtér működési finanszírozási hiányát, azaz a repülőtér bevételei és működési költségei közötti deficitet (39).

| (197) | Ezenfelül a hivatalos vizsgálati eljárásban érintett programot 2014. április 4. előtt vezették be. |
| --- | --- |

(197)

Ezenfelül a hivatalos vizsgálati eljárásban érintett programot 2014. április 4. előtt vezették be.

| (198) | A Bizottság következésképpen a 3. intézkedés összeegyeztethetőségét a 2014. évi légi közlekedési iránymutatásnak a működési támogatás összeegyeztethetőségére vonatkozó rendelkezéseivel összhangban értékeli, a (147)–(154) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint. |
| --- | --- |

(198)

A Bizottság következésképpen a 3. intézkedés összeegyeztethetőségét a 2014. évi légi közlekedési iránymutatásnak a működési támogatás összeegyeztethetőségére vonatkozó rendelkezéseivel összhangban értékeli, a (147)–(154) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint.

7.3.3.1.   Jól meghatározott közös érdekű célkitűzéshez való hozzájárulás

| (199) | A program célja az volt, hogy előmozdítsa a regionális fejlődést és a régiók közötti összeköttetést a kormány nemzeti közlekedési hálózatért, és különösen a légi közlekedési infrastruktúráért viselt általános felelőssége értelmében. |
| --- | --- |

(199)

A program célja az volt, hogy előmozdítsa a regionális fejlődést és a régiók közötti összeköttetést a kormány nemzeti közlekedési hálózatért, és különösen a légi közlekedési infrastruktúráért viselt általános felelőssége értelmében.

| (200) | A program minimalizálta a párhuzamosság kockázatát azáltal, hogy a rossz összeköttetéssel rendelkező térségek kis repülőtereit vette célba. Emellett a program kifejezetten kizárta az ország legnagyobb repülőtereihez (Arlanda, Landvetter és Sturup) közel található repülőtereket. |
| --- | --- |

(200)

A program minimalizálta a párhuzamosság kockázatát azáltal, hogy a rossz összeköttetéssel rendelkező térségek kis repülőtereit vette célba. Emellett a program kifejezetten kizárta az ország legnagyobb repülőtereihez (Arlanda, Landvetter és Sturup) közel található repülőtereket.

| (201) | Az ország mérete, az alacsony népsűrűség és a gyakran nehézkes közlekedési feltételek szintén csökkentik a párhuzamosság kockázatát azokban a ritka esetekben, amikor a támogatás kedvezményezett repülőterei az iránymutatás 136. pontjában nem kötelező jelleggel megjelölt távolságon belül helyezkednek el. A Bizottság tehát megállapítja, hogy a program jól meghatározott közös érdekű célkitűzéshez járul hozzá. |
| --- | --- |

(201)

Az ország mérete, az alacsony népsűrűség és a gyakran nehézkes közlekedési feltételek szintén csökkentik a párhuzamosság kockázatát azokban a ritka esetekben, amikor a támogatás kedvezményezett repülőterei az iránymutatás 136. pontjában nem kötelező jelleggel megjelölt távolságon belül helyezkednek el. A Bizottság tehát megállapítja, hogy a program jól meghatározott közös érdekű célkitűzéshez járul hozzá.

7.3.3.2.   Az állami beavatkozás szükségessége

| (202) | A fent kifejtettek szerint a repülőterek program szerinti támogathatósága megszűnik, ha nyereségességük elérésére ésszerű kilátások utalnak; ennek tipikus jele az évi körülbelül 300 000 utas. E konzervatív megközelítés garantálja, hogy a támogatást csak akkor folyósítsák, ha az állami beavatkozás szükséges a repülőtér üzemeléséhez. |
| --- | --- |

(202)

A fent kifejtettek szerint a repülőterek program szerinti támogathatósága megszűnik, ha nyereségességük elérésére ésszerű kilátások utalnak; ennek tipikus jele az évi körülbelül 300 000 utas. E konzervatív megközelítés garantálja, hogy a támogatást csak akkor folyósítsák, ha az állami beavatkozás szükséges a repülőtér üzemeléséhez.

| (203) | A Bizottság ugyanis úgy véli, hogy a jelen piaci körülmények között azon repülőterek, amelyek utasforgalma legfeljebb évi 200 000 fő, előreláthatóan nem tudják fedezni a működési költségeik nagy részét, és azon repülőterek, amelyek utasforgalma évente 200 000 és 700 000 fő közé tehető, esetleg nem tudják fedezni működési költségeik nagy részét. |
| --- | --- |

(203)

A Bizottság ugyanis úgy véli, hogy a jelen piaci körülmények között azon repülőterek, amelyek utasforgalma legfeljebb évi 200 000 fő, előreláthatóan nem tudják fedezni a működési költségeik nagy részét, és azon repülőterek, amelyek utasforgalma évente 200 000 és 700 000 fő közé tehető, esetleg nem tudják fedezni működési költségeik nagy részét.

| (204) | E kategóriákat alkalmazva a programban szereplő repülőterekre, a Bizottság a következőket jegyzi meg. |
| --- | --- |

(204)

E kategóriákat alkalmazva a programban szereplő repülőterekre, a Bizottság a következőket jegyzi meg.

| (205) | A 3. intézkedés kedvezményezett repülőtereinek túlnyomó többsége nagyon kis repülőtér. Az 1999–2007 közötti időszakban bármikor támogatott 29 repülőtérből ugyanis 24 a legjobb esetben sem érte el az évi 200 000 fő utasszámot. 21 ezek közül kevesebb mint 100 000 utast számlált évente, 16 még 50 000-et sem. |
| --- | --- |

(205)

A 3. intézkedés kedvezményezett repülőtereinek túlnyomó többsége nagyon kis repülőtér. Az 1999–2007 közötti időszakban bármikor támogatott 29 repülőtérből ugyanis 24 a legjobb esetben sem érte el az évi 200 000 fő utasszámot. 21 ezek közül kevesebb mint 100 000 utast számlált évente, 16 még 50 000-et sem.

| (206) | Mindössze három város (Kristianstad, Västerås és Växjö) esetében haladta meg a legnagyobb érték a 200 000-et az időszakban, de a 300 000 fős utasszámot ekkor sem érték el (ugyanakkor a legalacsonyabb érték 62 639, 107 565, illetve 154 755 volt az időszakban). A fent bemutatottak szerint a Västerås 2006 után a 3. intézkedés alapján nem kapott támogatást. |
| --- | --- |

(206)

Mindössze három város (Kristianstad, Västerås és Växjö) esetében haladta meg a legnagyobb érték a 200 000-et az időszakban, de a 300 000 fős utasszámot ekkor sem érték el (ugyanakkor a legalacsonyabb érték 62 639, 107 565, illetve 154 755 volt az időszakban). A fent bemutatottak szerint a Västerås 2006 után a 3. intézkedés alapján nem kapott támogatást.

| (207) | A fennmaradó két repülőtérből az adott időszakban a legnagyobb a Skavsta volt (legmagasabb utasszám: 1 994 512, legalacsonyabb: 240 233). A repülőtér ugyanakkor 2004 után, azaz amikor először túllépte az 1 000 000 fős utasszámot, nem kapott támogatást (40). A Göteborg városi repülőteret (legmagasabb utasszám: 743 892, legalacsonyabb: 2 972) csak 2003-ban (304 095 utas) és 2004-ben (433 935 utas) támogatták (41). |
| --- | --- |

(207)

A fennmaradó két repülőtérből az adott időszakban a legnagyobb a Skavsta volt (legmagasabb utasszám: 1 994 512, legalacsonyabb: 240 233). A repülőtér ugyanakkor 2004 után, azaz amikor először túllépte az 1 000 000 fős utasszámot, nem kapott támogatást (40). A Göteborg városi repülőteret (legmagasabb utasszám: 743 892, legalacsonyabb: 2 972) csak 2003-ban (304 095 utas) és 2004-ben (433 935 utas) támogatták (41).

| (208) | A Bizottság ezek alapján úgy véli, hogy a helyi repülőterek támogatási programja szerinti támogatásokat akkor nyújtották, amikor az a közérdekű célkitűzés eléréséhez szükséges volt. |
| --- | --- |

(208)

A Bizottság ezek alapján úgy véli, hogy a helyi repülőterek támogatási programja szerinti támogatásokat akkor nyújtották, amikor az a közérdekű célkitűzés eléréséhez szükséges volt.

7.3.3.3.   Helyénvalóság (az iránymutatás 120. pontja)

| (209) | A program hatálya alá tartozó repülőterek problémáinak – azaz a működésükhöz szükséges finanszírozás hiányának – orvoslására a működési támogatás a legalkalmasabb eszköz. |
| --- | --- |

(209)

A program hatálya alá tartozó repülőterek problémáinak – azaz a működésükhöz szükséges finanszírozás hiányának – orvoslására a működési támogatás a legalkalmasabb eszköz.

7.3.3.4.   Ösztönző hatás (az iránymutatás 124. pontja)

| (210) | A fentiek szerint – tekintettel a forgalom szintjére és a program támogathatósági feltételeire – valószínűtlen, hogy a program hatálya alá tartozó repülőterek saját maguk finanszírozni tudnák tevékenységeiket, és így fenn tudnák tartani a kívánt tevékenységi szintet a támogatás nélkül. A program ezért ösztönző hatású. |
| --- | --- |

(210)

A fentiek szerint – tekintettel a forgalom szintjére és a program támogathatósági feltételeire – valószínűtlen, hogy a program hatálya alá tartozó repülőterek saját maguk finanszírozni tudnák tevékenységeiket, és így fenn tudnák tartani a kívánt tevékenységi szintet a támogatás nélkül. A program ezért ösztönző hatású.

7.3.3.5.   Arányosság (az iránymutatás 125. pontja)

| (211) | A támogatás a szükséges minimumra korlátozódik, mivel egyszer sem haladta meg a működés finanszírozási hiányát (és átlagosan ritkán lépte túl annak 75 %-át). |
| --- | --- |

(211)

A támogatás a szükséges minimumra korlátozódik, mivel egyszer sem haladta meg a működés finanszírozási hiányát (és átlagosan ritkán lépte túl annak 75 %-át).

7.3.3.6.   Az indokolatlan versenytorzulás elkerülése (az iránymutatás 131. pontja)

| (212) | A 3. intézkedés hatálya alá tartozó repülőterek tipikusan kis vagy nagyon kis repülőterek, az országban elszórtan helyezkednek el, és kontinentális európai mércével mérve hatalmas a vonzáskörzetük. |
| --- | --- |

(212)

A 3. intézkedés hatálya alá tartozó repülőterek tipikusan kis vagy nagyon kis repülőterek, az országban elszórtan helyezkednek el, és kontinentális európai mércével mérve hatalmas a vonzáskörzetük.

| (213) | A fent bemutatottak szerint a program elvei értelmében az ország legnagyobb repülőtereihez (a stockholmi Arlandához, a göteborgi Landvetterhez és a Malmö melletti Skuruphoz) közel elhelyezkedő repülőtereket kizárják a programból, ezáltal csökkentik az esetleges átfedéseket. |
| --- | --- |

(213)

A fent bemutatottak szerint a program elvei értelmében az ország legnagyobb repülőtereihez (a stockholmi Arlandához, a göteborgi Landvetterhez és a Malmö melletti Skuruphoz) közel elhelyezkedő repülőtereket kizárják a programból, ezáltal csökkentik az esetleges átfedéseket.

| (214) | Jóllehet néhány esetben a program hatálya alá tartozó repülőterek némelyike a 136. pontban nem kötelező jelleggel megadott távolságon belül helyezkedik el, a Bizottság emlékeztet arra, hogy ezek a repülőterek nagyon kis repülőterek, ezért a versenytorzulás valószínűleg csekély mértékű. |
| --- | --- |

(214)

Jóllehet néhány esetben a program hatálya alá tartozó repülőterek némelyike a 136. pontban nem kötelező jelleggel megadott távolságon belül helyezkedik el, a Bizottság emlékeztet arra, hogy ezek a repülőterek nagyon kis repülőterek, ezért a versenytorzulás valószínűleg csekély mértékű.

7.3.4.   Következtetések

| (215) | A fenti okokból a Bizottság úgy véli, hogy a 2000–2010 között a helyi repülőterek támogatási programja szerint nyújtott támogatás az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének értelmében összeegyeztethető volt a belső piaccal. |
| --- | --- |

(215)

A fenti okokból a Bizottság úgy véli, hogy a 2000–2010 között a helyi repülőterek támogatási programja szerint nyújtott támogatás az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének értelmében összeegyeztethető volt a belső piaccal.

7.4.   A RYANAIRNEK ÉS AZ AMS-NEK NYÚJTOTT ÁLLÍTÓLAGOS TÁMOGATÁS

7.4.1.   A támogatás megléte

7.4.1.1.   Gazdasági tevékenység és a vállalkozás fogalma

| (216) | Mivel légi közlekedési szolgáltatásokat nyújtanak, a légitársaságok gazdasági tevékenységet folytatnak, ezért az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett vállalkozásnak minősülnek. Ennek megfelelően vizsgálni kell, hogy a légitársaságok és a szóban forgó repülőtér közötti megállapodások, amennyiben az államnak tudhatók be és állami források átruházásával járnak, gazdasági előnyhöz juttatták-e ezeket a légitársaságokat. |
| --- | --- |

(216)

Mivel légi közlekedési szolgáltatásokat nyújtanak, a légitársaságok gazdasági tevékenységet folytatnak, ezért az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett vállalkozásnak minősülnek. Ennek megfelelően vizsgálni kell, hogy a légitársaságok és a szóban forgó repülőtér közötti megállapodások, amennyiben az államnak tudhatók be és állami források átruházásával járnak, gazdasági előnyhöz juttatták-e ezeket a légitársaságokat.

