# Az Európai Unió L 57/2016

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 57 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 59. évfolyam2016. március 3. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 57

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

59. évfolyam2016. március 3.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság (EU) 2016/297 végrehajtási rendelete (2016. március 2.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2016/298 határozata (2016. február 29.) az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságában a Vállalkozásfejlesztési Központ pénzügyi szabályzatától való eltérés jóváhagyása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról | 4 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/299 végrehajtási határozata (2016. március 2.) az Indiából származó szilícium-mangán behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről | 8 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság (EU) 2016/297 végrehajtási rendelete (2016. március 2.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2016/298 határozata (2016. február 29.) az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságában a Vállalkozásfejlesztési Központ pénzügyi szabályzatától való eltérés jóváhagyása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

4

*

A Bizottság (EU) 2016/299 végrehajtási határozata (2016. március 2.) az Indiából származó szilícium-mangán behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről

8

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2016.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 57/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 57/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/297 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. március 2.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. március 2-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | EG | 371,5 |
| IL | 236,2 |
| MA | 89,6 |
| SN | 174,9 |
| TN | 116,3 |
| TR | 106,5 |
| ZZ | 182,5 |
| 0707 00 05 | JO | 194,1 |
| MA | 80,8 |
| TR | 166,7 |
| ZZ | 147,2 |
| 0709 93 10 | MA | 51,3 |
| TR | 164,9 |
| ZZ | 108,1 |
| 0805 10 20 | EG | 47,8 |
| IL | 76,4 |
| MA | 56,2 |
| TN | 50,0 |
| TR | 65,7 |
| ZZ | 59,2 |
| 0805 50 10 | MA | 110,9 |
| TN | 91,8 |
| TR | 97,7 |
| ZZ | 100,1 |
| 0808 10 80 | CL | 93,5 |
| US | 114,3 |
| ZZ | 103,9 |
| 0808 30 90 | CL | 161,2 |
| CN | 90,6 |
| ZA | 91,5 |
| ZZ | 114,4 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

EG

371,5

IL

236,2

MA

89,6

SN

174,9

TN

116,3

TR

106,5

ZZ

182,5

0707 00 05

JO

194,1

MA

80,8

TR

166,7

ZZ

147,2

0709 93 10

MA

51,3

TR

164,9

ZZ

108,1

0805 10 20

EG

47,8

IL

76,4

MA

56,2

TN

50,0

TR

65,7

ZZ

59,2

0805 50 10

MA

110,9

TN

91,8

TR

97,7

ZZ

100,1

0808 10 80

CL

93,5

US

114,3

ZZ

103,9

0808 30 90

CL

161,2

CN

90,6

ZA

91,5

ZZ

114,4

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 2016.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 57/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 57/4

---

A TANÁCS (EU) 2016/298 HATÁROZATA

(2016. február 29.)

az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságában a Vállalkozásfejlesztési Központ pénzügyi szabályzatától való eltérés jóváhagyása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben a 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás (1) III. mellékletére és különösen annak 2. cikke (6) bekezdésére,

tekintettel az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságának a Vállalkozásfejlesztési Központ (CDE) pénzügyi szabályzatáról szóló, 2004. december 17-i 5/2004 határozatára (2),

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa a 2014. június 19–20-án Kenyában, Nairobiban tartott 39. ülésén együttes nyilatkozatban megállapodott a Vállalkozásfejlesztési Központ rendezett bezárásáról és az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás (a továbbiakban: a AKCS–EU partnerségi megállapodás) III. mellékletének módosításáról, valamint arról hogy e cél érdekében hatásköröket ruháznak az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságára ezen ügyek előmozdítása érdekében, a szükséges határozatok elfogadása céljából. |
| --- | --- |

(1)

Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa a 2014. június 19–20-án Kenyában, Nairobiban tartott 39. ülésén együttes nyilatkozatban megállapodott a Vállalkozásfejlesztési Központ rendezett bezárásáról és az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás (a továbbiakban: a AKCS–EU partnerségi megállapodás) III. mellékletének módosításáról, valamint arról hogy e cél érdekében hatásköröket ruháznak az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságára ezen ügyek előmozdítása érdekében, a szükséges határozatok elfogadása céljából.

| (2) | Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága 4/2014 határozatában (3) emlékeztet arra, hogy a CDE bezárása folyamán tiszteletben kell tartani a CDE felügyeleti hatóságának az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletében meghatározott hatásköreit, valamint az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa által az együttes nyilatkozatban rögzített részletes szabályokat. |
| --- | --- |

(2)

Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága 4/2014 határozatában (3) emlékeztet arra, hogy a CDE bezárása folyamán tiszteletben kell tartani a CDE felügyeleti hatóságának az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletében meghatározott hatásköreit, valamint az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa által az együttes nyilatkozatban rögzített részletes szabályokat.

| (3) | Az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. melléklete értelmében az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága nyomon követi a CDE általános stratégiáját és felügyeletet gyakorol az igazgatótanács munkája felett. |
| --- | --- |

(3)

Az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. melléklete értelmében az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága nyomon követi a CDE általános stratégiáját és felügyeletet gyakorol az igazgatótanács munkája felett.

| (4) | Az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. melléklete előírja, hogy a CDE igazgatótanácsa „megállapítja a pénzügyi és személyzeti szabályzatot és a működési szabályokat”. |
| --- | --- |

(4)

Az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. melléklete előírja, hogy a CDE igazgatótanácsa „megállapítja a pénzügyi és személyzeti szabályzatot és a működési szabályokat”.

| (5) | A CDE igazgatótanácsa 2015. október 19-én kelt levelében azzal a kéréssel fordult az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságához, hogy a CDE bezárására való tekintettel el kíván térni az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságának a Vállalkozásfejlesztési Központ pénzügyi szabályzatáról szóló, 2004. december 17-i 5/2004 határozata (a továbbiakban: a CDE pénzügyi szabályzat) 27. cikkének (1) bekezdésétől és 27. cikkének (5) bekezdésétől, és ennek előzetes jóváhagyását kérte a felügyeleti hatóságoktól. |
| --- | --- |

(5)

A CDE igazgatótanácsa 2015. október 19-én kelt levelében azzal a kéréssel fordult az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságához, hogy a CDE bezárására való tekintettel el kíván térni az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságának a Vállalkozásfejlesztési Központ pénzügyi szabályzatáról szóló, 2004. december 17-i 5/2004 határozata (a továbbiakban: a CDE pénzügyi szabályzat) 27. cikkének (1) bekezdésétől és 27. cikkének (5) bekezdésétől, és ennek előzetes jóváhagyását kérte a felügyeleti hatóságoktól.

| (6) | A CDE pénzügyi szabályzatának és a CDE személyzeti szabályzatának (4) a CDE rendezett bezárási folyamata miatt esetlegesen szükségessé váló módosítása vagy az azoktól való eltérések rugalmas eljárást tesznek szükségessé. |
| --- | --- |

(6)

A CDE pénzügyi szabályzatának és a CDE személyzeti szabályzatának (4) a CDE rendezett bezárási folyamata miatt esetlegesen szükségessé váló módosítása vagy az azoktól való eltérések rugalmas eljárást tesznek szükségessé.

| (7) | A CDE pénzügyi szabályzata 27. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelmény, miszerint ugyanaz a könyvvizsgálói vállalkozás három egymást követő évnél hosszabb időszakra nem nevezhető ki, valamint összhangban az említett szabályzat 27. cikkének (5) bekezdésében szereplő követelménnyel, miszerint e vállalkozásnak évente jogszabályban előírt könyvvizsgálati jelentést kell készítenie, kiigazításra szorul annak érdekében, hogy biztosítva legyen a szervezet bezárásával összefüggésben az eljárás hatékonyabbá tétele, |
| --- | --- |

(7)

A CDE pénzügyi szabályzata 27. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelmény, miszerint ugyanaz a könyvvizsgálói vállalkozás három egymást követő évnél hosszabb időszakra nem nevezhető ki, valamint összhangban az említett szabályzat 27. cikkének (5) bekezdésében szereplő követelménnyel, miszerint e vállalkozásnak évente jogszabályban előírt könyvvizsgálati jelentést kell készítenie, kiigazításra szorul annak érdekében, hogy biztosítva legyen a szervezet bezárásával összefüggésben az eljárás hatékonyabbá tétele,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságában a Vállalkozásfejlesztési Központ pénzügyi szabályzatától való eltérés jóváhagyása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontot az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága az e határozathoz csatolt határozattervezete alapján alakítják ki.