7.4.1.2.   Állami források és az államnak való betudhatóság

| (217) | A Bíróság a fent említett Stardust Marine ügyben hozott ítéletben megállapította, hogy a magánjog szerint bejegyzett azon vállalkozás forrásai, amely részvényeinek többsége állami tulajdonban van, állami forrásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(217)

A Bíróság a fent említett Stardust Marine ügyben hozott ítéletben megállapította, hogy a magánjog szerint bejegyzett azon vállalkozás forrásai, amely részvényeinek többsége állami tulajdonban van, állami forrásnak minősülnek.

| (218) | Ami az államnak betudhatóságot illeti, a Stardust Marine ügyben hozott ítéletben a Bíróság azt is kimondta, hogy annak megállapításához, hogy a forrásátruházás az állami részvényeseknek tudható be, nem elegendő az, hogy az adott vállalkozás egyetlen vagy többségi részvényese az állam vagy állami szerv. A Bíróság szerint, még ha az állam irányítási pozícióval is rendelkezik a közvállalkozásban, és döntő befolyást gyakorol annak ügyleteire, ezen irányítás tényleges gyakorlását adott esetben nem lehet automatikusan vélelmezni, mivel a közvállalkozás többé-kevésbé függetlenül is eljárhat, az állam által ráruházott autonómia fokától függően. |
| --- | --- |

(218)

Ami az államnak betudhatóságot illeti, a Stardust Marine ügyben hozott ítéletben a Bíróság azt is kimondta, hogy annak megállapításához, hogy a forrásátruházás az állami részvényeseknek tudható be, nem elegendő az, hogy az adott vállalkozás egyetlen vagy többségi részvényese az állam vagy állami szerv. A Bíróság szerint, még ha az állam irányítási pozícióval is rendelkezik a közvállalkozásban, és döntő befolyást gyakorol annak ügyleteire, ezen irányítás tényleges gyakorlását adott esetben nem lehet automatikusan vélelmezni, mivel a közvállalkozás többé-kevésbé függetlenül is eljárhat, az állam által ráruházott autonómia fokától függően.

| (219) | A Bíróság szerint az államnak betudhatóság jelei lehetnek a következők:






  a) | az a tény, hogy az adott vállalkozás nem hozhatta meg a vitatott határozatot a hatóság követelményeinek figyelembevétele nélkül; |
| --- | --- | --- |

(219)

A Bíróság szerint az államnak betudhatóság jelei lehetnek a következők:

a)

az a tény, hogy az adott vállalkozás nem hozhatta meg a vitatott határozatot a hatóság követelményeinek figyelembevétele nélkül;

| b) | az a tény, hogy a vállalkozásnak figyelembe kell vennie a kormányzati utasításokat; |
| --- | --- |

b)

az a tény, hogy a vállalkozásnak figyelembe kell vennie a kormányzati utasításokat;

| c) | a közvállalkozás a közigazgatási struktúrák szerves részét képezi; |
| --- | --- |

c)

a közvállalkozás a közigazgatási struktúrák szerves részét képezi;

| d) | a közvállalkozás tevékenységeinek jellege, valamint az, hogy azokat rendes piaci körülmények között, magánszereplőkkel versenyezve végzik; |
| --- | --- |

d)

a közvállalkozás tevékenységeinek jellege, valamint az, hogy azokat rendes piaci körülmények között, magánszereplőkkel versenyezve végzik;

| e) | a vállalkozás jogállása; |
| --- | --- |

e)

a vállalkozás jogállása;

| f) | a hatóságok által a vállalkozás irányítása felett gyakorolt ellenőrzés mértéke; továbbá |
| --- | --- |

f)

a hatóságok által a vállalkozás irányítása felett gyakorolt ellenőrzés mértéke; továbbá

| g) | minden olyan további mutató, amely adott esetben a hatóságoknak az intézkedés elfogadásában való közreműködését vagy e közreműködés hiányának valószínűtlenségét jelzi, az intézkedés alkalmazási körére, tartalmára vagy a benne foglalt feltételekre is figyelemmel. |
| --- | --- |

g)

minden olyan további mutató, amely adott esetben a hatóságoknak az intézkedés elfogadásában való közreműködését vagy e közreműködés hiányának valószínűtlenségét jelzi, az intézkedés alkalmazási körére, tartalmára vagy a benne foglalt feltételekre is figyelemmel.

7.4.1.3.   Állami források

| (220) | A VFAB az e határozat tárgyát képező időszak egészében 100 %-os állami tulajdonban állt: vagy teljes mértékben Västerås város tulajdonában, vagy Västerås város és az állami szervként működő SCAA leányvállalata, az LFV Holding közös tulajdonában. Az állam, mint a VFAB egyedüli részvényese, amely jogosult az igazgatótanácsi tagok kinevezésére, vélelmezhetően teljes körű befolyást gyakorol a VFAB-ra, és ellenőrzi annak forrásait. Így a VFAB forrásaiból nyújtott bármely előny állami forrásból nyújtott előnynek minősül. |
| --- | --- |

(220)

A VFAB az e határozat tárgyát képező időszak egészében 100 %-os állami tulajdonban állt: vagy teljes mértékben Västerås város tulajdonában, vagy Västerås város és az állami szervként működő SCAA leányvállalata, az LFV Holding közös tulajdonában. Az állam, mint a VFAB egyedüli részvényese, amely jogosult az igazgatótanácsi tagok kinevezésére, vélelmezhetően teljes körű befolyást gyakorol a VFAB-ra, és ellenőrzi annak forrásait. Így a VFAB forrásaiból nyújtott bármely előny állami forrásból nyújtott előnynek minősül.

7.4.1.4.   Betudhatóság

| (221) | A Bizottság először is megjegyzi, hogy a VFAB alapszabálya szerint a vállalkozás célja a térség légi közlekedési szükségleteinek kielégítése a helyi igazgatási szervek tevékenységeire alkalmazandó közjog elveivel összhangban. Így a vállalat általános célja olyan közérdekű célkitűzés, amelynek megvalósítására tipikusan hatóságok törekszenek, és olyan konkrét jogi rendelkezésekre hivatkozik, amelyek helyi igazgatási szervekre vonatkoznak. Emellett a VFAB igazgatótanácsi tagjainak kinevezésére Västerås városa jogosult (illetve az LFV Holdinggal együtt volt jogosult, amikor az is részvényes volt) (42). |
| --- | --- |

(221)

A Bizottság először is megjegyzi, hogy a VFAB alapszabálya szerint a vállalkozás célja a térség légi közlekedési szükségleteinek kielégítése a helyi igazgatási szervek tevékenységeire alkalmazandó közjog elveivel összhangban. Így a vállalat általános célja olyan közérdekű célkitűzés, amelynek megvalósítására tipikusan hatóságok törekszenek, és olyan konkrét jogi rendelkezésekre hivatkozik, amelyek helyi igazgatási szervekre vonatkoznak. Emellett a VFAB igazgatótanácsi tagjainak kinevezésére Västerås városa jogosult (illetve az LFV Holdinggal együtt volt jogosult, amikor az is részvényes volt) (42).

| (222) | Ezenfelül a VFAB vezérigazgatójának az eredeti 2001. évi megállapodás Ryanairrel való megkötésére szóló felhatalmazását az igazgatótanács fogadta el, amelynek rendes tagjait Västerås város nevezte ki (43). |
| --- | --- |

(222)

Ezenfelül a VFAB vezérigazgatójának az eredeti 2001. évi megállapodás Ryanairrel való megkötésére szóló felhatalmazását az igazgatótanács fogadta el, amelynek rendes tagjait Västerås város nevezte ki (43).

| (223) | Az alapszabály azt is előírja, hogy a vállalkozásnak minden operatív határozatot be kell nyújtani véleményezésre a városi tanácsnak. |
| --- | --- |

(223)

Az alapszabály azt is előírja, hogy a vállalkozásnak minden operatív határozatot be kell nyújtani véleményezésre a városi tanácsnak.

| (224) | A hivatalos vizsgálati eljárás során benyújtott dokumentumokból kiderül, hogy Västerås város közvetlenül részt vett a fontosabb üzleti döntésekben. A bizonyítékok arra utalnak, hogy 2006-ban, amint az LFV Holdinggal kötött költségfedezeti megállapodás a lejáratához közeledett, a városi tanács megvitatta a VFAB jövőbeni üzleti stratégiáját, és kifejezett határozatot hozott arról, hogy a vállalatnak milyen üzleti stratégiát kell követnie 2011-ig. Így a hatóság közvetlenül részt vett a repülőtér-üzemeltető üzleti stratégiájának megtervezésében, ezért úgy kell tekinteni, hogy részt vett a stratégia végrehajtása során az üzemeltető által hozott határozatokban. |
| --- | --- |

(224)

A hivatalos vizsgálati eljárás során benyújtott dokumentumokból kiderül, hogy Västerås város közvetlenül részt vett a fontosabb üzleti döntésekben. A bizonyítékok arra utalnak, hogy 2006-ban, amint az LFV Holdinggal kötött költségfedezeti megállapodás a lejáratához közeledett, a városi tanács megvitatta a VFAB jövőbeni üzleti stratégiáját, és kifejezett határozatot hozott arról, hogy a vállalatnak milyen üzleti stratégiát kell követnie 2011-ig. Így a hatóság közvetlenül részt vett a repülőtér-üzemeltető üzleti stratégiájának megtervezésében, ezért úgy kell tekinteni, hogy részt vett a stratégia végrehajtása során az üzemeltető által hozott határozatokban.

| (225) | Ennek alapján úgy kell tekinteni, hogy az állam részt vesz a VFAB üzleti döntéseiben, és a vállalat nem határozhatja meg marketingstratégiáját a hatóság hivatalos vagy nem hivatalos iránymutatásától függetlenül. A Bizottság megjegyzi, hogy Svédország nem vitatta az államnak betudhatóságot, és a fentiekből következően úgy véli, a VFAB Ryanairrel és AMS-szel a 4. és 5. intézkedés értelmében kötött üzleti megállapodásai az államnak tudhatók be. |
| --- | --- |

(225)

Ennek alapján úgy kell tekinteni, hogy az állam részt vesz a VFAB üzleti döntéseiben, és a vállalat nem határozhatja meg marketingstratégiáját a hatóság hivatalos vagy nem hivatalos iránymutatásától függetlenül. A Bizottság megjegyzi, hogy Svédország nem vitatta az államnak betudhatóságot, és a fentiekből következően úgy véli, a VFAB Ryanairrel és AMS-szel a 4. és 5. intézkedés értelmében kötött üzleti megállapodásai az államnak tudhatók be.

7.4.1.5.   Gazdasági előny

| (226) | Annak értékelése érdekében, hogy egy állami tulajdonban lévő repülőtér és egy légitársaság között létrejövő megállapodás gazdasági előnyhöz juttatja-e a légitársaságot, elemezni kell, hogy a megállapodás megfelel-e a piacgazdasági szereplő elvének. A piacgazdasági szereplő tesztet egy repülőtér és egy légitársaság közötti megállapodásra alkalmazva azt kell vizsgálni, hogy a megállapodás megkötésének idején egy körültekintő piacgazdasági szereplő várhatta volna-e e megállapodástól, hogy magasabb hasznot hoz, mint amit más eszközökkel elérhetne. E magasabb hasznot a szerződés által várhatóan generált különbözeti bevételek (azaz a szerződés megkötése esetén keletkező bevételek és a szerződéskötés elmaradása esetén elért bevételek közötti különbség) és a szerződésből várhatóan származó különbözeti költségek (azaz a szerződéskötés esetén keletkező költségek és a szerződéskötés hiányában felmerülő költségek különbsége) közötti különbségben kell mérni, és az eredményként adódó cash flow-t a megfelelő leszámítolási kamatlábbal diszkontálni kell. A repülőtér és a légitársaság között fennálló megállapodások értékelésekor a Bizottság azt is figyelembe fogja venni, hogy a vizsgált megállapodások milyen mértékben tekinthetők a repülőtér átfogó stratégiája végrehajtása részének, amely várhatóan legalább hosszú távon a repülőtér nyereségességét szolgálja (az iránymutatás 66. pontja). |
| --- | --- |

(226)

Annak értékelése érdekében, hogy egy állami tulajdonban lévő repülőtér és egy légitársaság között létrejövő megállapodás gazdasági előnyhöz juttatja-e a légitársaságot, elemezni kell, hogy a megállapodás megfelel-e a piacgazdasági szereplő elvének. A piacgazdasági szereplő tesztet egy repülőtér és egy légitársaság közötti megállapodásra alkalmazva azt kell vizsgálni, hogy a megállapodás megkötésének idején egy körültekintő piacgazdasági szereplő várhatta volna-e e megállapodástól, hogy magasabb hasznot hoz, mint amit más eszközökkel elérhetne. E magasabb hasznot a szerződés által várhatóan generált különbözeti bevételek (azaz a szerződés megkötése esetén keletkező bevételek és a szerződéskötés elmaradása esetén elért bevételek közötti különbség) és a szerződésből várhatóan származó különbözeti költségek (azaz a szerződéskötés esetén keletkező költségek és a szerződéskötés hiányában felmerülő költségek különbsége) közötti különbségben kell mérni, és az eredményként adódó cash flow-t a megfelelő leszámítolási kamatlábbal diszkontálni kell. A repülőtér és a légitársaság között fennálló megállapodások értékelésekor a Bizottság azt is figyelembe fogja venni, hogy a vizsgált megállapodások milyen mértékben tekinthetők a repülőtér átfogó stratégiája végrehajtása részének, amely várhatóan legalább hosszú távon a repülőtér nyereségességét szolgálja (az iránymutatás 66. pontja).

| (227) | Ebben az elemzésben az ügylettel összefüggő minden különbözeti bevételt és költséget figyelembe kell venni. A különböző tényezőket (a repülőtéri díjakra alkalmazott engedményt, a marketingtámogatásokat, az egyéb pénzügyi ösztönzőket) nem szabad elkülönítve vizsgálni. Amint ugyanis a Charleroi-ügyben hozott ítélet kimondja: „a magánbefektető kritériumának alkalmazása keretében a kereskedelmi ügyletet egészében kell figyelembe venni annak megvizsgálásakor, hogy a közjogi jogalany és az általa ellenőrzött jogalany együtt racionális piacgazdasági szereplőként jártak-e el. A Bizottság a vitatott intézkedések értékelése során ugyanis köteles valamennyi releváns elemet és azok összefüggéseit figyelembe venni [...].” |
| --- | --- |

(227)

Ebben az elemzésben az ügylettel összefüggő minden különbözeti bevételt és költséget figyelembe kell venni. A különböző tényezőket (a repülőtéri díjakra alkalmazott engedményt, a marketingtámogatásokat, az egyéb pénzügyi ösztönzőket) nem szabad elkülönítve vizsgálni. Amint ugyanis a Charleroi-ügyben hozott ítélet kimondja: „a magánbefektető kritériumának alkalmazása keretében a kereskedelmi ügyletet egészében kell figyelembe venni annak megvizsgálásakor, hogy a közjogi jogalany és az általa ellenőrzött jogalany együtt racionális piacgazdasági szereplőként jártak-e el. A Bizottság a vitatott intézkedések értékelése során ugyanis köteles valamennyi releváns elemet és azok összefüggéseit figyelembe venni [...].”

| (228) | A várható különbözeti bevételeknek tartalmazniuk kell különösen a repülőtéri díjakból származó bevételeket, figyelemmel az engedményekre és a megállapodás által várhatóan generált forgalomra, emellett a további forgalom által várhatóan termelt, nem repüléssel kapcsolatos bevételeket. A várható különbözeti költségeknek tartalmazniuk kell különösen minden működési és beruházási különbözeti költséget, amelyek a megállapodás hiányában nem merültek volna fel, valamint a marketingtámogatások és egyéb pénzügyi ösztönzők költségét. |
| --- | --- |

(228)

A várható különbözeti bevételeknek tartalmazniuk kell különösen a repülőtéri díjakból származó bevételeket, figyelemmel az engedményekre és a megállapodás által várhatóan generált forgalomra, emellett a további forgalom által várhatóan termelt, nem repüléssel kapcsolatos bevételeket. A várható különbözeti költségeknek tartalmazniuk kell különösen minden működési és beruházási különbözeti költséget, amelyek a megállapodás hiányában nem merültek volna fel, valamint a marketingtámogatások és egyéb pénzügyi ösztönzők költségét.

| (229) | A Bizottság ezzel összefüggésben azt is megjegyzi, hogy a különböző árak alkalmazása (ideértve a marketingtámogatást és az egyéb ösztönzőket) állandó üzleti gyakorlat. Az ilyen különbségtételen alapuló árképzési politikát azonban üzleti szempontból indokolni kell. |
| --- | --- |

(229)

A Bizottság ezzel összefüggésben azt is megjegyzi, hogy a különböző árak alkalmazása (ideértve a marketingtámogatást és az egyéb ösztönzőket) állandó üzleti gyakorlat. Az ilyen különbségtételen alapuló árképzési politikát azonban üzleti szempontból indokolni kell.

A piacgazdasági szereplő elvének alkalmazása a szóban forgó, különösen a Ryanairrel kötött megállapodásra

| (230) | A piacgazdasági szereplő elvének ebben az ügyben történő alkalmazása céljából helyénvaló először is megvizsgálni a következő kérdéseket:






  a) | A marketingmegállapodást és a repülőtéri díjakra vonatkozó megállapodást a piacgazdasági szereplő elvének alkalmazása céljából együtt vagy – amint a Ryanair és az AMS érvelt – külön kell-e vizsgálni? |
| --- | --- | --- |

(230)

A piacgazdasági szereplő elvének ebben az ügyben történő alkalmazása céljából helyénvaló először is megvizsgálni a következő kérdéseket:

a)

A marketingmegállapodást és a repülőtéri díjakra vonatkozó megállapodást a piacgazdasági szereplő elvének alkalmazása céljából együtt vagy – amint a Ryanair és az AMS érvelt – külön kell-e vizsgálni?

| b) | Helyénvaló-e a piacgazdasági szereplő elvének alkalmazásakor összehasonlítani a hivatalos vizsgálati eljárás tárgyát képező megállapodásokat a más repülőterek által kiszabott repülőtéri díjakkal? |
| --- | --- |

b)

Helyénvaló-e a piacgazdasági szereplő elvének alkalmazásakor összehasonlítani a hivatalos vizsgálati eljárás tárgyát képező megállapodásokat a más repülőterek által kiszabott repülőtéri díjakkal?

| (231) | A Bizottság először e két kérdést tekinti át, majd alkalmazza a piacgazdasági szereplő elvét a 4. és az 5. intézkedésre. |
| --- | --- |

(231)

A Bizottság először e két kérdést tekinti át, majd alkalmazza a piacgazdasági szereplő elvét a 4. és az 5. intézkedésre.

A marketingmegállapodások és a repülőtéri díjakkal kapcsolatos megállapodások együttes értékelése

| (232) | A Bizottság úgy véli, hogy az ebben az ügyben a hivatalos vizsgálati eljárás tárgyát képező kétféle intézkedést, azaz a repülőtéri szolgáltatási megállapodást és a marketingmegállapodásokat egyetlen intézkedésként, együtt kell vizsgálni. Ez a megközelítés egyfelől a VFAB és a Ryanair közötti repülőtéri szolgáltatási megállapodásra, másfelől a VFAB és a Ryanair, valamint a VFAB és az AMS közötti marketingmegállapodásokra vonatkozik. A Ryanair nem vitatja, hogy a közvetlenül a Ryanair és a VFAB között kötött marketingmegállapodást a repülőtéri díjakra vonatkozó megállapodással együtt kell vizsgálni. A két megállapodás ugyanis együtt szabályozza a VFAB és a Ryanair közötti üzleti kapcsolatot. A Bizottság meglátása szerint ugyanez vonatkozik az AMS-szel kötött marketingmegállapodásra, a következő okokból. |
| --- | --- |

(232)

A Bizottság úgy véli, hogy az ebben az ügyben a hivatalos vizsgálati eljárás tárgyát képező kétféle intézkedést, azaz a repülőtéri szolgáltatási megállapodást és a marketingmegállapodásokat egyetlen intézkedésként, együtt kell vizsgálni. Ez a megközelítés egyfelől a VFAB és a Ryanair közötti repülőtéri szolgáltatási megállapodásra, másfelől a VFAB és a Ryanair, valamint a VFAB és az AMS közötti marketingmegállapodásokra vonatkozik. A Ryanair nem vitatja, hogy a közvetlenül a Ryanair és a VFAB között kötött marketingmegállapodást a repülőtéri díjakra vonatkozó megállapodással együtt kell vizsgálni. A két megállapodás ugyanis együtt szabályozza a VFAB és a Ryanair közötti üzleti kapcsolatot. A Bizottság meglátása szerint ugyanez vonatkozik az AMS-szel kötött marketingmegállapodásra, a következő okokból.

| (233) | Több jel utal arra, hogy ezeket a szerződéseket egyetlen intézkedésként kell értékelni, mivel azokat egyetlen ügylet keretében kötötték meg. |
| --- | --- |

(233)

Több jel utal arra, hogy ezeket a szerződéseket egyetlen intézkedésként kell értékelni, mivel azokat egyetlen ügylet keretében kötötték meg.

| (234) | Először az AMS a Ryanair 100 %-os tulajdonban álló leányvállalata. A marketingszerződést az AMS nevében Edward Wilson írta alá, aki abban az időben az AMS-nél és a Ryanairnél is igazgató volt. Az állami támogatási szabályok alkalmazásában az AMS és a Ryanair egyetlen vállalkozásnak tekintendő, abban az értelemben, hogy az AMS a Ryanair közvetítőjeként, annak érdekében és a Ryanair irányítása alatt jár el. E megállapodások tekintetében erre abból a tényből is lehet következtetni, hogy a marketingmegállapodás preambulumában a következő szerepel: „[...] www.ryanair.com, az ír diszkont légitársaság, a Ryanair honlapja.” |
| --- | --- |

(234)

Először az AMS a Ryanair 100 %-os tulajdonban álló leányvállalata. A marketingszerződést az AMS nevében Edward Wilson írta alá, aki abban az időben az AMS-nél és a Ryanairnél is igazgató volt. Az állami támogatási szabályok alkalmazásában az AMS és a Ryanair egyetlen vállalkozásnak tekintendő, abban az értelemben, hogy az AMS a Ryanair közvetítőjeként, annak érdekében és a Ryanair irányítása alatt jár el. E megállapodások tekintetében erre abból a tényből is lehet következtetni, hogy a marketingmegállapodás preambulumában a következő szerepel: „[...] www.ryanair.com, az ír diszkont légitársaság, a Ryanair honlapja.”

| (235) | Ezenfelül e marketingmegállapodások, noha névleg a VFAB és az AMS között jöttek létre, kifejezetten a 2005. évi megállapodás, azaz a VFAB és a Ryanair közötti, a repülőtéri díjakról szóló 2005. január 31-i megállapodás kiegészítő megállapodásai. Ez egyértelműen mutatja, hogy egyik fél sem választotta el a repülőtéri szolgáltatási megállapodásokat a marketingszolgáltatási megállapodástól, hanem egyetlen üzleti megállapodás részének tekintette azokat (a Bizottság azt is megjegyzi, hogy noha az augusztus 1-jei két kiegészítő megállapodásra névleg a VFAB és az AMS között kerül sor, azokat mindazonáltal a Ryanair Ltd nevében írták alá). |
| --- | --- |

(235)

Ezenfelül e marketingmegállapodások, noha névleg a VFAB és az AMS között jöttek létre, kifejezetten a 2005. évi megállapodás, azaz a VFAB és a Ryanair közötti, a repülőtéri díjakról szóló 2005. január 31-i megállapodás kiegészítő megállapodásai. Ez egyértelműen mutatja, hogy egyik fél sem választotta el a repülőtéri szolgáltatási megállapodásokat a marketingszolgáltatási megállapodástól, hanem egyetlen üzleti megállapodás részének tekintette azokat (a Bizottság azt is megjegyzi, hogy noha az augusztus 1-jei két kiegészítő megállapodásra névleg a VFAB és az AMS között kerül sor, azokat mindazonáltal a Ryanair Ltd nevében írták alá).

| (236) | Másodszor az AMS-szel kötött 2010. évi marketingmegállapodás a „Megállapodás célja” címet viselő első szakaszában kimondja, hogy a megállapodás „[...]”. E megfogalmazásból egyértelmű közvetlen kapcsolat állapítható meg a szolgáltatási megállapodás és a marketingmegállapodás között, abban az értelemben, hogy az egyiket a másik nélkül nem kötötték volna meg. A marketingmegállapodás a repülőtéri szolgáltatási megállapodás megkötésén és a Ryanair által nyújtott szolgáltatásokon alapul. A preambulum ugyanis azt is kimondja, hogy a VFAB a régió idegenforgalmi és üzleti lehetőségeinek reklámozása céljából a Ryanair utasait célozza meg. |
| --- | --- |

(236)

Másodszor az AMS-szel kötött 2010. évi marketingmegállapodás a „Megállapodás célja” címet viselő első szakaszában kimondja, hogy a megállapodás „[...]”. E megfogalmazásból egyértelmű közvetlen kapcsolat állapítható meg a szolgáltatási megállapodás és a marketingmegállapodás között, abban az értelemben, hogy az egyiket a másik nélkül nem kötötték volna meg. A marketingmegállapodás a repülőtéri szolgáltatási megállapodás megkötésén és a Ryanair által nyújtott szolgáltatásokon alapul. A preambulum ugyanis azt is kimondja, hogy a VFAB a régió idegenforgalmi és üzleti lehetőségeinek reklámozása céljából a Ryanair utasait célozza meg.

| (237) | Harmadszor a marketingmegállapodás preambulumában az szerepel, hogy a VFAB szándéka, hogy „aktívan reklámozza Västmanland és Västerås térségét mint a nemzetközi légi utasok üdülési célpontját és vonzó üzleti központot.” Ez arra utal, hogy a marketingmegállapodás megkötésének elsődleges és kifejezett célja konkrétan a Västerås repülőtér (és annak környezete, Västmanland) népszerűsítése a Ryanair potenciális ügyfelei körében. |
| --- | --- |

(237)

Harmadszor a marketingmegállapodás preambulumában az szerepel, hogy a VFAB szándéka, hogy „aktívan reklámozza Västmanland és Västerås térségét mint a nemzetközi légi utasok üdülési célpontját és vonzó üzleti központot.” Ez arra utal, hogy a marketingmegállapodás megkötésének elsődleges és kifejezett célja konkrétan a Västerås repülőtér (és annak környezete, Västmanland) népszerűsítése a Ryanair potenciális ügyfelei körében.

| (238) | Következésképpen a VFAB és az AMS közötti marketingszolgáltatási megállapodás elválaszthatatlanul kapcsolódik a Ryanair és a VFAB közötti repülőtéri szolgáltatási megállapodáshoz. A fenti megfontolások bizonyítják, hogy a repülőtéri szolgáltatási megállapodások nélkül a marketingszerződéseket nem kötötték volna meg. A marketingszerződés kifejezetten kimondja, hogy annak alapja a Ryanair Västerås–London szolgáltatása, és lényegében e járat reklámozásával kapcsolatos marketingszolgáltatásokat irányoz elő. |
| --- | --- |

(238)

Következésképpen a VFAB és az AMS közötti marketingszolgáltatási megállapodás elválaszthatatlanul kapcsolódik a Ryanair és a VFAB közötti repülőtéri szolgáltatási megállapodáshoz. A fenti megfontolások bizonyítják, hogy a repülőtéri szolgáltatási megállapodások nélkül a marketingszerződéseket nem kötötték volna meg. A marketingszerződés kifejezetten kimondja, hogy annak alapja a Ryanair Västerås–London szolgáltatása, és lényegében e járat reklámozásával kapcsolatos marketingszolgáltatásokat irányoz elő.

| (239) | Ezekből az okokból a Bizottság úgy véli, helyénvaló a VFAB és a Ryanair közötti repülőtéri szolgáltatási megállapodást és a 2010. augusztus 1-jei és 17-i marketingmegállapodást együtt elemezni annak meghatározása érdekében, hogy azok állami támogatási intézkedésnek minősülnek-e vagy sem. |
| --- | --- |

(239)

Ezekből az okokból a Bizottság úgy véli, helyénvaló a VFAB és a Ryanair közötti repülőtéri szolgáltatási megállapodást és a 2010. augusztus 1-jei és 17-i marketingmegállapodást együtt elemezni annak meghatározása érdekében, hogy azok állami támogatási intézkedésnek minősülnek-e vagy sem.