(2)   Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságában az Unió képviseletében eljáró személyek a Tanács további határozata nélkül elfogadhatnak kisebb módosításokat a határozattervezethez.

2. cikk

Elfogadását követően az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának határozatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

3. cikk

Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 29-én.

a Tanács részéről

az elnök

H.G.J. KAMP

---

(1)  A Cotonouban 2000. június 23-án aláírt (HL L 317., 2000.12.15., 3. o.), Luxembourgban 2005. június 25-én (HL L 209., 2005.8.11., 27. o.) és Ouagadougouban 2010. június 22-én (HL L 287., 2010.11.4., 3. o.) aláírt megállapodások által módosított megállapodás.

1

(2)  
  HL L 70., 2006.3.9., 52. o.

2

(3)  Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának 4/2014 határozata (2014. október 23.) a Vállalkozásfejlesztési Központ (CDE) igazgatótanácsának adandó megbízatásról (HL L 330., 2014.11.15., 61. o.).

3

(4)  Az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságának 9/2005 határozata (2005. július 27.) a Vállalkozásfejlesztési Központ (CDE) személyzeti szabályzatáról (HL L 348., 2005.12.30., 54. o.).

4

---

TERVEZET

AZ AKCS–EU NAGYKÖVETEK BIZOTTSÁGÁNAK HATÁROZATA

(...)

a Vállalkozásfejlesztési Központ pénzügyi szabályzatától való eltérés jóváhagyásáról

AZ AKCS–EU NAGYKÖVETEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás (1) III. mellékletére és különösen annak 2. cikke (6) bekezdésére,

tekintettel az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságának a Vállalkozásfejlesztési Központ (CDE) pénzügyi szabályzatáról szóló, 2004. december 17-i 5/2004 határozatára (2),

mivel:

| (1) | Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás (a továbbiakban: a AKCS–EU partnerségi megállapodás) III. melléklete értelmében az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága nyomon követi a CDE általános stratégiáját és felügyeletet gyakorol az igazgatótanács munkája felett. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás (a továbbiakban: a AKCS–EU partnerségi megállapodás) III. melléklete értelmében az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága nyomon követi a CDE általános stratégiáját és felügyeletet gyakorol az igazgatótanács munkája felett.

| (2) | Az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. melléklete előírja, hogy a CDE igazgatótanácsa „megállapítja a pénzügyi és személyzeti szabályzatot és a működési szabályokat”. |
| --- | --- |

(2)

Az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. melléklete előírja, hogy a CDE igazgatótanácsa „megállapítja a pénzügyi és személyzeti szabályzatot és a működési szabályokat”.

| (3) | A Vállalkozásfejlesztési Központnak az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága 8/2005 határozatával (3) elfogadott alapszabálya és eljárási szabályzata (a továbbiakban: a CDE alapszabálya) és az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságának az 5/2004 határozata (4) (a továbbiakban: a CDE pénzügyi szabályzata) tartalmaz biztosítékokat az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának tájékoztatásával és az általa gyakorolt felügyelettel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(3)

A Vállalkozásfejlesztési Központnak az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága 8/2005 határozatával (3) elfogadott alapszabálya és eljárási szabályzata (a továbbiakban: a CDE alapszabálya) és az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságának az 5/2004 határozata (4) (a továbbiakban: a CDE pénzügyi szabályzata) tartalmaz biztosítékokat az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának tájékoztatásával és az általa gyakorolt felügyelettel kapcsolatban.

| (4) | Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa a 2014. június 19–20-án Nairobiban tartott 39. ülésén együttes nyilatkozatban megállapodott a CDE rendezett bezárásáról és az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletének módosításáról, valamint arról, hogy e cél érdekében hatásköröket ruháznak az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságára ezen ügyek előmozdítása érdekében, a szükséges határozatok elfogadása céljából. |
| --- | --- |

(4)

Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa a 2014. június 19–20-án Nairobiban tartott 39. ülésén együttes nyilatkozatban megállapodott a CDE rendezett bezárásáról és az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletének módosításáról, valamint arról, hogy e cél érdekében hatásköröket ruháznak az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságára ezen ügyek előmozdítása érdekében, a szükséges határozatok elfogadása céljából.

| (5) | Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága 4/2014 határozatában (5) emlékeztet arra, hogy a CDE bezárása folyamán tiszteletben kell tartani a CDE felügyeleti hatóságának az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletében meghatározott hatásköreit, valamint az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa által az együttes nyilatkozatban rögzített részletes szabályokat. |
| --- | --- |

(5)

Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága 4/2014 határozatában (5) emlékeztet arra, hogy a CDE bezárása folyamán tiszteletben kell tartani a CDE felügyeleti hatóságának az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletében meghatározott hatásköreit, valamint az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa által az együttes nyilatkozatban rögzített részletes szabályokat.

| (6) | A CDE igazgatótanácsa 2015. október 19-én kelt levelében azzal a kéréssel fordult az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságához, hogy a CDE bázárására való tekintettel el kíván térni a CDE pénzügyi szabályzata 27. cikkének (1) és (5) bekezdésétől, és ennek előzetes jóváhagyását kérte a felügyeleti hatóságoktól. |
| --- | --- |

(6)

A CDE igazgatótanácsa 2015. október 19-én kelt levelében azzal a kéréssel fordult az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságához, hogy a CDE bázárására való tekintettel el kíván térni a CDE pénzügyi szabályzata 27. cikkének (1) és (5) bekezdésétől, és ennek előzetes jóváhagyását kérte a felügyeleti hatóságoktól.

| (7) | A CDE pénzügyi szabályzatának és a CDE személyzeti szabályzatának (6) a CDE rendezett bezárási folyamata miatt esetlegesen szükségessé váló módosítása vagy az azoktól való eltérések rugalmas eljárást tesznek szükségessé. |
| --- | --- |

(7)

A CDE pénzügyi szabályzatának és a CDE személyzeti szabályzatának (6) a CDE rendezett bezárási folyamata miatt esetlegesen szükségessé váló módosítása vagy az azoktól való eltérések rugalmas eljárást tesznek szükségessé.

| (8) | A CDE pénzügyi szabályzata 27. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelmény, miszerint ugyanaz a könyvvizsgálói vállalkozás három egymást követő évnél hosszabb időszakra nem nevezhető ki, valamint összefüggésben az említett szabályzat 27. cikkének (5) bekezdésében szereplő követelménnyel miszerint e vállalkozásnak évente jogszabályban előírt könyvvizsgálati jelentést kell készítenie, kiigazításra szorul annak érdekében, hogy biztosítva legyen a szervezet bezárásával összefüggésben az eljárás hatékonyabbá tétele, |
| --- | --- |

(8)

A CDE pénzügyi szabályzata 27. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelmény, miszerint ugyanaz a könyvvizsgálói vállalkozás három egymást követő évnél hosszabb időszakra nem nevezhető ki, valamint összefüggésben az említett szabályzat 27. cikkének (5) bekezdésében szereplő követelménnyel miszerint e vállalkozásnak évente jogszabályban előírt könyvvizsgálati jelentést kell készítenie, kiigazításra szorul annak érdekében, hogy biztosítva legyen a szervezet bezárásával összefüggésben az eljárás hatékonyabbá tétele,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága kedvező véleményt nyilvánít a CDE pénzügyi szabályzata 27. cikkének (1) bekezdésétől és 27. cikkének (5) bekezdésétől való, azonnali hatályú eltérés tekintetében.

(2)   A CDE pénzügyi szabályzata 27. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a CDE egyetlen könyvvizsgálói vállalkozást nevezhet ki a 2013–2016. pénzügyi éveket érintő, négyéves időszak egészére. Ezt a vállalkozást a CDE pénzügyi szabályzatában szereplő közbeszerzési eljárásnak megfelelően választják ki.

A CDE pénzügyi szabályzata 27. cikkének (5) bekezdésétől eltérve többéves pénzügyi felülvizsgálatot indítanak a még nem felülvizsgált pénzügyi évek tekintetében, és egyetlen végső jelentést fognak benyújtani a CDE igazgatótanácsának.