Västerås repülőtér más európai repülőterekkel való összehasonlíthatósága

| (240) | Svédország és a Ryanair azzal érvelt, hogy a piacgazdasági szereplő elvének értékelésekor össze kell hasonlítani az egyrészt a VFAB, másrészt a Ryanair és az AMS közötti üzleti megállapodások feltételeit a más repülőtereken alkalmazott, hasonló megállapodások feltételeivel. |
| --- | --- |

(240)

Svédország és a Ryanair azzal érvelt, hogy a piacgazdasági szereplő elvének értékelésekor össze kell hasonlítani az egyrészt a VFAB, másrészt a Ryanair és az AMS közötti üzleti megállapodások feltételeit a más repülőtereken alkalmazott, hasonló megállapodások feltételeivel.

| (241) | A piacgazdasági szereplő elvének alkalmazása tekintetében az új iránymutatás szerint egy adott repülőteret használó légitársaságnak nyújtott támogatás megléte elvben kizárható, ha a repülőtéri szolgáltatásokért szabott ár megfelel a piaci árnak, vagy ha előzetes elemzéssel igazolható, hogy a repülőtér és a légitársaság közötti megállapodás pozitív különbözeti nyereséget eredményez a repülőtérnél. Ami ugyanakkor az első megközelítést illeti (a piaci árral való összevetést), a Bizottság kétségbe vonja, hogy jelenleg azonosítható lenne olyan megfelelő referenciaérték, amelynek segítségével megállapítható lenne a repülőterek által nyújtott szolgáltatások valós piaci ára. Ezért úgy véli, hogy a repülőterek egyes légitársaságokkal kötött megállapodásainak értékelése szempontjából a leginkább releváns kritérium a különbözeti nyereségesség előzetes elemzése. |
| --- | --- |

(241)

A piacgazdasági szereplő elvének alkalmazása tekintetében az új iránymutatás szerint egy adott repülőteret használó légitársaságnak nyújtott támogatás megléte elvben kizárható, ha a repülőtéri szolgáltatásokért szabott ár megfelel a piaci árnak, vagy ha előzetes elemzéssel igazolható, hogy a repülőtér és a légitársaság közötti megállapodás pozitív különbözeti nyereséget eredményez a repülőtérnél. Ami ugyanakkor az első megközelítést illeti (a piaci árral való összevetést), a Bizottság kétségbe vonja, hogy jelenleg azonosítható lenne olyan megfelelő referenciaérték, amelynek segítségével megállapítható lenne a repülőterek által nyújtott szolgáltatások valós piaci ára. Ezért úgy véli, hogy a repülőterek egyes légitársaságokkal kötött megállapodásainak értékelése szempontjából a leginkább releváns kritérium a különbözeti nyereségesség előzetes elemzése.

| (242) | Meg kell jegyezni, hogy általában a piacgazdasági szereplő elvének a más hasonló piac átlagárán alapuló alkalmazása akkor lehet hasznos, ha ilyen ár ésszerűen megállapítható vagy a piaci mutatószámokból kikövetkeztethető. Ez a módszer azonban nem helytálló a repülőtéri szolgáltatások esetében, ahol a költségek és bevételek struktúrája repülőterenként nagymértékben eltér. Ez azért van így, mert a költségek és bevételek attól függnek, hogy milyen fejlett a repülőtér, hány légitársaság használja azt, milyen az utasforgalmi kapacitása, az infrastruktúra és a kapcsolódó befektetések állapota, a tagállamonként más és más szabályozási keret, és hogy a repülőtérnek van-e tartozása vagy múltbeli kötelezettségvállalása. |
| --- | --- |

(242)

Meg kell jegyezni, hogy általában a piacgazdasági szereplő elvének a más hasonló piac átlagárán alapuló alkalmazása akkor lehet hasznos, ha ilyen ár ésszerűen megállapítható vagy a piaci mutatószámokból kikövetkeztethető. Ez a módszer azonban nem helytálló a repülőtéri szolgáltatások esetében, ahol a költségek és bevételek struktúrája repülőterenként nagymértékben eltér. Ez azért van így, mert a költségek és bevételek attól függnek, hogy milyen fejlett a repülőtér, hány légitársaság használja azt, milyen az utasforgalmi kapacitása, az infrastruktúra és a kapcsolódó befektetések állapota, a tagállamonként más és más szabályozási keret, és hogy a repülőtérnek van-e tartozása vagy múltbeli kötelezettségvállalása.

| (243) | Ezenfelül, amint az ebben az ügyben is látható, a repülőterek és a légitársaságok közötti üzleti gyakorlatok nem mindig kizárólag a közzétett díjjegyzéken alapulnak. Ezek az üzleti kapcsolatok nagyon is változatosak. Kiterjednek az utasforgalommal kapcsolatos kockázatok és bármely üzleti vagy pénzügyi felelősség megosztására, szokványos ösztönzőrendszerekre, valamint a kockázatok megállapodás időtartama alatti megoszlásának módosítására is. Ebből következően az egyes ügyletek nem hasonlíthatók egymáshoz a járatpárok árai vagy az utasonkénti árak alapján. |
| --- | --- |

(243)

Ezenfelül, amint az ebben az ügyben is látható, a repülőterek és a légitársaságok közötti üzleti gyakorlatok nem mindig kizárólag a közzétett díjjegyzéken alapulnak. Ezek az üzleti kapcsolatok nagyon is változatosak. Kiterjednek az utasforgalommal kapcsolatos kockázatok és bármely üzleti vagy pénzügyi felelősség megosztására, szokványos ösztönzőrendszerekre, valamint a kockázatok megállapodás időtartama alatti megoszlásának módosítására is. Ebből következően az egyes ügyletek nem hasonlíthatók egymáshoz a járatpárok árai vagy az utasonkénti árak alapján.

| (244) | Végül, feltéve hogy hiteles összehasonlító elemzés alapján megállapítható, hogy az egyes ügyletekben szereplő, ezen értékelés alapját képező „árak” megegyeznek az ügyletek összehasonlító mintájából meghatározható „piaci árral”, vagy magasabbak annál, a Bizottság ebből ennek ellenére sem következtethetne arra, hogy az ügyletek megfelelnek a piacgazdasági szereplő tesztnek, ha az derül ki, hogy az árak meghatározása idején a repülőtér üzemeltetője arra számított, hogy az ügyletek különbözeti költsége magasabb lesz, mint a különbözeti bevétele. Egy piacgazdasági szereplő így nem érezne ösztönzést arra, hogy árukat vagy szolgáltatásokat kínáljon a referenciának tekinthető „piaci áron”, ha ezzel különbözeti veszteséget termelne. |
| --- | --- |

(244)

Végül, feltéve hogy hiteles összehasonlító elemzés alapján megállapítható, hogy az egyes ügyletekben szereplő, ezen értékelés alapját képező „árak” megegyeznek az ügyletek összehasonlító mintájából meghatározható „piaci árral”, vagy magasabbak annál, a Bizottság ebből ennek ellenére sem következtethetne arra, hogy az ügyletek megfelelnek a piacgazdasági szereplő tesztnek, ha az derül ki, hogy az árak meghatározása idején a repülőtér üzemeltetője arra számított, hogy az ügyletek különbözeti költsége magasabb lesz, mint a különbözeti bevétele. Egy piacgazdasági szereplő így nem érezne ösztönzést arra, hogy árukat vagy szolgáltatásokat kínáljon a referenciának tekinthető „piaci áron”, ha ezzel különbözeti veszteséget termelne.

| (245) | Ilyen körülmények között a Bizottság úgy véli, hogy a rendelkezésére álló információ alapján a különbözeti nyereségesség előzetes értékelése a legjobb megközelítés annak vizsgálatához, hogy a VFAB és a Ryanair közötti üzleti kapcsolatok következtében a Ryanair az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett előnyhöz jutott-e. |
| --- | --- |

(245)

Ilyen körülmények között a Bizottság úgy véli, hogy a rendelkezésére álló információ alapján a különbözeti nyereségesség előzetes értékelése a legjobb megközelítés annak vizsgálatához, hogy a VFAB és a Ryanair közötti üzleti kapcsolatok következtében a Ryanair az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett előnyhöz jutott-e.

7.4.1.6.   A különbözeti költségek és bevételek értékelése

| (246) | Annak értékelése érdekében, hogy egy repülőtér által egy légitársasággal kötött megállapodás megfelel-e a piacgazdasági szereplő tesztnek, a légitársaság tevékenységéből származó, nem repüléssel kapcsolatos várható bevételeket együtt kell figyelembe venni az engedmények, marketingtámogatások és ösztönzőrendszerek nélküli repülőtéri díjakkal. A repülőtérnél a légitársaság repülőtéri tevékenységéből várhatóan felmerülő különbözeti költséget szintén figyelembe kell venni. Az ilyen különbözeti költségek a kiadások vagy beruházások bármilyen kategóriájára kiterjedhetnek, így a személyzet, a felszerelések és a beruházások különbözeti költségére, amelyek a légitársaság repülőtéri jelenléte folytán állnak elő. Ha például a repülőtérnek ki kell bővítenie terminálját vagy más létesítményeit, illetve újakat kell építenie főként azért, hogy egy konkrét légitársaság igényeit kielégítse, e költségeket figyelembe kell venni a különbözeti költség kiszámításánál. Ezzel szemben a piacgazdasági szereplő teszt során figyelmen kívül kell hagyni azokat a költségeket, amelyeket a repülőtérnek a megállapodástól függetlenül amúgy is viselnie kell. |
| --- | --- |

(246)

Annak értékelése érdekében, hogy egy repülőtér által egy légitársasággal kötött megállapodás megfelel-e a piacgazdasági szereplő tesztnek, a légitársaság tevékenységéből származó, nem repüléssel kapcsolatos várható bevételeket együtt kell figyelembe venni az engedmények, marketingtámogatások és ösztönzőrendszerek nélküli repülőtéri díjakkal. A repülőtérnél a légitársaság repülőtéri tevékenységéből várhatóan felmerülő különbözeti költséget szintén figyelembe kell venni. Az ilyen különbözeti költségek a kiadások vagy beruházások bármilyen kategóriájára kiterjedhetnek, így a személyzet, a felszerelések és a beruházások különbözeti költségére, amelyek a légitársaság repülőtéri jelenléte folytán állnak elő. Ha például a repülőtérnek ki kell bővítenie terminálját vagy más létesítményeit, illetve újakat kell építenie főként azért, hogy egy konkrét légitársaság igényeit kielégítse, e költségeket figyelembe kell venni a különbözeti költség kiszámításánál. Ezzel szemben a piacgazdasági szereplő teszt során figyelmen kívül kell hagyni azokat a költségeket, amelyeket a repülőtérnek a megállapodástól függetlenül amúgy is viselnie kell.

| (247) | Emellett a repülőtéri infrastruktúrának valamennyi légitársaság előtt nyitva kell állnia, és nem szolgálhat kizárólag egy konkrét légitársaságot, annak érdekében, hogy a repülőtér üzemeltetőjének nyújtott összeegyeztethető támogatásból eredő előnyt ne lehessen egy konkrét légitársaságra átruházni. |
| --- | --- |

(247)

Emellett a repülőtéri infrastruktúrának valamennyi légitársaság előtt nyitva kell állnia, és nem szolgálhat kizárólag egy konkrét légitársaságot, annak érdekében, hogy a repülőtér üzemeltetőjének nyújtott összeegyeztethető támogatásból eredő előnyt ne lehessen egy konkrét légitársaságra átruházni.

| (248) | Ennek fényében a Bizottság értékelni fogja, hogy a VFAB és a Ryanair közötti megállapodások, köztük az AMS-szel kötött marketingmegállapodások pozitív különbözeti nyereséget jelentenek-e a repülőtérnek. Az értékelést arra a helyzetre vetítve kell elvégezni, amikor a repülőtér a megállapodást megkötötte a Ryanairrel, és figyelembe kell venni az akkor előrelátható üzleti fejleményeket. |
| --- | --- |

(248)

Ennek fényében a Bizottság értékelni fogja, hogy a VFAB és a Ryanair közötti megállapodások, köztük az AMS-szel kötött marketingmegállapodások pozitív különbözeti nyereséget jelentenek-e a repülőtérnek. Az értékelést arra a helyzetre vetítve kell elvégezni, amikor a repülőtér a megállapodást megkötötte a Ryanairrel, és figyelembe kell venni az akkor előrelátható üzleti fejleményeket.

| (249) | 2001-ben a Västerås repülőtér nagymértékben kihasználatlan volt. Az 1990-es években olyan üzleti modellt alkalmazott, amely szerint a hagyományos légitársaságok, főként az SAS, menetrend szerinti járatokat üzemeltettek belföldi és néhány külföldi, a Västerås régió üzletemberei számára vonzó célállomás – elsődlegesen Oslo és Koppenhága – viszonylatában; ezeknek az utasoknak inkább a gyors összeköttetés volt fontos, és aránylag kevéssé voltak árérzékenyek. 1999-ben és 2000-ben például az SAS napi négy járatot üzemeltetett Koppenhága, a Skyways napi hármat Göteborg, hármat Malmö és kettőt Koppenhága viszonylatában. |
| --- | --- |

(249)

2001-ben a Västerås repülőtér nagymértékben kihasználatlan volt. Az 1990-es években olyan üzleti modellt alkalmazott, amely szerint a hagyományos légitársaságok, főként az SAS, menetrend szerinti járatokat üzemeltettek belföldi és néhány külföldi, a Västerås régió üzletemberei számára vonzó célállomás – elsődlegesen Oslo és Koppenhága – viszonylatában; ezeknek az utasoknak inkább a gyors összeköttetés volt fontos, és aránylag kevéssé voltak árérzékenyek. 1999-ben és 2000-ben például az SAS napi négy járatot üzemeltetett Koppenhága, a Skyways napi hármat Göteborg, hármat Malmö és kettőt Koppenhága viszonylatában.

| (250) | Ez az üzleti modell a 2000-es évek elején megbukott, amikor a vállalatok költségtudatosabbá váltak, a helyzet pedig a 2001. szeptember 11-i terrorcselekményt követően a légi közlekedés visszaesésével tovább súlyosbodott. Az SAS így 2002-ben leállította Västeråsból induló járatait, amelyek közül néhány járatot átvett a Skyways, amely 2004-ben ugyancsak elhagyta Västeråst. A hagyományos légitársaságok azóta korlátozott tevékenységet folytattak a Västerås repülőtéren, amint azt az 1. táblázat is mutatja. |
| --- | --- |

(250)

Ez az üzleti modell a 2000-es évek elején megbukott, amikor a vállalatok költségtudatosabbá váltak, a helyzet pedig a 2001. szeptember 11-i terrorcselekményt követően a légi közlekedés visszaesésével tovább súlyosbodott. Az SAS így 2002-ben leállította Västeråsból induló járatait, amelyek közül néhány járatot átvett a Skyways, amely 2004-ben ugyancsak elhagyta Västeråst. A hagyományos légitársaságok azóta korlátozott tevékenységet folytattak a Västerås repülőtéren, amint azt az 1. táblázat is mutatja.

| (251) | 2001-ben a Västerås repülőtér tehát azzal szembesült, hogy a hagyományos légitársaságok közé tartozó ügyfelei mérlegelni kezdték itteni tevékenységeik visszafejlesztését, és nem voltak hajlandóak hosszú távú megállapodások aláírása, amelyek pedig stabil, hosszú távú bevételt jelentettek volna a repülőtér számára. |
| --- | --- |

(251)

2001-ben a Västerås repülőtér tehát azzal szembesült, hogy a hagyományos légitársaságok közé tartozó ügyfelei mérlegelni kezdték itteni tevékenységeik visszafejlesztését, és nem voltak hajlandóak hosszú távú megállapodások aláírása, amelyek pedig stabil, hosszú távú bevételt jelentettek volna a repülőtér számára.

| (252) | 2001-ben a Västerås repülőtér kihasználtsága rendkívül alacsony volt. A rendelkezésre álló maximális éves kapacitás 950 000 induló utasra volt becsülhető, ugyanakkor a tényleges utasszám 93 487 volt, azaz kevesebb mint 10 %. |
| --- | --- |

(252)

2001-ben a Västerås repülőtér kihasználtsága rendkívül alacsony volt. A rendelkezésre álló maximális éves kapacitás 950 000 induló utasra volt becsülhető, ugyanakkor a tényleges utasszám 93 487 volt, azaz kevesebb mint 10 %.

| (253) | A repülőtér ugyanakkor magas állandó költségekkel működött, amelyek nagy részét a Svédország által átadott számadatok alapján a repülőtér légitársaságokkal össze nem függő tevékenységei adták, amelyek a 2000–2010 közötti időszakban a repülőtér forgalmának 72–92 %-át tették ki (44). Ezzel szemben a kereskedelmi járatok működése mindig különbözeti nyereséget termelt a repülőtér számára. |
| --- | --- |

(253)

A repülőtér ugyanakkor magas állandó költségekkel működött, amelyek nagy részét a Svédország által átadott számadatok alapján a repülőtér légitársaságokkal össze nem függő tevékenységei adták, amelyek a 2000–2010 közötti időszakban a repülőtér forgalmának 72–92 %-át tették ki (44). Ezzel szemben a kereskedelmi járatok működése mindig különbözeti nyereséget termelt a repülőtér számára.

| (254) | Abban az időben természetesnek tűnt, hogy a repülőtéren megteremtsék a diszkont légitársaságok működésének feltételeit. A svéd kormány vállalkozásügyi minisztériuma által a Västerås repülőtér kilátásaira vonatkozóan egy 1999-es jelentésben (45) szereplő becslések szerint Európában a diszkont légitársaságok utasszámban kifejezett piaci részesedésének 3 %-ról 12 %-ra történő növekedését vártak, és ez a fejlemény a várakozások szerint különösen lényeges volt a tágabb stockholmi térség vonatkozásában, ahol a lakosság jellemzően gyakrabban utazik. Más repülőterek is – például a Skavsta repülőtér – elvégezték ugyanezt az értékelést abban az időben, és üzleti modelljüket hasonlóan alakították át,. |
| --- | --- |

(254)

Abban az időben természetesnek tűnt, hogy a repülőtéren megteremtsék a diszkont légitársaságok működésének feltételeit. A svéd kormány vállalkozásügyi minisztériuma által a Västerås repülőtér kilátásaira vonatkozóan egy 1999-es jelentésben (45) szereplő becslések szerint Európában a diszkont légitársaságok utasszámban kifejezett piaci részesedésének 3 %-ról 12 %-ra történő növekedését vártak, és ez a fejlemény a várakozások szerint különösen lényeges volt a tágabb stockholmi térség vonatkozásában, ahol a lakosság jellemzően gyakrabban utazik. Más repülőterek is – például a Skavsta repülőtér – elvégezték ugyanezt az értékelést abban az időben, és üzleti modelljüket hasonlóan alakították át,.

| (255) | Ilyen körülmények között tervezte a VFAB, hogy megállapodást köt a Ryanairrel, amely a repülőtéri tevékenységeit visszafogó SAS-szel, illetve más hagyományos légitársaságokkal ellentétben készen állt arra, hogy hosszú távú szerződéses jogviszonyt hozzon létre és minimális utasszámot garantáljon, ami a repülőtér különbözeti nyereségessége felé mutatott. A Bizottság megállapítja, hogy egy hasonló helyzetben lévő, a magánszektorban működő repülőtér-üzemeltető a VFAB-hoz hasonlóan valószínűleg ugyanezt a stratégiát követte volna, mivel ez tűnt az egyetlen ésszerű lehetőségnek arra, hogy a repülőtér forgalmát és azzal együtt a bevételeit növeljék. |
| --- | --- |

(255)

Ilyen körülmények között tervezte a VFAB, hogy megállapodást köt a Ryanairrel, amely a repülőtéri tevékenységeit visszafogó SAS-szel, illetve más hagyományos légitársaságokkal ellentétben készen állt arra, hogy hosszú távú szerződéses jogviszonyt hozzon létre és minimális utasszámot garantáljon, ami a repülőtér különbözeti nyereségessége felé mutatott. A Bizottság megállapítja, hogy egy hasonló helyzetben lévő, a magánszektorban működő repülőtér-üzemeltető a VFAB-hoz hasonlóan valószínűleg ugyanezt a stratégiát követte volna, mivel ez tűnt az egyetlen ésszerű lehetőségnek arra, hogy a repülőtér forgalmát és azzal együtt a bevételeit növeljék.

| (256) | Ezzel összefüggésben a Ryanair benyújtotta az Oxera tanácsadó cégtől rendelt jelentést, amely a megállapodás megkötése előtt vizsgálta a VFAB és a Ryanair közötti megállapodás várható nyereségességét. |
| --- | --- |

(256)

Ezzel összefüggésben a Ryanair benyújtotta az Oxera tanácsadó cégtől rendelt jelentést, amely a megállapodás megkötése előtt vizsgálta a VFAB és a Ryanair közötti megállapodás várható nyereségességét.

| (257) | A jelentés áttekinti a VFAB és a Ryanair közötti 2001., 2003. és 2005. évi megállapodás, valamint a VFAB és az AMS közötti marketingmegállapodás várható nyereségességét. A várható nyereségességet az egyes megállapodások aláírásának idején értékelték, azaz a VFAB-nál a megállapodás következményeként várhatóan keletkező többletbevételt („különbözeti bevételt”) vetették össze a VFAB-nál a megállapodások eredményeként felmerülő várható többletköltségekkel („különbözeti költségekkel”). Ez az értékelés figyelembe veszi azt a hatást is, amikor a repülőtéri szolgáltatási megállapodások és a marketingmegállapodások nyereségességét közös értékelésnek vetik alá, és a Bizottság a (232)–(239) preambulumbekezdésben kifejtett okokból ezt tartja a helyes megközelítésnek. |
| --- | --- |

(257)

A jelentés áttekinti a VFAB és a Ryanair közötti 2001., 2003. és 2005. évi megállapodás, valamint a VFAB és az AMS közötti marketingmegállapodás várható nyereségességét. A várható nyereségességet az egyes megállapodások aláírásának idején értékelték, azaz a VFAB-nál a megállapodás következményeként várhatóan keletkező többletbevételt („különbözeti bevételt”) vetették össze a VFAB-nál a megállapodások eredményeként felmerülő várható többletköltségekkel („különbözeti költségekkel”). Ez az értékelés figyelembe veszi azt a hatást is, amikor a repülőtéri szolgáltatási megállapodások és a marketingmegállapodások nyereségességét közös értékelésnek vetik alá, és a Bizottság a (232)–(239) preambulumbekezdésben kifejtett okokból ezt tartja a helyes megközelítésnek.

| (258) | Az Oxera értékelése az egyes megállapodásokat megelőző időszakok adatait felhasználva a megállapodások tárgyalásának idején rendelkezésre álló dokumentumokat és adatokat veszi alapul, hogy megalapozza az aláírás idején ésszerűen várható körülményekkel kapcsolatos feltevéseket. Az elemzés több paramétert érintő előrejelzésekre épít: a Västerås repülőtér teljes utasforgalma (a teljes forgalom egyes megállapodások aláírása előtt tapasztalt szintje alapján, amelyet az európai légi közlekedésben várt növekedéssel korrigáltak), a Ryanair utasforgalma (a Ryanair által az egyes megállapodások aláírásáig termelt hozam adatai alapján), a repüléssel kapcsolatos bevétel (a megállapodásokban szereplő díjak, valamint a várható utasforgalmi előrejelzések alapján), a nem repüléssel kapcsolatos bevételek (az egyes megállapodások aláírását megelőzően előrejelzett hozamok), a különbözeti működési költségek (a VFAB előzetes becslései alapján), a különbözeti marketingköltségek és beruházási költségek (amennyiben ez utóbbiak a légitársaságokkal kötött megállapodásokon keresztül a várakozások szerint megtérülnek). Az előzetes feltevések megalapozottságának ellenőrzése céljából a VFAB átadta a 2000–2010-ig terjedő időszak repüléssel kapcsolatos bevételekre, nem repüléssel kapcsolatos bevételekre, működési költségekre és tőkeköltségekre vonatkozó adatait. |
| --- | --- |

(258)

Az Oxera értékelése az egyes megállapodásokat megelőző időszakok adatait felhasználva a megállapodások tárgyalásának idején rendelkezésre álló dokumentumokat és adatokat veszi alapul, hogy megalapozza az aláírás idején ésszerűen várható körülményekkel kapcsolatos feltevéseket. Az elemzés több paramétert érintő előrejelzésekre épít: a Västerås repülőtér teljes utasforgalma (a teljes forgalom egyes megállapodások aláírása előtt tapasztalt szintje alapján, amelyet az európai légi közlekedésben várt növekedéssel korrigáltak), a Ryanair utasforgalma (a Ryanair által az egyes megállapodások aláírásáig termelt hozam adatai alapján), a repüléssel kapcsolatos bevétel (a megállapodásokban szereplő díjak, valamint a várható utasforgalmi előrejelzések alapján), a nem repüléssel kapcsolatos bevételek (az egyes megállapodások aláírását megelőzően előrejelzett hozamok), a különbözeti működési költségek (a VFAB előzetes becslései alapján), a különbözeti marketingköltségek és beruházási költségek (amennyiben ez utóbbiak a légitársaságokkal kötött megállapodásokon keresztül a várakozások szerint megtérülnek). Az előzetes feltevések megalapozottságának ellenőrzése céljából a VFAB átadta a 2000–2010-ig terjedő időszak repüléssel kapcsolatos bevételekre, nem repüléssel kapcsolatos bevételekre, működési költségekre és tőkeköltségekre vonatkozó adatait.

| (259) | Az előrejelzések érzékenységét különféle ellenőrzések lefolytatásával vizsgálták, hogy látható legyen, a megállapodások nyereségességét mennyiben érintik bizonyos negatív tényezők. Az alapesetet, amely a (258) preambulumbekezdésben említett feltevéseken alapuló forgatókönyv, a következő érzékenységi vizsgálatnak vetették alá: i. a nettó jelenérték kiszámításakor 10 %-os leszámítolási kamatláb használata a referencia-kamatlábról szóló bizottsági közleményben meghatározott referencia-kamatláb helyett, ii. utasforgalom (a Ryanair és a repülőtér vonatkozásában) az előzetes feltevések helyett az aktuális hozamszintek alapján, iii. különbözeti működési költségek becslése regressziós megközelítés alapján, amelyben a becsléseket az utasforgalom változása által a repülőtér működési költségeire gyakorolt tényleges hatás szerint vizsgálják, és annak megfelelően korrigálják. |
| --- | --- |

(259)

Az előrejelzések érzékenységét különféle ellenőrzések lefolytatásával vizsgálták, hogy látható legyen, a megállapodások nyereségességét mennyiben érintik bizonyos negatív tényezők. Az alapesetet, amely a (258) preambulumbekezdésben említett feltevéseken alapuló forgatókönyv, a következő érzékenységi vizsgálatnak vetették alá: i. a nettó jelenérték kiszámításakor 10 %-os leszámítolási kamatláb használata a referencia-kamatlábról szóló bizottsági közleményben meghatározott referencia-kamatláb helyett, ii. utasforgalom (a Ryanair és a repülőtér vonatkozásában) az előzetes feltevések helyett az aktuális hozamszintek alapján, iii. különbözeti működési költségek becslése regressziós megközelítés alapján, amelyben a becsléseket az utasforgalom változása által a repülőtér működési költségeire gyakorolt tényleges hatás szerint vizsgálják, és annak megfelelően korrigálják.