2. cikk

Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága felhatalmazza a CDE igazgatótanácsát, hogy eltérjen a CDE pénzügyi szabályzatától és a CDE személyzeti szabályzatától és/vagy módosítsa azokat, amennyiben ez a CDE rendezett bezárási folyamata miatt esetlegesen szükségessé válik. A CDE igazgatótanácsa haladéktalanul értesíti az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságát bármely ilyen, a CDE pénzügyi szabályzatától történő eltérésről és/vagy annak módosításáról szóló döntésről.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt [...],

az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága részéről

az elnök

---

(1)  A Cotonouban 2000. június 23-án aláírt (HL L 317., 2000.12.15., 3. o.), a Luxembourgban 2005. június 25-én (HL L 209., 2005.8.11., 27. o.) és Ouagadougouban 2010. június 22-én (HL L 287., 2010.11.4., 3. o.) aláírt megállapodások által módosított megállapodás.

1

(2)  
  HL L 70., 2006.3.9., 52. o.

2

(3)  
  HL L 66., 2006.3.8., 16. o.

3

(4)  Az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságának az 5/2004 határozata (2004. december 17.) a Vállalkozásfejlesztési Központ pénzügyi szabályzatáról (HL L 70., 2006.3.9., 52. o.).

4

(5)  
  HL L 330., 2014.11.15., 61. o.

5

(6)  
  HL L 348., 2005.12.30., 54. o.

6

---

| 2016.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 57/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 57/8

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/299 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. március 2.)

az Indiából származó szilícium-mangán behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (1) | 2014. december 20-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított az Indiából (a továbbiakban: az érintett ország) származó szilícium-mangán Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). |
| --- | --- |

(1)

2014. december 20-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított az Indiából (a továbbiakban: az érintett ország) származó szilícium-mangán Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

2

| (2) | A Bizottság a Comité de Liaison des Industries de Ferro-Alliages (a továbbiakban: Euroalliages vagy panaszos) által három uniós gyártó nevében 2014. november 10-én benyújtott panaszt követően indított vizsgálatot. A panaszos a szilícium-mangán uniós össztermelésének több, mint 25 %-át képviseli. A panasz bizonyítékot tartalmazott a dömpingre, illetve az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, és így elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a Comité de Liaison des Industries de Ferro-Alliages (a továbbiakban: Euroalliages vagy panaszos) által három uniós gyártó nevében 2014. november 10-én benyújtott panaszt követően indított vizsgálatot. A panaszos a szilícium-mangán uniós össztermelésének több, mint 25 %-át képviseli. A panasz bizonyítékot tartalmazott a dömpingre, illetve az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, és így elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.

1.2.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (3) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság ezenfelül külön értesítette a vizsgálat megindításáról az egyéb ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, az importőröket, a felhasználókat és az ismert érintett szövetségeket, valamint az indiai hatóságokat, továbbá felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(3)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság ezenfelül külön értesítette a vizsgálat megindításáról az egyéb ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, az importőröket, a felhasználókat és az ismert érintett szövetségeket, valamint az indiai hatóságokat, továbbá felkérte őket a részvételre.

| (4) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(4)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

1.3.   Mintavétel

Mintavétel

| (5) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban az indiai exportáló gyártók, valamint a független importőrök körében mintavételt végezhet. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban az indiai exportáló gyártók, valamint a független importőrök körében mintavételt végezhet.

a)   Mintavétel az uniós gyártók körében

| (6) | Az ismert uniós gyártók korlátozott száma miatt nem volt szükség mintavételezésre. Az összes ismert uniós gyártót tájékoztatták a vizsgálat megindításáról, valamint felkérték őket, hogy jelentkezzenek, és vegyenek részt a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(6)

Az ismert uniós gyártók korlátozott száma miatt nem volt szükség mintavételezésre. Az összes ismert uniós gyártót tájékoztatták a vizsgálat megindításáról, valamint felkérték őket, hogy jelentkezzenek, és vegyenek részt a vizsgálatban.

b)   Mintavétel az importőrök körében

| (7) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte valamennyi független importőrt, hogy jelentkezzen, és bocsássa rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelő információkat. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte valamennyi független importőrt, hogy jelentkezzen, és bocsássa rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelő információkat.

| (8) | Négy független importőr válaszolt a Bizottságnak, de csak kettő bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. Az importőrök e kis számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(8)

Négy független importőr válaszolt a Bizottságnak, de csak kettő bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. Az importőrök e kis számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre.

c)   Mintavétel az indiai exportáló gyártók körében

| (9) | Valamennyi indiai exportáló gyártó felkérést kapott, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően adjon tájékoztatást annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor ki tudja választani a mintát. |
| --- | --- |

(9)

Valamennyi indiai exportáló gyártó felkérést kapott, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően adjon tájékoztatást annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor ki tudja választani a mintát.

| (10) | Eredetileg 21 exportáló gyártó válaszolta meg a mintavételi kérdőívet a megadott határidőn belül. Olyan exportértékesítési összmennyiséget jelentettek be, amely az Eurostat adatai szerint a vizsgálati időszak során az Indiából származó összes import 48 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(10)

Eredetileg 21 exportáló gyártó válaszolta meg a mintavételi kérdőívet a megadott határidőn belül. Olyan exportértékesítési összmennyiséget jelentettek be, amely az Eurostat adatai szerint a vizsgálati időszak során az Indiából származó összes import 48 %-át tette ki.

| (11) | A későbbiekben 13 további vállalkozás nyújtott be mintavételi formanyomtatványt, és fejezte ki együttműködési szándékát. A Bizottság megkereste ezeket a vállalkozásokat, és arra kérte őket, hogy nyújtsanak további tájékoztatást az Unióba irányuló exportjukra vonatkozóan. Azonban csak 11 vállalkozás jelentkezett és adta meg a kért tájékoztatást. |
| --- | --- |

(11)

A későbbiekben 13 további vállalkozás nyújtott be mintavételi formanyomtatványt, és fejezte ki együttműködési szándékát. A Bizottság megkereste ezeket a vállalkozásokat, és arra kérte őket, hogy nyújtsanak további tájékoztatást az Unióba irányuló exportjukra vonatkozóan. Azonban csak 11 vállalkozás jelentkezett és adta meg a kért tájékoztatást.

| (12) | A meghallgató tisztviselő ajánlását követően a Bizottság úgy határozott, hogy ezeket a vállalkozásokat is együttműködő exportáló gyártókként veszi figyelembe a vizsgálat során, és erről 2015. május 21-én tájékoztatta a vállalkozásokat. Ennek eredményeképp az összes együttműködő exportáló gyártó által képviselt exportértékesítési összmennyiség az Indiából származó összes import 60 %-át tette ki (Eurostat-adat). |
| --- | --- |

(12)

A meghallgató tisztviselő ajánlását követően a Bizottság úgy határozott, hogy ezeket a vállalkozásokat is együttműködő exportáló gyártókként veszi figyelembe a vizsgálat során, és erről 2015. május 21-én tájékoztatta a vállalkozásokat. Ennek eredményeképp az összes együttműködő exportáló gyártó által képviselt exportértékesítési összmennyiség az Indiából származó összes import 60 %-át tette ki (Eurostat-adat).

| (13) | Az eredetileg kiválasztott minta az exportáló gyártók négy csoportját tartalmazta, akik a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható legnagyobb reprezentatív exportmennyiséget képviselték. Ez a minta az Eurostat adatai szerint az Indiából az Unióba irányuló teljes exportmennyiség 31 %-át, valamint az együttműködő exportőrök teljes mennyiségének 51 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(13)

Az eredetileg kiválasztott minta az exportáló gyártók négy csoportját tartalmazta, akik a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható legnagyobb reprezentatív exportmennyiséget képviselték. Ez a minta az Eurostat adatai szerint az Indiából az Unióba irányuló teljes exportmennyiség 31 %-át, valamint az együttműködő exportőrök teljes mennyiségének 51 %-át tette ki.

| (14) | A későbbiekben a mintába felvett négy vállalkozás egyike arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy már nem áll módjában a mintába felvett vállalkozásként folytatni az együttműködést. Ennek megfelelően ezt a vállalkozást kivették a mintából. A mintában maradó három vállalkozás azonban az Eurostat adatai szerint még mindig az együttműködő indiai exportáló gyártók által Indiából az Unióba exportált teljes exportmennyiség 43 %-át, valamint a teljes importmennyiség 26 %-át képviselte, így a mintát továbbra is reprezentatívnak tekintették. |
| --- | --- |

(14)

A későbbiekben a mintába felvett négy vállalkozás egyike arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy már nem áll módjában a mintába felvett vállalkozásként folytatni az együttműködést. Ennek megfelelően ezt a vállalkozást kivették a mintából. A mintában maradó három vállalkozás azonban az Eurostat adatai szerint még mindig az együttműködő indiai exportáló gyártók által Indiából az Unióba exportált teljes exportmennyiség 43 %-át, valamint a teljes importmennyiség 26 %-át képviselte, így a mintát továbbra is reprezentatívnak tekintették.

| (15) | A panaszos azt állította, hogy a minta nem reprezentatív, mivel a mintába felvett három vállalkozás közül kettő vállalkozás esetében az érintett exportált terméktípusok nem voltak reprezentatívak az indiai exportmennyiség nagy többségét tekintve. A panaszos továbbá azzal érvelt, hogy a megmaradó három vállalkozásból álló minta csak az Unióba irányuló teljes indiai exportmennyiség 13 %-át képviseli. |
| --- | --- |

(15)

A panaszos azt állította, hogy a minta nem reprezentatív, mivel a mintába felvett három vállalkozás közül kettő vállalkozás esetében az érintett exportált terméktípusok nem voltak reprezentatívak az indiai exportmennyiség nagy többségét tekintve. A panaszos továbbá azzal érvelt, hogy a megmaradó három vállalkozásból álló minta csak az Unióba irányuló teljes indiai exportmennyiség 13 %-át képviseli.

| (16) | A panaszos ezért kérte a minta felülvizsgálatát, illetve amennyiben már nem áll rendelkezésre elegendő idő új minta kiválasztásához, az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását. |
| --- | --- |

(16)

A panaszos ezért kérte a minta felülvizsgálatát, illetve amennyiben már nem áll rendelkezésre elegendő idő új minta kiválasztásához, az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását.

| (17) | A panaszos érvelése nem fogadható el. Először is a minta valójában az Unióba irányuló teljes indiai exportmennyiség 26 %-át képviseli, nem pedig 13 %-át, ahogyan azt hibásan közölték az érdekelt felekkel a lenti (26) preambulumbekezdésben hivatkozott, információkat tartalmazó dokumentumban. Másodszor, a minta kiválasztása során figyelembe vett kritérium az Unióba irányuló legnagyobb exportmennyiség volt az alaprendelet 17. cikkének megfelelően. Az, hogy a mintába felvett vállalkozások közül kettő nem gyártja és nem exportálja az összes termékfajtát, még nem eredményezi azt, hogy a minta nem reprezentatív, mivel a minta kiterjed a szilícium-mangán összes típusára. Harmadsorban, maga a panaszos azt állította panaszában, hogy „minden minőségű és méretű szilícium-mangánt egyetlen terméknek kell tekinteni, mivel ugyanazokkal az alapvető kémiai és fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, és felhasználási formáik is megegyeznek” (3). Negyedsorban pedig nem tűnt valószínűnek, hogy az, hogy az egyik, viszonylag kis exportmennyiséget képviselő vállalat megszüntette az együttműködést, jelentősen befolyásolná a vizsgálat eredményét, vagy az együttműködési készség jelentős hiányát eredményezné a mintában. |
| --- | --- |

(17)

A panaszos érvelése nem fogadható el. Először is a minta valójában az Unióba irányuló teljes indiai exportmennyiség 26 %-át képviseli, nem pedig 13 %-át, ahogyan azt hibásan közölték az érdekelt felekkel a lenti (26) preambulumbekezdésben hivatkozott, információkat tartalmazó dokumentumban. Másodszor, a minta kiválasztása során figyelembe vett kritérium az Unióba irányuló legnagyobb exportmennyiség volt az alaprendelet 17. cikkének megfelelően. Az, hogy a mintába felvett vállalkozások közül kettő nem gyártja és nem exportálja az összes termékfajtát, még nem eredményezi azt, hogy a minta nem reprezentatív, mivel a minta kiterjed a szilícium-mangán összes típusára. Harmadsorban, maga a panaszos azt állította panaszában, hogy „minden minőségű és méretű szilícium-mangánt egyetlen terméknek kell tekinteni, mivel ugyanazokkal az alapvető kémiai és fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, és felhasználási formáik is megegyeznek” (3). Negyedsorban pedig nem tűnt valószínűnek, hogy az, hogy az egyik, viszonylag kis exportmennyiséget képviselő vállalat megszüntette az együttműködést, jelentősen befolyásolná a vizsgálat eredményét, vagy az együttműködési készség jelentős hiányát eredményezné a mintában.

minden minőségű és méretű szilícium-mangánt egyetlen terméknek kell tekinteni, mivel ugyanazokkal az alapvető kémiai és fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, és felhasználási formáik is megegyeznek

3

| (18) | Következésképpen a panaszosnak az új minta kiválasztására, illetve az alaprendelet 18. cikkének alkalmazására irányuló kérését el kell utasítani. |
| --- | --- |

(18)

Következésképpen a panaszosnak az új minta kiválasztására, illetve az alaprendelet 18. cikkének alkalmazására irányuló kérését el kell utasítani.

| (19) | Továbbá a 2015. november 18-i meghallgatás során a panaszos azzal érvelt, hogy az Unióba irányuló alacsony minőségű szilícium-mangán exportot ki kell zárni a mintába felvett exportáló gyártók exportmennyiségeiből, mivel az ilyen alacsony minőségű termék ilyen formában nem használható fel az európai acélművekben. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alacsony minőségű szilícium-mangán az érintett termék részét képezi, és jelentős mennyiséget exportáltak az Unióba. Ennélfogva a kizárás iránti kérelem nem fogadható el. Mindenesetre, még abban az esetben is, ha elfogadásra kerülne, csekély lenne a minta reprezentativitására gyakorolt hatása, mivel a minta továbbra is az Unióba irányuló teljes indiai export kb. egynegyedét képviselné. |
| --- | --- |

(19)

Továbbá a 2015. november 18-i meghallgatás során a panaszos azzal érvelt, hogy az Unióba irányuló alacsony minőségű szilícium-mangán exportot ki kell zárni a mintába felvett exportáló gyártók exportmennyiségeiből, mivel az ilyen alacsony minőségű termék ilyen formában nem használható fel az európai acélművekben. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alacsony minőségű szilícium-mangán az érintett termék részét képezi, és jelentős mennyiséget exportáltak az Unióba. Ennélfogva a kizárás iránti kérelem nem fogadható el. Mindenesetre, még abban az esetben is, ha elfogadásra kerülne, csekély lenne a minta reprezentativitására gyakorolt hatása, mivel a minta továbbra is az Unióba irányuló teljes indiai export kb. egynegyedét képviselné.

1.4.   Egyedi vizsgálat

Egyedi vizsgálat

| (20) | Öt indiai exportáló gyártó nyújtotta be a kérdőívre adott válaszait, és kérelmezte egyéni dömpingkülönbözet megállapítását. |
| --- | --- |

(20)

Öt indiai exportáló gyártó nyújtotta be a kérdőívre adott válaszait, és kérelmezte egyéni dömpingkülönbözet megállapítását.

| (21) | A Bizottság a vizsgálat körülményeire tekintettel nem tartotta megvalósíthatónak az ilyen kérelmek teljesítését. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság a vizsgálat körülményeire tekintettel nem tartotta megvalósíthatónak az ilyen kérelmek teljesítését.

1.5.   A kérdőívre adott válaszok

A kérdőívre adott válaszok

| (22) | A Bizottság kérdőívet küldött a mintába felvett három indiai exportáló gyártónak és gyártói csoportnak, az összes ismert uniós gyártónak, valamint azoknak az importőröknek és felhasználóknak, amelyek azt kérték. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság kérdőívet küldött a mintába felvett három indiai exportáló gyártónak és gyártói csoportnak, az összes ismert uniós gyártónak, valamint azoknak az importőröknek és felhasználóknak, amelyek azt kérték.

| (23) | A kérdőívre a mintában szereplő három indiai exportáló gyártó és gyártói csoport, kettő uniós gyártó, kettő független uniós importőr és öt uniós felhasználó küldte el válaszait. |
| --- | --- |

(23)

A kérdőívre a mintában szereplő három indiai exportáló gyártó és gyártói csoport, kettő uniós gyártó, kettő független uniós importőr és öt uniós felhasználó küldte el válaszait.