| (260) | Az értékelés eredménye szerint az aláíráskor valamennyi megállapodás esetében annak nyereségessége volt várható. Ugyanis még a stresszforgatókönyvek (azaz az érzékenységi ellenőrzésnek alávetett forgatókönyvek) is az egyes megállapodások pozitív nettó jelenértékét mutatták. Így a legkedvezőtlenebb forgatókönyv szerint a 2001. évi megállapodás nettó jelenértéke 5,8 millió SEK, a 2003. évi megállapodásé 8,7 millió SEK, a 2005. évi megállapodásé (a 2008. évi marketingmegállapodással együtt) 15,87 millió SEK, a 2010. évi marketingmegállapodásé pedig 9,9 millió SEK. Az összes megállapodás összevont nettó jelenértékének (ellenőrzés formájában elvégzett) együttes vizsgálata azt mutatja, hogy az alapesetben a nettó jelenérték 22,2 millió SEK lenne, a legkedvezőtlenebb forgatókönyv szerint pedig 13,7 millió SEK. |
| --- | --- |

(260)

Az értékelés eredménye szerint az aláíráskor valamennyi megállapodás esetében annak nyereségessége volt várható. Ugyanis még a stresszforgatókönyvek (azaz az érzékenységi ellenőrzésnek alávetett forgatókönyvek) is az egyes megállapodások pozitív nettó jelenértékét mutatták. Így a legkedvezőtlenebb forgatókönyv szerint a 2001. évi megállapodás nettó jelenértéke 5,8 millió SEK, a 2003. évi megállapodásé 8,7 millió SEK, a 2005. évi megállapodásé (a 2008. évi marketingmegállapodással együtt) 15,87 millió SEK, a 2010. évi marketingmegállapodásé pedig 9,9 millió SEK. Az összes megállapodás összevont nettó jelenértékének (ellenőrzés formájában elvégzett) együttes vizsgálata azt mutatja, hogy az alapesetben a nettó jelenérték 22,2 millió SEK lenne, a legkedvezőtlenebb forgatókönyv szerint pedig 13,7 millió SEK.

| (261) | Az értékelés eredménye tehát az, hogy az előzetes elemzés alapján az e vizsgálat tárgyát képező különböző megállapodások várható nyereségessége még a konzervatív feltevések szerint is pozitív volt. |
| --- | --- |

(261)

Az értékelés eredménye tehát az, hogy az előzetes elemzés alapján az e vizsgálat tárgyát képező különböző megállapodások várható nyereségessége még a konzervatív feltevések szerint is pozitív volt.

| (262) | A Bizottság úgy véli, hogy ez az értékelés, amelynek nem mond ellent a hivatalos vizsgálati eljárás során benyújtott egyik bizonyíték sem, hihető és alátámasztja azt a megállapítást, hogy hasonló helyzetben egy piacgazdasági befektető valószínűleg hasonló megállapodásokat kötött volna. |
| --- | --- |

(262)

A Bizottság úgy véli, hogy ez az értékelés, amelynek nem mond ellent a hivatalos vizsgálati eljárás során benyújtott egyik bizonyíték sem, hihető és alátámasztja azt a megállapítást, hogy hasonló helyzetben egy piacgazdasági befektető valószínűleg hasonló megállapodásokat kötött volna.

| (263) | Emellett a Bizottság megjegyzi, hogy Svédország részletes, utólagosan összeállított pénzügyi információt adott át, amely bemutatta többek között a Ryanair és a Västerås repülőtéren működő többi légitársaság tekintetében a hivatalos vizsgálati eljárás tárgyát képező időszakra jellemző különbözeti költségeket és bevételeket. Ezt az információt a 6. táblázat foglalja össze (amelyben a Ryanairrel és az AMS-szel kötött marketingmegállapodás összes költségét a Ryanairhez rendelték működési költségként). A Bizottság megjegyzi, hogy ezek az adatok, noha utólagos szemléleten alapulnak, alátámasztják azt az előzetes értékelést, amely szerint a Ryanairrel kötött ügyletek hozzájárulnak a Västerås repülőtér nyereségességéhez.

  6. táblázat


  A légitársaságnak betudható különbözeti költség és bevétel a Västerås repülőtéren. Valamennyi összeg EUR-ban














  Év | Összes (repüléssel és nem repüléssel kapcsolatos) bevétel légitársaságonként | Az egyes légitársaságokhoz rendelt működési költség (46) | Különbözeti nyereség |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | A. légitársaság
  SAS | B. légitársaság
  Ryanair | C. légitársaság
  Egyéb | A. légitársaság
  SAS | B. légitársaság
  Ryanair | C. légitársaság
  Egyéb | Ryanair | Valamennyi légitársaság |
| 2001 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2002 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2003 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2004 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2005 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2006 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2007 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2008 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2009 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2010 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(263)

Emellett a Bizottság megjegyzi, hogy Svédország részletes, utólagosan összeállított pénzügyi információt adott át, amely bemutatta többek között a Ryanair és a Västerås repülőtéren működő többi légitársaság tekintetében a hivatalos vizsgálati eljárás tárgyát képező időszakra jellemző különbözeti költségeket és bevételeket. Ezt az információt a 6. táblázat foglalja össze (amelyben a Ryanairrel és az AMS-szel kötött marketingmegállapodás összes költségét a Ryanairhez rendelték működési költségként). A Bizottság megjegyzi, hogy ezek az adatok, noha utólagos szemléleten alapulnak, alátámasztják azt az előzetes értékelést, amely szerint a Ryanairrel kötött ügyletek hozzájárulnak a Västerås repülőtér nyereségességéhez.

6. táblázat

A légitársaságnak betudható különbözeti költség és bevétel a Västerås repülőtéren. Valamennyi összeg EUR-ban

Év

Összes (repüléssel és nem repüléssel kapcsolatos) bevétel légitársaságonként

Az egyes légitársaságokhoz rendelt működési költség (46)

Különbözeti nyereség

A. légitársaság

SAS

B. légitársaság

Ryanair

C. légitársaság

Egyéb

A. légitársaság

SAS

B. légitársaság

Ryanair

C. légitársaság

Egyéb

Ryanair

Valamennyi légitársaság

2001

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2002

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2003

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2004

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2005

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2006

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2007

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2008

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2009

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2010

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (264) | Ami a VFAB és a Ryanair közötti megállapodások idején érvényes előzetes feltevéseket illeti, Svédország kifejtette, hogy ezzel összefüggésben – noha nem határoztak meg hivatalos és végleges üzleti tervet – a VFAB számára egyértelmű volt, hogy a megállapodások pozitív különbözeti nyereséget keletkeztetnek. Tekintettel a repülőtér alacsony kihasználtságára, a Ryanair műveleteinek betudható különbözeti költség ugyanis várhatóan viszonylag csekély marad. |
| --- | --- |

(264)

Ami a VFAB és a Ryanair közötti megállapodások idején érvényes előzetes feltevéseket illeti, Svédország kifejtette, hogy ezzel összefüggésben – noha nem határoztak meg hivatalos és végleges üzleti tervet – a VFAB számára egyértelmű volt, hogy a megállapodások pozitív különbözeti nyereséget keletkeztetnek. Tekintettel a repülőtér alacsony kihasználtságára, a Ryanair műveleteinek betudható különbözeti költség ugyanis várhatóan viszonylag csekély marad.

| (265) | Svédország szerint a 2001. évi megállapodásban meghatározott repülőtéri díjak és a nem repüléssel kapcsolatos bevételek az elvárások szerint fedezik a megállapodásból eredő különbözeti költséget, és évi [...] SEK profitot hoznak a VFAB-nak. |
| --- | --- |

(265)

Svédország szerint a 2001. évi megállapodásban meghatározott repülőtéri díjak és a nem repüléssel kapcsolatos bevételek az elvárások szerint fedezik a megállapodásból eredő különbözeti költséget, és évi [...] SEK profitot hoznak a VFAB-nak.

| (266) | A 2003. évi megállapodás idején a VFAB már a Ryanair 2001–2002 közötti műveleteiből eredő pénzügyi eredményt vehette alapul, amely megerősítette azt a 2001-ben végzett előzetes értékelést, amely szerint az ügylet pozitív különbözeti nyereséget keletkeztet. Az akkor ismert adatok alapján a VFAB úgy értékelte, hogy a 2003. évi megállapodásban bevezetett változások fedezni fogják a Ryanairrel kötött megállapodásokból eredő különbözeti költségeket, és évi [...] SEK hasznot hoznak a VFAB-nak. A 2005. évi megállapodás megkötésének idején a VFAB a Ryanair 2001–2004 közötti repülőtéri műveleteinek tényleges eredményeiből indulhatott ki, amelyek állandó pozitív különbözeti nyereséget mutattak. A VFAB akkori értékelése szerint a szerződésből származó nem repüléssel kapcsolatos bevételekkel kombinált repülőtéri díjak fedezik a Ryanair műveleteiből eredő költségeket, és 2007-től [...] SEK hasznot hoznak a repülőtérnek. |
| --- | --- |

(266)

A 2003. évi megállapodás idején a VFAB már a Ryanair 2001–2002 közötti műveleteiből eredő pénzügyi eredményt vehette alapul, amely megerősítette azt a 2001-ben végzett előzetes értékelést, amely szerint az ügylet pozitív különbözeti nyereséget keletkeztet. Az akkor ismert adatok alapján a VFAB úgy értékelte, hogy a 2003. évi megállapodásban bevezetett változások fedezni fogják a Ryanairrel kötött megállapodásokból eredő különbözeti költségeket, és évi [...] SEK hasznot hoznak a VFAB-nak. A 2005. évi megállapodás megkötésének idején a VFAB a Ryanair 2001–2004 közötti repülőtéri műveleteinek tényleges eredményeiből indulhatott ki, amelyek állandó pozitív különbözeti nyereséget mutattak. A VFAB akkori értékelése szerint a szerződésből származó nem repüléssel kapcsolatos bevételekkel kombinált repülőtéri díjak fedezik a Ryanair műveleteiből eredő költségeket, és 2007-től [...] SEK hasznot hoznak a repülőtérnek.

| (267) | Amikor az LFV Holding 2006-ban eladta a VFAB-ban birtokolt részesedését, Västerås városa áttekintette a repülőtér üzleti kilátásait, hogy egyedüli fennmaradó részvényesként meghatározza a repülőtér jövőbeli üzleti stratégiáját (amint arra a (224) preambulumbekezdés is utal). Abban az időszakban a város számos forgatókönyvet áttekintett, különösen a) a „változatlan ügymenet” forgatókönyvét, azaz a meglévő üzleti stratégia fenntartását változatlan költségstruktúra mellett, illetve b) a repülőtér akkori méretének és irányultságának megőrzését a Ryanair műveleteinek fenntartásával, de egyidejűleg az „alapszintű repülőtér” koncepciójával összhangban törekedve a személyzeti költségek csökkentésére. Ez az értékelés azt mutatta, hogy a b) forgatókönyv, azaz a meglévő üzleti irányultság folytatása, többek között a Ryanairrel kötött megállapodások fenntartásával, és a személyzeti költségek egyidejű mérséklése lenne pénzügyileg a legelőnyösebb, mivel más vizsgált üzleti lehetőségekkel összevetve csökkentené a város veszteségeit. Az elemzés következetesen megerősítette azt az értékelést, hogy a Ryanairrel kötött megállapodások (többek között a marketingmegállapodások) gazdaságilag ésszerűek voltak. |
| --- | --- |

(267)

Amikor az LFV Holding 2006-ban eladta a VFAB-ban birtokolt részesedését, Västerås városa áttekintette a repülőtér üzleti kilátásait, hogy egyedüli fennmaradó részvényesként meghatározza a repülőtér jövőbeli üzleti stratégiáját (amint arra a (224) preambulumbekezdés is utal). Abban az időszakban a város számos forgatókönyvet áttekintett, különösen a) a „változatlan ügymenet” forgatókönyvét, azaz a meglévő üzleti stratégia fenntartását változatlan költségstruktúra mellett, illetve b) a repülőtér akkori méretének és irányultságának megőrzését a Ryanair műveleteinek fenntartásával, de egyidejűleg az „alapszintű repülőtér” koncepciójával összhangban törekedve a személyzeti költségek csökkentésére. Ez az értékelés azt mutatta, hogy a b) forgatókönyv, azaz a meglévő üzleti irányultság folytatása, többek között a Ryanairrel kötött megállapodások fenntartásával, és a személyzeti költségek egyidejű mérséklése lenne pénzügyileg a legelőnyösebb, mivel más vizsgált üzleti lehetőségekkel összevetve csökkentené a város veszteségeit. Az elemzés következetesen megerősítette azt az értékelést, hogy a Ryanairrel kötött megállapodások (többek között a marketingmegállapodások) gazdaságilag ésszerűek voltak.

| (268) | A repülőtér és a légitársaság között fennálló megállapodások értékelésekor a Bizottságnak azt is vizsgálnia kell, hogy a megállapodások milyen mértékben tekinthetők egy átfogó, legalább hosszú távon a repülőtér nyereségességét szolgáló stratégia végrehajtása részének. Ebben a tekintetben a Bizottságnak figyelembe kell vennie a megállapodások megkötése idején rendelkezésre álló tényszerű bizonyítékokat és az akkor ésszerűen várható fejleményeket, különösen az uralkodó piaci viszonyokat, köztük a légi közlekedési piac liberalizációja által előidézett változásokat, a diszkont légitársaságok és más, két célállomás között fuvarozó légitársaságok piacra lépését és piaci fejlődését, a repülőtéri ágazat szervezeti és gazdasági struktúrájában bekövetkezett változásokat, valamint a repülőterek által vállalt feladatok diverzifikációjának és összetettségének mértékét, a légitársaságok és a repülőterek közötti verseny javulását, az uralkodó piaci viszonyokban bekövetkező változások okozta bizonytalan gazdasági környezetet vagy a gazdasági környezet bármely más bizonytalanságát. A Bizottság megjegyzi, hogy – amint azt a (249)–(255) preambulumbekezdés bemutatja – a Västerås repülőtér több okból vélhette úgy (többek között a hagyományos légitársaságokkal fenntartott üzleti kapcsolatok megszakadása, valamint az üzleti szempontból dinamikus diszkont légitársaságokkal kötendő, garantált utasszámot hozó, a különbözeti nyereséget kilátásba helyező hosszú távú megállapodások miatt), hogy a Ryanairrel kötött üzleti megállapodások, amelyek nyereségessé tették a VFAB-t, szükségesek voltak a jövőbeni életképesség és nyereségesség biztosításához. |
| --- | --- |