1.6.   Ellenőrző látogatások

Ellenőrző látogatások

| (24) | A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalkozások telephelyén került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásra:






  a) | Uniós gyártók:






  — | Comilog Dunkerque snc, Dunkerque, Franciaország, |
| --- | --- | --- | --- |

(24)

A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalkozások telephelyén került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásra:

a)

Uniós gyártók:

—

Comilog Dunkerque snc, Dunkerque, Franciaország,

| — | OFZ sa, Istebné, Szlovákia, |
| --- | --- |

—

OFZ sa, Istebné, Szlovákia,

| b) | Indiai exportáló gyártók:






  — | Modern India Con-Cast Limited, Ferro Alloys and Minerals Division, Kolkata, India és Gayson & Company Private Limited., Kolkata, India, |
| --- | --- | --- |

b)

Indiai exportáló gyártók:

—

Modern India Con-Cast Limited, Ferro Alloys and Minerals Division, Kolkata, India és Gayson & Company Private Limited., Kolkata, India,

| — | Tata Steel Limited, Kolkata, India és Tata Steel Asia (Hongkong) Limited, Kowloon, Hongkong, |
| --- | --- |

—

Tata Steel Limited, Kolkata, India és Tata Steel Asia (Hongkong) Limited, Kowloon, Hongkong,

| — | Indsil Hydro Power and Manganese Ltd., Indsil Energy & Electrochemicals Ltd. és Sree Mahalakshmi Smelters (P) Ltd., Coimbatore, India, |
| --- | --- |

—

Indsil Hydro Power and Manganese Ltd., Indsil Energy & Electrochemicals Ltd. és Sree Mahalakshmi Smelters (P) Ltd., Coimbatore, India,

| c) | Független uniós importőrök:






  — | Sineco S.p.A, Follo, Olaszország, |
| --- | --- | --- |

c)

Független uniós importőrök:

—

Sineco S.p.A, Follo, Olaszország,

| — | Fesil Sales, Alzingen, Luxemburg, |
| --- | --- |

—

Fesil Sales, Alzingen, Luxemburg,

| d) | Uniós felhasználók:






  — | Aperam Sourcing SCA, Luxemburg, |
| --- | --- | --- |

d)

Uniós felhasználók:

—

Aperam Sourcing SCA, Luxemburg,

| — | ArcelorMittal Sourcing Soc en cpa, Luxemburg, |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Sourcing Soc en cpa, Luxemburg,

| — | Salzgitter AG, Salzgitter, Németország. |
| --- | --- |

—

Salzgitter AG, Salzgitter, Németország.

1.7.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (25) | A dömping és a kár vizsgálatakor a 2013. október 1-je és 2014. szeptember 30-a közötti időszakot (továbbiakban: vizsgálati időszak) vették figyelembe. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2011. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(25)

A dömping és a kár vizsgálatakor a 2013. október 1-je és 2014. szeptember 30-a közötti időszakot (továbbiakban: vizsgálati időszak) vették figyelembe. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2011. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2.   IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK MEGHOZATALÁNAK MELLŐZÉSE ÉS AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE

IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK MEGHOZATALÁNAK MELLŐZÉSE ÉS AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE

| (26) | A Bizottság úgy határozott, hogy nem hoz ideiglenes intézkedéseket. Az összes érdekelt fél kapott egy információkat tartalmazó dokumentumot, amelyben meghatározták az ideiglenes intézkedések mellőzésének okait. Az információkat tartalmazó dokumentumban tett megállapításokra vonatkozóan több érdekelt fél benyújtotta írásos észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. A panaszos meghallgatására a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő jelenlétében került sor 2015. december 8-án. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság úgy határozott, hogy nem hoz ideiglenes intézkedéseket. Az összes érdekelt fél kapott egy információkat tartalmazó dokumentumot, amelyben meghatározták az ideiglenes intézkedések mellőzésének okait. Az információkat tartalmazó dokumentumban tett megállapításokra vonatkozóan több érdekelt fél benyújtotta írásos észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. A panaszos meghallgatására a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő jelenlétében került sor 2015. december 8-án.

| (27) | Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján úgy döntött, nem szándékozik végleges dömpingellenes vámot kivetni az Indiából származó szilícium-mangán Unióba történő behozatalára. A felek számára meghatározott időszakot biztosított a végleges nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeik megtételéhez. 2016. január 20-án sor került a panaszos második meghallgatására a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő jelenlétében. Ez utóbbi meghallgatáson a panaszos kíséretében megjelent a FerroAtlantica unióbeli spanyol gyártó is, amelynek képviseletében nem a panaszos járt el, és amely az eljárás során – az 5. szakaszban ismertetettek szerint – nem tanúsított együttműködést. |
| --- | --- |

(27)

Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján úgy döntött, nem szándékozik végleges dömpingellenes vámot kivetni az Indiából származó szilícium-mangán Unióba történő behozatalára. A felek számára meghatározott időszakot biztosított a végleges nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeik megtételéhez. 2016. január 20-án sor került a panaszos második meghallgatására a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő jelenlétében. Ez utóbbi meghallgatáson a panaszos kíséretében megjelent a FerroAtlantica unióbeli spanyol gyártó is, amelynek képviseletében nem a panaszos járt el, és amely az eljárás során – az 5. szakaszban ismertetettek szerint – nem tanúsított együttműködést.

| (28) | Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket a Bizottság mérlegelte és adott esetben figyelembe vette. |
| --- | --- |

(28)

Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket a Bizottság mérlegelte és adott esetben figyelembe vette.

3.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

3.1.   Az érintett termék

Az érintett termék

| (29) | Az érintett termék a jelenleg a 7202 30 00 és az ex 8111 00 11 KN-kód alá tartozó, Indiából származó szilícium-mangán (ideértve a ferro-szilícium mangánt is) (a továbbiakban: az érintett termék). |
| --- | --- |

(29)

Az érintett termék a jelenleg a 7202 30 00 és az ex 8111 00 11 KN-kód alá tartozó, Indiából származó szilícium-mangán (ideértve a ferro-szilícium mangánt is) (a továbbiakban: az érintett termék).

| (30) | A szilícium-mangán elsősorban mangánt, szilíciumot és vasat tartalmazó vasötvözet, amely kisebb arányban általában egyéb elemeket, úgymint szént, foszfort, ként és bórt is tartalmaz. A szilícium-mangánt mangánérc elektromos kemencében történő megolvasztásával állítják elő, és főként acélgyártás során használják mangán- és szilíciumforrásként. |
| --- | --- |

(30)

A szilícium-mangán elsősorban mangánt, szilíciumot és vasat tartalmazó vasötvözet, amely kisebb arányban általában egyéb elemeket, úgymint szént, foszfort, ként és bórt is tartalmaz. A szilícium-mangánt mangánérc elektromos kemencében történő megolvasztásával állítják elő, és főként acélgyártás során használják mangán- és szilíciumforrásként.

| (31) | A szilícium-mangán a mangán-, szilícium- és széntartalmától függően több különböző minőségben fordulhat elő, és a megrendelők igényeitől függően különböző méretű kavicsok formájában kerül értékesítésre. Valamennyi minőség és méret egyetlen terméknek számít, de felárat fizetnek a magasabb mangán- vagy szilícium-tartalomért és a 0,1 % alatti széntartalomért, ami alkalmassá teszi a szilícium-mangánt bizonyos különleges rozsdamentes acéltermékek gyártására. |
| --- | --- |

(31)

A szilícium-mangán a mangán-, szilícium- és széntartalmától függően több különböző minőségben fordulhat elő, és a megrendelők igényeitől függően különböző méretű kavicsok formájában kerül értékesítésre. Valamennyi minőség és méret egyetlen terméknek számít, de felárat fizetnek a magasabb mangán- vagy szilícium-tartalomért és a 0,1 % alatti széntartalomért, ami alkalmassá teszi a szilícium-mangánt bizonyos különleges rozsdamentes acéltermékek gyártására.

| (32) | Az egyéb elemek, mint a foszfor és a bór magasabb vagy alacsonyabb arányban való jelenléte nem befolyásolja az árat, de amint ezeknek az elemeknek az aránya meghalad egy bizonyos küszöbértéket, onnantól kezdve a szilícium-mangán alkalmatlanná válik bizonyos továbbfeldolgozások során történő felhasználásra. |
| --- | --- |

(32)

Az egyéb elemek, mint a foszfor és a bór magasabb vagy alacsonyabb arányban való jelenléte nem befolyásolja az árat, de amint ezeknek az elemeknek az aránya meghalad egy bizonyos küszöbértéket, onnantól kezdve a szilícium-mangán alkalmatlanná válik bizonyos továbbfeldolgozások során történő felhasználásra.

3.2.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (33) | A vizsgálat azt mutatta, hogy a következő termékek ugyanazon fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkeznek, továbbá alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  (1) | az érintett termék; |
| --- | --- | --- |

(33)

A vizsgálat azt mutatta, hogy a következő termékek ugyanazon fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkeznek, továbbá alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

(1)

az érintett termék;

| (2) | az Indiában gyártott és az indiai belföldi piacon értékesített termék; |
| --- | --- |

(2)

az Indiában gyártott és az indiai belföldi piacon értékesített termék;

| (3) | az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termék. |
| --- | --- |

(3)

az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termék.

| (34) | A Bizottság ezért az információkat tartalmazó dokumentumban azt a következtetést vonta le, hogy ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság ezért az információkat tartalmazó dokumentumban azt a következtetést vonta le, hogy ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek.

3.3.   A termékkört érintő állítások

A termékkört érintő állítások

| (35) | Egyes érdekelt felek azt állították, hogy a nagyon alacsony széntartalommal rendelkező szilícium-mangán (többnyire 0,05 % és 0,1 % közötti, legfeljebb 0,2 %-os széntartalom: alacsony széntartalmú szilícium-mangán) a tízszer akkora széntartalmú (legfeljebb 2 %) „szabványos” szilícium-mangántól eltérő termék. Kifejtik, hogy habár a két termék hasonló kémiai elemeket tartalmaz, eltérőek a műszaki jellemzőik, és ez hatással van a felhasználásukra: az alacsony széntartalmú szilícium-mangánt rozsdamentes és különleges acéltermékek, míg a szabványos szilícium-mangánt szénacél előállítására használják. Azt állítják továbbá, hogy a kétféle szilícium-mangán nem cserélhető fel egymással. Míg az alacsony széntartalmú szilícium-mangán felhasználható szabványos acéltermékek előállítására, addig a szabványos szilícium-mangán nem használható fel rozsdamentes és különleges acéltermékek gyártása során. Ezenfelül nem lenne ésszerű alacsony széntartalmú szilícium-mangán felhasználása szabványos acéltermékek előállításához, mivel az alacsony széntartalmú szilícium-mangán drágább. Ennélfogva azok az acélgyártók, amelyek mindkét típusú szilícium-mangánt megvásárolják, különböző gyártásoknál használják fel azokat. Továbbá felhívják a figyelmet arra, hogy az Egyesült Államok hatóságai kizárták a szilícium-mangánt a vizsgálódási körükből, és megállapították, hogy az, hogy a Bizottság az előzetes vizsgálat során nem tett különbséget a két típus között, nem jelenti azt, hogy a Bizottságnak a jelen esetben is ugyanezt az okfejtést kell követnie. Végezetül azt sugallják, hogy amennyiben felmerül a vámfizetés kijátszásának gyanúja (a szabványos szilícium-mangánt alacsony széntartalmú szilícium-mangánként jelentik be a dömpingellenes vám elkerülése érdekében), könnyen elvégezhetők hatékony vámellenőrzések és -vizsgálatok. |
| --- | --- |

(35)

Egyes érdekelt felek azt állították, hogy a nagyon alacsony széntartalommal rendelkező szilícium-mangán (többnyire 0,05 % és 0,1 % közötti, legfeljebb 0,2 %-os széntartalom: alacsony széntartalmú szilícium-mangán) a tízszer akkora széntartalmú (legfeljebb 2 %) „szabványos” szilícium-mangántól eltérő termék. Kifejtik, hogy habár a két termék hasonló kémiai elemeket tartalmaz, eltérőek a műszaki jellemzőik, és ez hatással van a felhasználásukra: az alacsony széntartalmú szilícium-mangánt rozsdamentes és különleges acéltermékek, míg a szabványos szilícium-mangánt szénacél előállítására használják. Azt állítják továbbá, hogy a kétféle szilícium-mangán nem cserélhető fel egymással. Míg az alacsony széntartalmú szilícium-mangán felhasználható szabványos acéltermékek előállítására, addig a szabványos szilícium-mangán nem használható fel rozsdamentes és különleges acéltermékek gyártása során. Ezenfelül nem lenne ésszerű alacsony széntartalmú szilícium-mangán felhasználása szabványos acéltermékek előállításához, mivel az alacsony széntartalmú szilícium-mangán drágább. Ennélfogva azok az acélgyártók, amelyek mindkét típusú szilícium-mangánt megvásárolják, különböző gyártásoknál használják fel azokat. Továbbá felhívják a figyelmet arra, hogy az Egyesült Államok hatóságai kizárták a szilícium-mangánt a vizsgálódási körükből, és megállapították, hogy az, hogy a Bizottság az előzetes vizsgálat során nem tett különbséget a két típus között, nem jelenti azt, hogy a Bizottságnak a jelen esetben is ugyanezt az okfejtést kell követnie. Végezetül azt sugallják, hogy amennyiben felmerül a vámfizetés kijátszásának gyanúja (a szabványos szilícium-mangánt alacsony széntartalmú szilícium-mangánként jelentik be a dömpingellenes vám elkerülése érdekében), könnyen elvégezhetők hatékony vámellenőrzések és -vizsgálatok.

| (36) | A Bizottság megállapította, hogy a jelen vizsgálat szempontjából a szilícium-mangánt egyetlen terméknek kell tekinteni. A szilícium-mangán olyan vasötvözet, amelyet elsősorban az acélgyártás során használnak. Mindig ugyanazokat a kémiai összetevőket tartalmazza, habár időnként változó arányokban. Tehát még akkor is, ha bizonyos acéltermékek előállításához korlátozott széntartalommal rendelkező szilícium-mangán szükséges, amely nem helyettesíthető szabványos szilícium-mangánnal, ettől még a két típusú szilícium-mangán nem lesz két különböző termék. A két típusú szilícium-mangán különböző széntartalmát – csakúgy, mint a különböző mangántartalmat – megfelelően tükrözi a termékkód (TK) szerkezete, amely lehetővé teszi a termék különböző típusváltozatainak összehasonlítását. Az Egyesült Államok hatóságai azért zárták ki az alacsony széntartalmú szilícium-mangánt az általuk vizsgált termékkörből, mert az Egyesült Államokban nincsenek alacsony széntartalmú szilícium-mangán előállításával foglalkozó gyártók. A Bizottság már korábbi vizsgálatai során is megállapította, hogy a szabványos és az alacsony széntartalmú szilícium-mangán alapvetően ugyanaz a termék, azért is, hogy elkerülhető legyen a vámfizetés hamis nyilatkozattétellel való kijátszása (az alacsony széntartalmú szilícium-mangánt a vámhatóságok nem tudják szemrevételezéssel megkülönböztetni, ehhez vizsgálat kellene). Az, hogy az alacsony széntartalmú szilícium-mangán drágább, még nem jelenti azt, hogy a vámhatóságok a számlán feltüntetett ár alapján ki tudják szűrni az esetleges kijátszást, különösen, ha az ügyletben részt vevő két fél kapcsolatban áll egymással, vagy keresztkompenzációban állapodik meg. Következésképpen a Bizottság az állítást elutasítja. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság megállapította, hogy a jelen vizsgálat szempontjából a szilícium-mangánt egyetlen terméknek kell tekinteni. A szilícium-mangán olyan vasötvözet, amelyet elsősorban az acélgyártás során használnak. Mindig ugyanazokat a kémiai összetevőket tartalmazza, habár időnként változó arányokban. Tehát még akkor is, ha bizonyos acéltermékek előállításához korlátozott széntartalommal rendelkező szilícium-mangán szükséges, amely nem helyettesíthető szabványos szilícium-mangánnal, ettől még a két típusú szilícium-mangán nem lesz két különböző termék. A két típusú szilícium-mangán különböző széntartalmát – csakúgy, mint a különböző mangántartalmat – megfelelően tükrözi a termékkód (TK) szerkezete, amely lehetővé teszi a termék különböző típusváltozatainak összehasonlítását. Az Egyesült Államok hatóságai azért zárták ki az alacsony széntartalmú szilícium-mangánt az általuk vizsgált termékkörből, mert az Egyesült Államokban nincsenek alacsony széntartalmú szilícium-mangán előállításával foglalkozó gyártók. A Bizottság már korábbi vizsgálatai során is megállapította, hogy a szabványos és az alacsony széntartalmú szilícium-mangán alapvetően ugyanaz a termék, azért is, hogy elkerülhető legyen a vámfizetés hamis nyilatkozattétellel való kijátszása (az alacsony széntartalmú szilícium-mangánt a vámhatóságok nem tudják szemrevételezéssel megkülönböztetni, ehhez vizsgálat kellene). Az, hogy az alacsony széntartalmú szilícium-mangán drágább, még nem jelenti azt, hogy a vámhatóságok a számlán feltüntetett ár alapján ki tudják szűrni az esetleges kijátszást, különösen, ha az ügyletben részt vevő két fél kapcsolatban áll egymással, vagy keresztkompenzációban állapodik meg. Következésképpen a Bizottság az állítást elutasítja.