(268)

A repülőtér és a légitársaság között fennálló megállapodások értékelésekor a Bizottságnak azt is vizsgálnia kell, hogy a megállapodások milyen mértékben tekinthetők egy átfogó, legalább hosszú távon a repülőtér nyereségességét szolgáló stratégia végrehajtása részének. Ebben a tekintetben a Bizottságnak figyelembe kell vennie a megállapodások megkötése idején rendelkezésre álló tényszerű bizonyítékokat és az akkor ésszerűen várható fejleményeket, különösen az uralkodó piaci viszonyokat, köztük a légi közlekedési piac liberalizációja által előidézett változásokat, a diszkont légitársaságok és más, két célállomás között fuvarozó légitársaságok piacra lépését és piaci fejlődését, a repülőtéri ágazat szervezeti és gazdasági struktúrájában bekövetkezett változásokat, valamint a repülőterek által vállalt feladatok diverzifikációjának és összetettségének mértékét, a légitársaságok és a repülőterek közötti verseny javulását, az uralkodó piaci viszonyokban bekövetkező változások okozta bizonytalan gazdasági környezetet vagy a gazdasági környezet bármely más bizonytalanságát. A Bizottság megjegyzi, hogy – amint azt a (249)–(255) preambulumbekezdés bemutatja – a Västerås repülőtér több okból vélhette úgy (többek között a hagyományos légitársaságokkal fenntartott üzleti kapcsolatok megszakadása, valamint az üzleti szempontból dinamikus diszkont légitársaságokkal kötendő, garantált utasszámot hozó, a különbözeti nyereséget kilátásba helyező hosszú távú megállapodások miatt), hogy a Ryanairrel kötött üzleti megállapodások, amelyek nyereségessé tették a VFAB-t, szükségesek voltak a jövőbeni életképesség és nyereségesség biztosításához.

| (269) | A Bizottság ezenkívül megjegyzi, hogy a Västerås repülőtér infrastruktúrája nyitva áll valamennyi légitársaság előtt, az nincs lekötve egy konkrét légitársaság számára. Azt is megjegyzi, hogy – amint a 6. táblázatból kiolvasható – a légitársaságok Västerås repülőtéren zajló műveletei különbözeti a határozattal érintett időszak egészében nyereséget hoztak. |
| --- | --- |

(269)

A Bizottság ezenkívül megjegyzi, hogy a Västerås repülőtér infrastruktúrája nyitva áll valamennyi légitársaság előtt, az nincs lekötve egy konkrét légitársaság számára. Azt is megjegyzi, hogy – amint a 6. táblázatból kiolvasható – a légitársaságok Västerås repülőtéren zajló műveletei különbözeti a határozattal érintett időszak egészében nyereséget hoztak.

| (270) | E megfontolások fényében, és elfogadva, hogy az előzetes értékelés alapján az volt várható, hogy a Ryanairrel kötött megállapodásokból eredő tevékenységek különbözeti bevételt generálnak, a Bizottság úgy véli, hogy a VFAB a repülőtéri díjakról szóló megállapodás Ryanairrel történő megkötésekor (4. intézkedés) és a marketingmegállapodások Ryanairrel és AMS-szel történő megkötésekor (5. intézkedés) piacgazdasági szereplőként járt el. Az intézkedések ezért nem juttatták gazdasági előnyhöz sem a Ryanairt, sem az AMS-t. |
| --- | --- |

(270)

E megfontolások fényében, és elfogadva, hogy az előzetes értékelés alapján az volt várható, hogy a Ryanairrel kötött megállapodásokból eredő tevékenységek különbözeti bevételt generálnak, a Bizottság úgy véli, hogy a VFAB a repülőtéri díjakról szóló megállapodás Ryanairrel történő megkötésekor (4. intézkedés) és a marketingmegállapodások Ryanairrel és AMS-szel történő megkötésekor (5. intézkedés) piacgazdasági szereplőként járt el. Az intézkedések ezért nem juttatták gazdasági előnyhöz sem a Ryanairt, sem az AMS-t.

8.   KÖVETKEZTETÉSEK

| (271) | A Bizottság megállapítja, hogy Svédország a VFAB-nak 2003–2010 között nyújtott részvényesi vagyoni hozzájárulást jogellenesen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (3) bekezdését megsértve hajtotta végre. A Bizottság ugyanakkor megállapítja, hogy az intézkedés az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal. |
| --- | --- |

(271)

A Bizottság megállapítja, hogy Svédország a VFAB-nak 2003–2010 között nyújtott részvényesi vagyoni hozzájárulást jogellenesen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (3) bekezdését megsértve hajtotta végre. A Bizottság ugyanakkor megállapítja, hogy az intézkedés az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal.

| (272) | A Bizottság megállapítja, hogy a VFAB által a Västerås Flygfastigheter AB számára a repülőtéri infrastruktúra használatáért fizetett bérleti díj (2. intézkedés) nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(272)

A Bizottság megállapítja, hogy a VFAB által a Västerås Flygfastigheter AB számára a repülőtéri infrastruktúra használatáért fizetett bérleti díj (2. intézkedés) nem minősül állami támogatásnak.

| (273) | A Bizottság megállapítja, hogy Svédország jogellenesen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (3) bekezdését megsértve hajtotta végre a helyi repülőterek támogatási programját (3. intézkedés) 2001–2010 között. E támogatási program ugyanakkor az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal. |
| --- | --- |

(273)

A Bizottság megállapítja, hogy Svédország jogellenesen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (3) bekezdését megsértve hajtotta végre a helyi repülőterek támogatási programját (3. intézkedés) 2001–2010 között. E támogatási program ugyanakkor az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal.

| (274) | A Bizottság megállapítja, hogy az egyrészről a VFAB, másrészről a Ryanair és az AMS között létrejött üzleti megállapodások (4. és 5. intézkedés) nem minősülnek állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(274)

A Bizottság megállapítja, hogy az egyrészről a VFAB, másrészről a Ryanair és az AMS között létrejött üzleti megállapodások (4. és 5. intézkedés) nem minősülnek állami támogatásnak.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Svédország által a VFAB-nak 2003–2010 között részvényesi vagyoni hozzájárulás formájában nyújtott állami támogatás (1. intézkedés) összeegyeztethető a belső piaccal.

2. cikk

A helyi repülőterek támogatási programjának keretében 2001–2010 között a VFAB-nak és más repülőtereknek adott működési támogatás formáját öltő, Svédország által végrehajtott állami támogatási program (3. intézkedés) összeegyeztethető a belső piaccal.

3. cikk

A VFAB által a Västerås Flygfastigheter AB számára 2003–2010 között fizetett bérleti díj (2. intézkedés) nem minősül az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.

4. cikk

A VFAB által a Ryanairre 2001–2010 között alkalmazott repülőtéri díjak (4. intézkedés) nem minősülnek az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.

5. cikk

A VFAB által a Ryanair és az AMS számára 2001-ben, 2008-ban és 2010-ben fizetett marketingtámogatás (5. intézkedés) nem minősül az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.

6. cikk

Ennek a határozatnak a Svéd Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2014. október 1-jén.

A Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  HL C 172., 2012.6.16., 27. o.

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  A Bizottság közleménye – Iránymutatás a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról (HL C 99., 2014.4.4., 3. o.).

3

(4)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

4

(5)  A repülőterek finanszírozására és a regionális repülőterekről közlekedő légitársaságoknak nyújtott indulási célú állami támogatásokra vonatkozó közösségi iránymutatások (HL C 312., 2005.12.9., 1. o.).

5

(6)  A 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 171. pontja.

6

(7)  HL C 113., 2014.4.15., 30. o.

7

(8)  A svéd hatóságok szerint a Ryanair 2006. október vége és 2007. február 12. között megszakította tevékenységét a Västerås repülőtéren.

8

(9)  Valamennyi távolság a leggyorsabb utat alapul véve, közúti kilométerben értendő. Forrás: maps.google.com, a 2014. június 30-i állapot szerint.

9

(10)  Mivel a repülőtér üzemeltetése a Västerås Flygfastigheter AB része, e számadatok ingatlanokkal kapcsolatos tevékenységeket is magukban foglalnak.

10

(11)  Az SCAA kötelező erejű rendeleteket adhat ki a polgári repülőterekre alkalmazandó repülőtéri díjakról, de a határozattal érintett időszakban nem volt hatályban ilyen rendelet.

11

(12)  A svéd hatóságok a 2004-re és 2007-re érvényes jegyzékeket nyújtották be. Részletesebb adatok tekintetében lásd az eljárás megindításáról szóló határozatot.

12

(13)  Jóllehet a megállapodást 2002. március 11-én írták alá, azt visszaható hatállyal 2001. április 1-jétől alkalmazni kellett (2011 márciusáig).

13

(14)  Szakmai titokként kezelendő információ.

14

(15)  Járatpár alatt értve azokat a járatokat, amelyek az érkezést követően újra felszállnak a repülőtérről.

15

(16)  Az egyezséget a 2005. évi megállapodáshoz fűzött két (2010. augusztus 1-jén aláírt) kiegészítő megállapodás, továbbá egy (2010. augusztus 17-én aláírt) marketingszolgáltatási megállapodás tartalmazta.

16

(17)  Ebben a tekintetben a Bizottság álláspontja szerint nem számít, hogy a marketingtámogatás egy részét a Ryanair leányvállalatán, az AMS-en keresztül, és nem közvetlenül a Ryanairnek nyújtották. A Bizottság megjegyezte, hogy a Ryanair közvetlen irányítást gyakorolt az AMS felett a megállapodások aláírásakor, sőt az egyik kiegészítő megállapodást alá is írta az AMS nevében. A VFAB és az AMS közötti marketingszolgáltatási megállapodás pedig ki is mondja, hogy annak „alapját a Ryanair azon kötelezettségvállalása képezi, amelynek értelmében járatot létesít és heti 4 alkalommal közlekedteti azt London-Stansted és a VST között...”.

17

alapját a Ryanair azon kötelezettségvállalása képezi, amelynek értelmében járatot létesít és heti 4 alkalommal közlekedteti azt London-Stansted és a VST között

(18)  A C-35/96. sz., Bizottság kontra Olaszország ügyben hozott ítélet (EBHT 1998., I-3851. o.) 36. pontja, a C-41/90.sz. Höfner és Elsner ügyben hozott ítélet (EBHT 1991., I-1979. o.) 21. pontja, a C-244/94. sz., Fédération Francaise des Sociétés d'Assurances kontra Ministère de l'Agriculture et de la Pêche ügyben hozott ítélet (EBHT 1995., I-4013. o.) 14. pontja és a C-55/96. sz. Job Centre ügyben hozott ítélet (EBHT 1997., I-7119. o.) 21. pontja.

18

Bizottság kontra Olaszország

Höfner és Elsner

Fédération Francaise des Sociétés d'Assurances kontra Ministère de l'Agriculture et de la Pêche

Job Centre

(19)  Lásd például a C-35/96. sz., Bizottság kontra Olaszország ügyben hozott ítélet (EBHT 1998., I-3851. o.) 36. pontját, valamint a C-180/98–184/98. sz. Pavlov egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2000., I-6451. o.) 75. pontját.

19

(20)  A T-455/08. és T-443/08. sz., Flughafen Leipzig-Halle GmbH és Mitteldeutsche Flughafen AG kontra Bizottság és Freistaat Sachsen és Land Sachsen-Anhalt kontra Bizottság egyesített ügyben (a továbbiakban: a Lipcse-Halle repülőtér ügy) 2011. március 24-én hozott ítélet (az EBHT-ban még nem tették közzé). Lásd még a T-128/89. sz., Aéroports de Paris kontra Bizottság ügyben hozott ítéletet (a továbbiakban: az Aéroports de Paris ügyben hozott ítélet), (EBHT 2001., II-3929. o.), amelyet a Bíróság a C-82/01 P. sz. ügyben (EBHT 2002., I-9297. o.) megerősített, és a T-196/04. sz., Ryanair kontra Bizottság (a továbbiakban: Charleroi) ügyben hozott ítélet (EBHT 2008., II-3643. o.) 88. pontját.

20

(21)  Lásd például a C-159/91. és C-160/91. sz., Poucet kontra AGV és Pistre kontra Cancave P egyesített ügyekben hozott ítéletet (EBHT 1993., I-637. o.).

21

(22)  A Lipcse–Halle repülőtér ügyben hozott ítélet 42–43. pontja.

22

(23)  Lásd például a C-364/92. sz., SAT Fluggesellschaft kontra Eurocontrol ügyben hozott ítéletet (EBHT 1994., I-43. o.).

23

SAT Fluggesellschaft kontra Eurocontrol

(24)  A Bizottság N309/2002 számú ügyben 2003. március 19-én hozott határozata a légi közlekedés biztonságáról – a 2001. szeptember 11-i támadásokat követő költségek ellentételezése.

24

(25)  A C-343/95. sz., Cali & Figli kontra Servizi ecologici porto di Genova ügyben hozott ítélet (EBHT 1997., I-1547. o.); a Bizottság N 309/2002 számú ügyben 2003. március 19-én hozott határozata; a Bizottság N 438/2002 számú ügyben 2002. október 16-án hozott határozata, a belga kikötői ágazat közhatalmi funkcióihoz nyújtott támogatás.

25

(26)  Lásd a 2014. évi légi közlekedési iránymutatás 22.(8) pontját.

26

(27)  A C-482/99. sz., Franciaország kontra Bizottság (Stardust Marine) ügyben hozott ítélet (EBHT 2002., I-4397. o.).

27

Franciaország kontra Bizottság (Stardust Marine

(28)  A T-267/08. és T-279/08. sz. Nord-Pas-de-Calais egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2011., I-1999. o.) 108. pontja.

28

Nord-Pas-de-Calais

(29)  A C-280/00 sz., Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark) ügyben hozott ítélet (EBHT 2003., I-7747. o.), lásd a 86–93. pontot.

29

Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(30)  A 2000. december 28. és 2007. január 28. között alkalmazandó alapszabály szerint.