4.   DÖMPING

DÖMPING

4.1.   Rendes érték

Rendes érték

| (37) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság először megvizsgálta, hogy az egyes együttműködő exportáló gyártók esetében a belföldi értékesítés összmennyisége reprezentatívnak tekinthető-e. A belföldi értékesítés akkor minősül reprezentatívnak, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének összmennyisége az egyes exportáló gyártók esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(37)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság először megvizsgálta, hogy az egyes együttműködő exportáló gyártók esetében a belföldi értékesítés összmennyisége reprezentatívnak tekinthető-e. A belföldi értékesítés akkor minősül reprezentatívnak, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének összmennyisége az egyes exportáló gyártók esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt.

| (38) | A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak vagy összehasonlíthatóak az Unióba irányuló exportra értékesített terméktípusokkal, és megvizsgálta, hogy az egyes együttműködő exportáló gyártók által belföldön értékesített egyes terméktípusok összmennyisége reprezentatívnak tekinthető-e az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének összmennyisége eléri az Unióba irányuló exportra értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus összmennyiségének legalább 5 %-át. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak vagy összehasonlíthatóak az Unióba irányuló exportra értékesített terméktípusokkal, és megvizsgálta, hogy az egyes együttműködő exportáló gyártók által belföldön értékesített egyes terméktípusok összmennyisége reprezentatívnak tekinthető-e az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének összmennyisége eléri az Unióba irányuló exportra értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus összmennyiségének legalább 5 %-át.

| (39) | A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát annak megállapítására, hogy a rendes érték kiszámítását az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően a tényleges belföldi értékesítési ár alapján végezze-e el. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát annak megállapítására, hogy a rendes érték kiszámítását az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően a tényleges belföldi értékesítési ár alapján végezze-e el.

| (40) | A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  a) | a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített mennyisége meghaladta e terméktípus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át; valamint |
| --- | --- | --- |

(40)

A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

a)

a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített mennyisége meghaladta e terméktípus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át; valamint

| b) | e terméktípus értékesítési árának súlyozott átlaga megegyezik az egy egységre jutó előállítási költséggel, vagy meghaladja azt. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus értékesítési árának súlyozott átlaga megegyezik az egy egységre jutó előállítási költséggel, vagy meghaladja azt.

| (41) | Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

(41)

Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga.

| (42) | A rendes értéket az egyes terméktípusok vizsgálati időszak alatti – kizárólag nyereséges – belföldi értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  a) | a terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb az adott típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki; vagy |
| --- | --- | --- |

(42)

A rendes értéket az egyes terméktípusok vizsgálati időszak alatti – kizárólag nyereséges – belföldi értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

a)

a terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb az adott típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki; vagy

| b) | e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el az egy egységre jutó előállítási költséget. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el az egy egységre jutó előállítási költséget.

| (43) | Amennyiben a szokásos kereskedelmi forgalomban nem vagy csak elégtelen mennyiségben értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, vagy a belföldi piacon nem értékesítettek valamely terméktípust reprezentatív mennyiségben, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban számította ki. |
| --- | --- |

(43)

Amennyiben a szokásos kereskedelmi forgalomban nem vagy csak elégtelen mennyiségben értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, vagy a belföldi piacon nem értékesítettek valamely terméktípust reprezentatív mennyiségben, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban számította ki.

| (44) | A rendes érték kiszámítása úgy történt, hogy a következő tényezőket hozzáadták az együttműködő exportáló gyártók által gyártott hasonló termék vizsgálati időszakban jellemző előállítási költségeihez:






  — | az együttműködő exportáló gyártóknál a hasonló termék belföldi, rendes kereskedelmi forgalomban, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítése során felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga, valamint |
| --- | --- | --- |

(44)

A rendes érték kiszámítása úgy történt, hogy a következő tényezőket hozzáadták az együttműködő exportáló gyártók által gyártott hasonló termék vizsgálati időszakban jellemző előállítási költségeihez:

—

az együttműködő exportáló gyártóknál a hasonló termék belföldi, rendes kereskedelmi forgalomban, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítése során felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga, valamint

| — | az együttműködő exportáló gyártóknak a hasonló termék belföldi, rendes kereskedelmi forgalomban, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítésével elért nyereségének súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

—

az együttműködő exportáló gyártóknak a hasonló termék belföldi, rendes kereskedelmi forgalomban, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítésével elért nyereségének súlyozott átlaga.

| (45) | A mintába bevont egyik vállalat esetében a rendes érték a belföldi értékesítés terméktípusonkénti tényleges belföldi árán alapul, a fenti (40) preambulumbekezdésben leírt módszertan szerint. A mintába bevont másik két vállalkozás esetében bizonyos terméktípusok rendes értéke a fenti (44) preambulumbekezdésben leírt módszertan alapján került kiszámításra. A rendes kereskedelmi forgalomban értékesített többi terméktípus esetében a rendes érték a belföldi értékesítés terméktípusonkénti tényleges belföldi árán alapult, a fenti (40) preambulumbekezdésben leírt módszertan szerint. |
| --- | --- |

(45)

A mintába bevont egyik vállalat esetében a rendes érték a belföldi értékesítés terméktípusonkénti tényleges belföldi árán alapul, a fenti (40) preambulumbekezdésben leírt módszertan szerint. A mintába bevont másik két vállalkozás esetében bizonyos terméktípusok rendes értéke a fenti (44) preambulumbekezdésben leírt módszertan alapján került kiszámításra. A rendes kereskedelmi forgalomban értékesített többi terméktípus esetében a rendes érték a belföldi értékesítés terméktípusonkénti tényleges belföldi árán alapult, a fenti (40) preambulumbekezdésben leírt módszertan szerint.

4.2.   Exportár

Exportár

| (46) | Az exportáló gyártók közvetlenül független vevőknek, vagy Unión kívüli kapcsolatban álló kereskedőkön keresztül exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(46)

Az exportáló gyártók közvetlenül független vevőknek, vagy Unión kívüli kapcsolatban álló kereskedőkön keresztül exportáltak az Unióba.

| (47) | Így az exportárat az Unióba történő kivitelre eladott érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(47)

Így az exportárat az Unióba történő kivitelre eladott érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban.