30

(31)  A 2007. január 23-tól alkalmazandó alapszabály szerint.

31

(32)  A C-124/10 P. sz., Bizottság kontra Electricité de France (EDF) ügyben hozott ítélet (az EBHT-ban még nem tették közzé) 84. pontja.

32

Bizottság kontra Electricité de France (EDF)

(33)  A VFAB 2012. július 16-i észrevételei, 3.3. pont.

33

(34)  T-214/95. sz., Het Vlaamse Gewest kontra Bizottság ügyben 1998. április 30-án hozott ítélet (EBHT 1998., II-717. o.).

34

Het Vlaamse Gewest kontra Bizottság

(35)  Forrás: www.transportstyrelsen.se.

35

(36)  Összehasonlításul: az Arlanda 2000-ben 18 263 926 utast szolgált ki (2010-ben 16 948 127-et; forrás: www.transportstyrelsen.se).

36

(37)  Lásd az eljárás megindításáról szóló határozat 62. pontját.

37

(38)  E határozat a szóban forgó program 2010-ig tartó részére vonatkozik.

38

(39)  Lásd az iránymutatás 21. pontját.

39

(40)  A Skavsta utasszáma a 2003-as 980 000-ről 2004-ben 1 350 000-re emelkedett. Forrás: a Skavsta repülőtér honlapja, http://www.skavsta.se/bulletin/3/kort-om-skavsta-passagerare.asp.

40

(41)  A 2003-as és 2004-es utasszámok elérhetők a következő címen: http://www.transportstyrelsen.se/Global/Luftfart/Statistik_och_analys/pass2004.pdf.

41

(42)  Lásd pl.: http://www.Västerås.se/politikdemokrati/stadensorganisation/bolag/Sidor/bolag.aspx.

42

(43)  A VFAB igazgatótanácsi értekezletének jegyzőkönyve, 2000. október 18.

43

(44)  Járatmozgásban mérve; a Transportstyrelsentől származó, a VFAB által benyújtott adatok.

44

(45)  Luftfartsverket Km/DL 69.245, 2000. január 15.

45

(46)  A Ryanairrel és az AMS-szel kötött marketingmegállapodások szerint fizetett valamennyi költséget a Ryanairhez rendelték működési költségként.

46

---

| 4.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 207/73 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 207/73

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1345 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2015. július 31.)

a gyermekruházaton található zsinórokra és húzózsinórokra, a mózeskosarakra és kosártartókra, a biztonsági rácsokra és az otthoni használatra tervezett pelenkázókra vonatkozó szabványoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében történő kihirdetéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 4. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2001/95/EK irányelv 3. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a gyártók kizárólag biztonságos termékeket hozhatnak forgalomba. |
| --- | --- |

(1)

A 2001/95/EK irányelv 3. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a gyártók kizárólag biztonságos termékeket hozhatnak forgalomba.

| (2) | A 2001/95/EK irányelv 3. cikke (2) bekezdésének második albekezdése értelmében egy terméket a vonatkozó nemzeti szabványok hatálya alá tartozó veszélyek és veszélykategóriák tekintetében biztonságosnak kell tekinteni, ha megfelel az olyan európai szabványokat átvevő önkéntesen alkalmazandó nemzeti szabványoknak, amelyekre történő hivatkozásokat a Bizottság az irányelv 4. cikkével összhangban az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett. |
| --- | --- |

(2)

A 2001/95/EK irányelv 3. cikke (2) bekezdésének második albekezdése értelmében egy terméket a vonatkozó nemzeti szabványok hatálya alá tartozó veszélyek és veszélykategóriák tekintetében biztonságosnak kell tekinteni, ha megfelel az olyan európai szabványokat átvevő önkéntesen alkalmazandó nemzeti szabványoknak, amelyekre történő hivatkozásokat a Bizottság az irányelv 4. cikkével összhangban az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett.

| (3) | A 2001/95/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az európai szabványokat az európai szabványügyi testületek állapítják meg a Bizottság megbízása alapján. |
| --- | --- |

(3)

A 2001/95/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az európai szabványokat az európai szabványügyi testületek állapítják meg a Bizottság megbízása alapján.

| (4) | A 2001/95/EK irányelv 4. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság kihirdeti az e szabványokra történő hivatkozásokat. |
| --- | --- |

(4)

A 2001/95/EK irányelv 4. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság kihirdeti az e szabványokra történő hivatkozásokat.

| (5) | 2000. november 27-én a Bizottság M/309 számon megbízást adott az Európai Szabványügyi Bizottságnak (a továbbiakban: CEN), hogy hozzon létre európai biztonsági szabványokat a fulladás, sérülések és beszorulások veszélyének elkerülése érdekében, amelyeket a gyermekruházatokon található zsinórok és húzózsinórok idézhetnek elő. |
| --- | --- |

(5)

2000. november 27-én a Bizottság M/309 számon megbízást adott az Európai Szabványügyi Bizottságnak (a továbbiakban: CEN), hogy hozzon létre európai biztonsági szabványokat a fulladás, sérülések és beszorulások veszélyének elkerülése érdekében, amelyeket a gyermekruházatokon található zsinórok és húzózsinórok idézhetnek elő.

| (6) | A CEN a Bizottság megbízásának eleget téve elfogadta az EN 14682:2014 „A gyermekruházat biztonsága. Zsinórok és húzózsinórok gyermekruházaton. Műszaki követelmények” szabványt, amely hatályon kívül helyezi az EN 14682:2007 szabványt. Az EN 14682:2014 szabvány megfelel az M/309 sz. megbízásnak és teljesíti a 2001/95/EK irányelv általános biztonsági előírását. A szabványra történő hivatkozást tehát közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az az EN 14682:2007 szabványra történő hivatkozás helyébe lép. |
| --- | --- |

(6)

A CEN a Bizottság megbízásának eleget téve elfogadta az EN 14682:2014 „A gyermekruházat biztonsága. Zsinórok és húzózsinórok gyermekruházaton. Műszaki követelmények” szabványt, amely hatályon kívül helyezi az EN 14682:2007 szabványt. Az EN 14682:2014 szabvány megfelel az M/309 sz. megbízásnak és teljesíti a 2001/95/EK irányelv általános biztonsági előírását. A szabványra történő hivatkozást tehát közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az az EN 14682:2007 szabványra történő hivatkozás helyébe lép.

| (7) | 1997. december 16-án a Bizottság M/264 számon megbízást adott a CEN-nek és az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottságnak (a továbbiakban: CENELEC) a csecsemő- és gyermekápolási cikkekkel kapcsolatos fogyasztói biztonságára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(7)

1997. december 16-án a Bizottság M/264 számon megbízást adott a CEN-nek és az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottságnak (a továbbiakban: CENELEC) a csecsemő- és gyermekápolási cikkekkel kapcsolatos fogyasztói biztonságára vonatkozóan.

| (8) | A CEN a Bizottság megbízásának eleget téve elfogadta az EN 1466:2014 „Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Mózeskosarak és kosártartók. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek” szabványt, amely hatályon kívül helyezi az EN 1466:2004 szabványt. Az EN 1466:2014 szabvány megfelel az M/264 sz. megbízásnak és teljesíti a 2001/95/EK irányelv általános biztonsági előírását. A szabványra történő hivatkozást tehát közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az az N 1466:2004 szabványra történő hivatkozás helyébe lép. |
| --- | --- |

(8)

A CEN a Bizottság megbízásának eleget téve elfogadta az EN 1466:2014 „Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Mózeskosarak és kosártartók. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek” szabványt, amely hatályon kívül helyezi az EN 1466:2004 szabványt. Az EN 1466:2014 szabvány megfelel az M/264 sz. megbízásnak és teljesíti a 2001/95/EK irányelv általános biztonsági előírását. A szabványra történő hivatkozást tehát közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az az N 1466:2004 szabványra történő hivatkozás helyébe lép.

| (9) | Az M/264 sz. megbízásnak eleget téve a CEN elfogadta az EN 1930:2011, „Termékek kisgyermekek és csecsemők részére. Biztonsági rácsok. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek” szabványt, valamint az EN 12221-1:2008+A1:2013 „Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Pelenkázók otthoni használatra. 1. rész: Biztonsági előírások” szabványt és az EN 12221-2:2008+A1:2013 „Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Pelenkázók otthoni használatra.. 2. rész: Vizsgálati módszerek” szabványt is. |
| --- | --- |

(9)

Az M/264 sz. megbízásnak eleget téve a CEN elfogadta az EN 1930:2011, „Termékek kisgyermekek és csecsemők részére. Biztonsági rácsok. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek” szabványt, valamint az EN 12221-1:2008+A1:2013 „Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Pelenkázók otthoni használatra. 1. rész: Biztonsági előírások” szabványt és az EN 12221-2:2008+A1:2013 „Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Pelenkázók otthoni használatra.. 2. rész: Vizsgálati módszerek” szabványt is.

| (10) | Az EN 1930:2011, az EN 12221-1:2008+A1:2013 és az EN 12221-2:2008+A1:2013 szabvány eleget tesz az M/264. számú megbízásnak, és megfelel a 2001/95/EK irányelvben megállapított általános biztonsági előírásnak. E szabványok hivatkozásait ezért közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(10)

Az EN 1930:2011, az EN 12221-1:2008+A1:2013 és az EN 12221-2:2008+A1:2013 szabvány eleget tesz az M/264. számú megbízásnak, és megfelel a 2001/95/EK irányelvben megállapított általános biztonsági előírásnak. E szabványok hivatkozásait ezért közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (11) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2001/95/EK irányelv által létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2001/95/EK irányelv által létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az alábbi szabványok hivatkozásait az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzé kell tenni:

| a) | EN 14682:2014 „A gyermekruházat biztonsága. Zsinórok és húzózsinórok a gyermekruházaton. Műszaki követelmények”; |
| --- | --- |

a)

EN 14682:2014 „A gyermekruházat biztonsága. Zsinórok és húzózsinórok a gyermekruházaton. Műszaki követelmények”;

| b) | EN 1466:2014 „Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Mózeskosarak és kosártartók. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek”; |
| --- | --- |

b)

EN 1466:2014 „Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Mózeskosarak és kosártartók. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek”;

| c) | EN 1930:2011 „Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Biztonsági rácsok. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek”; |
| --- | --- |

c)

EN 1930:2011 „Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Biztonsági rácsok. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek”;

| d) | EN 12221-1:2008+A1:2013 „Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Pelenkázók otthoni használatra. 1. rész: Biztonsági előírások” |
| --- | --- |

d)

EN 12221-1:2008+A1:2013 „Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Pelenkázók otthoni használatra. 1. rész: Biztonsági előírások”

| e) | EN 12221-2:2008+A1:2013 „Termékek kisgyermekek és csecsemők részére. Pelenkázók otthoni használatra. 2. rész: Vizsgálati módszerek”. |
| --- | --- |

e)

EN 12221-2:2008+A1:2013 „Termékek kisgyermekek és csecsemők részére. Pelenkázók otthoni használatra. 2. rész: Vizsgálati módszerek”.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 31-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 11., 2002.1.15., 4. o.

1

---

Helyesbítések

| 4.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 207/75 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 207/75

---

Helyesbítés a 2013/34/EU irányelvnek a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információknak bizonyos nagyvállalkozások és vállalatcsoportok általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. október 22-i 2014/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvhez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 330., 2014. november 15.
  )

A 2. oldalon, a (9) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

| „(9) | Ezen információk szolgáltatása során az ezen irányelv hatálya alá tartozó vállalkozások a nemzeti keretekre, az uniós keretekre, például a környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerre (EMAS), vagy a nemzetközi keretekre, például az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) Globális Megállapodásra, a »Védelem, tisztelet, jogorvoslat« elnevezésű ENSZ-keretet végrehajtó, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére irányadó ENSZ-elvekre, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által a multinacionális vállalatok részére kiadott iránymutatásokra, a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet ISO 26000 szabványára, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet által kiadott, a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatra, a Globális Jelentéstételi Kezdeményezésre (GRI) vagy más elismert nemzetközi keretre támaszkodhatnak.” |
| --- | --- |

„(9)

Ezen információk szolgáltatása során az ezen irányelv hatálya alá tartozó vállalkozások a nemzeti keretekre, az uniós keretekre, például a környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerre (EMAS), vagy a nemzetközi keretekre, például az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) Globális Megállapodásra, a »Védelem, tisztelet, jogorvoslat« elnevezésű ENSZ-keretet végrehajtó, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére irányadó ENSZ-elvekre, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által a multinacionális vállalatok részére kiadott iránymutatásokra, a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet ISO 26000 szabványára, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet által kiadott, a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatra, a Globális Jelentéstételi Kezdeményezésre (GRI) vagy más elismert nemzetközi keretre támaszkodhatnak.”

helyesen:

| „(9) | Ezen információk szolgáltatása során az ezen irányelv hatálya alá tartozó vállalkozások a nemzeti keretekre, az uniós keretekre, például a környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerre (EMAS), vagy a nemzetközi keretekre, például az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) Globális Megállapodásra, a »Védelem, tisztelet, jogorvoslat« elnevezésű ENSZ-keretet végrehajtó, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére irányadó ENSZ-elvekre, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által a multinacionális vállalatok részére kiadott iránymutatásokra, a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet ISO 26000 szabványára, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet által kiadott, a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatra, a Global Reporting Initiative-re (GRI) vagy más elismert nemzetközi keretre támaszkodhatnak.” |
| --- | --- |

„(9)

Ezen információk szolgáltatása során az ezen irányelv hatálya alá tartozó vállalkozások a nemzeti keretekre, az uniós keretekre, például a környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerre (EMAS), vagy a nemzetközi keretekre, például az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) Globális Megállapodásra, a »Védelem, tisztelet, jogorvoslat« elnevezésű ENSZ-keretet végrehajtó, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére irányadó ENSZ-elvekre, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által a multinacionális vállalatok részére kiadott iránymutatásokra, a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet ISO 26000 szabványára, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet által kiadott, a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatra, a Global Reporting Initiative-re (GRI) vagy más elismert nemzetközi keretre támaszkodhatnak.”

---