4.3.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (48) | A Bizottság a rendes értéket és az exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze. |
| --- | --- |

(48)

A Bizottság a rendes értéket és az exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.

| (49) | Ahol a tisztességes összehasonlítás érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. |
| --- | --- |

(49)

Ahol a tisztességes összehasonlítás érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében.

| (50) | E tekintetben az indiai kormány két rendszert működtetett az export élénkítése érdekében: a vámvisszatérítési rendszert (Duty Draw Back – DDB) és a termékre összpontosító rendszert (Focus Product Scheme – FPS). A DDB rendszer 1,7 %-os visszatérítést biztosított az importált anyagokra kivetett behozatali vámok és adók költségmentesen a hajófedélzetre (FOB) export értékéből, amennyiben ezeket az anyagokat az exportálásra szánt végtermékek előállítására használták fel. Az FPS rendszer 4 % kedvezményt jelent a FOB értékből bizonyos exportált termékek esetében, bármely további, az exportált és importált árukat összekapcsoló feltétel nélkül. |
| --- | --- |

(50)

E tekintetben az indiai kormány két rendszert működtetett az export élénkítése érdekében: a vámvisszatérítési rendszert (Duty Draw Back – DDB) és a termékre összpontosító rendszert (Focus Product Scheme – FPS). A DDB rendszer 1,7 %-os visszatérítést biztosított az importált anyagokra kivetett behozatali vámok és adók költségmentesen a hajófedélzetre (FOB) export értékéből, amennyiben ezeket az anyagokat az exportálásra szánt végtermékek előállítására használták fel. Az FPS rendszer 4 % kedvezményt jelent a FOB értékből bizonyos exportált termékek esetében, bármely további, az exportált és importált árukat összekapcsoló feltétel nélkül.

| (51) | Az egyik vállalkozás kiigazítást kért a DDB tekintetében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének (b) pontja alapján. A vállalkozás azonban nem tudta bizonyítani az importált nyersanyagok és az exportált készáruk közötti kapcsolatot a 2. cikk (10) bekezdése (b) pontjában előírtak szerint. A Bizottság ezért nem fogadta el ezt a kérelmet. |
| --- | --- |

(51)

Az egyik vállalkozás kiigazítást kért a DDB tekintetében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének (b) pontja alapján. A vállalkozás azonban nem tudta bizonyítani az importált nyersanyagok és az exportált készáruk közötti kapcsolatot a 2. cikk (10) bekezdése (b) pontjában előírtak szerint. A Bizottság ezért nem fogadta el ezt a kérelmet.

| (52) | Egy másik vállalkozás a DDB és az FPS tekintetében is kért kiigazítást az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének (k) pontja alapján. A DDB tekintetében az igény nem teljesíthető a 2. cikk (10) bekezdés (k) pontja alapján, ha arra vonatkozóan az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének (b) pontja konkrét jogalapot tartalmaz, és az utóbbiban meghatározott feltételek nem teljesülnek. Mivel a vállalkozás nem tudta bizonyítani az importált nyersanyagok és az exportált áruk közötti kapcsolatot, a Bizottság elutasította ezt a kérelmet. |
| --- | --- |

(52)

Egy másik vállalkozás a DDB és az FPS tekintetében is kért kiigazítást az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének (k) pontja alapján. A DDB tekintetében az igény nem teljesíthető a 2. cikk (10) bekezdés (k) pontja alapján, ha arra vonatkozóan az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének (b) pontja konkrét jogalapot tartalmaz, és az utóbbiban meghatározott feltételek nem teljesülnek. Mivel a vállalkozás nem tudta bizonyítani az importált nyersanyagok és az exportált áruk közötti kapcsolatot, a Bizottság elutasította ezt a kérelmet.

| (53) | Az FPS tekintetében a vállalkozás által benyújtott alátámasztó bizonyíték nem bizonyította, hogy a belföldi piacon a vásárlók rendre más árat fizetnének az FPS rendszer miatt az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének (k) pontjában előírtak szerint. A bizonyíték inkább csak azt igazolta, hogy az indiai hatóságoktól az FPS rendszer keretében kapott összegek egyszerűen a belföldi és az exportértékesítések árbevétele között eredményeznek állandó különbséget. Ezért a Bizottság ezt a kérelmet megalapozatlannak találta. |
| --- | --- |

(53)

Az FPS tekintetében a vállalkozás által benyújtott alátámasztó bizonyíték nem bizonyította, hogy a belföldi piacon a vásárlók rendre más árat fizetnének az FPS rendszer miatt az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének (k) pontjában előírtak szerint. A bizonyíték inkább csak azt igazolta, hogy az indiai hatóságoktól az FPS rendszer keretében kapott összegek egyszerűen a belföldi és az exportértékesítések árbevétele között eredményeznek állandó különbséget. Ezért a Bizottság ezt a kérelmet megalapozatlannak találta.

4.4.   Dömpingkülönbözet

Dömpingkülönbözet

| (54) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a mintába bevont exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(54)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a mintába bevont exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (55) | A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetének súlyozott átlagát az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban számították ki. Ezt a dömpingkülönbözetet a mintába felvett exportáló gyártók vonatkozásában megállapított különbözet alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(55)

A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetének súlyozott átlagát az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban számították ki. Ezt a dömpingkülönbözetet a mintába felvett exportáló gyártók vonatkozásában megállapított különbözet alapján állapították meg.

| (56) | Az együttműködés szintjét alacsonynak ítélték meg, mivel a vizsgálati időszakban az Indiából az Unióba irányuló teljes kivitel 60 %-át az együttműködő exportáló gyártóktól érkező behozatal tette ki. |
| --- | --- |

(56)

Az együttműködés szintjét alacsonynak ítélték meg, mivel a vizsgálati időszakban az Indiából az Unióba irányuló teljes kivitel 60 %-át az együttműködő exportáló gyártóktól érkező behozatal tette ki.

| (57) | A Bizottság ezért az országos különbözetet a mintába bevont egyik vállalat leginkább dömpingelt ügyleteinek átlaga alapján számította ki. |
| --- | --- |

(57)

A Bizottság ezért az országos különbözetet a mintába bevont egyik vállalat leginkább dömpingelt ügyleteinek átlaga alapján számította ki.

| (58) | A dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:






  Vállalkozás | Dömpingkülönbözet (%) |
| --- | --- | --- |
| Tata Steel | 3,4 |
| Modern India | 15,2 |
| Indsil | 3,4 |
| Egyéb együttműködő gyártók
  (a minta súlyozott átlaga) | 10,4 |
| Országos (maradvány) vám | 25,1 |

(58)

A dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalkozás

Dömpingkülönbözet (%)

Tata Steel

3,4

Modern India

15,2

Indsil

3,4

Egyéb együttműködő gyártók

(a minta súlyozott átlaga)

10,4

Országos (maradvány) vám

25,1

5.   KÁR

KÁR

5.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása

| (59) | A vizsgálati időszakban a hasonló terméket négy uniós gyártó gyártotta. A panaszból származó információk alapján az Unióban nem gyártja más uniós gyártó a hasonló terméket. Két uniós gyártó, akik a panaszosok, a Comilog Dunkerque és az OFZ tanúsított együttműködést. Egy másik uniós gyártó (Italghisa, Olaszország), amely támogatta a panaszt, röviddel a vizsgálat megindítását követően elállt az együttműködéstől. Az ő gyártási mennyisége azonban jelentéktelen volt. A negyedik uniós gyártó, a FerroAtlantica nem tanúsított együttműködést, de nem is ellenezte a vizsgálatot. |
| --- | --- |

(59)

A vizsgálati időszakban a hasonló terméket négy uniós gyártó gyártotta. A panaszból származó információk alapján az Unióban nem gyártja más uniós gyártó a hasonló terméket. Két uniós gyártó, akik a panaszosok, a Comilog Dunkerque és az OFZ tanúsított együttműködést. Egy másik uniós gyártó (Italghisa, Olaszország), amely támogatta a panaszt, röviddel a vizsgálat megindítását követően elállt az együttműködéstől. Az ő gyártási mennyisége azonban jelentéktelen volt. A negyedik uniós gyártó, a FerroAtlantica nem tanúsított együttműködést, de nem is ellenezte a vizsgálatot.

| (60) | A két együttműködő uniós gyártótól származó adatok bizalmas jellegének megőrzése érdekében az értékeket sávokban fejezzük ki. A vizsgálati időszak során az uniós össztermelés [213 000/282 000] tonnát tett ki. A két együttműködő uniós gyártó [85 000/113 000] tonnát gyártott, ami az uniós össztermelésnek kb. [35 %-át/47 %-át] jelenti. |
| --- | --- |

(60)

A két együttműködő uniós gyártótól származó adatok bizalmas jellegének megőrzése érdekében az értékeket sávokban fejezzük ki. A vizsgálati időszak során az uniós össztermelés [213 000/282 000] tonnát tett ki. A két együttműködő uniós gyártó [85 000/113 000] tonnát gyártott, ami az uniós össztermelésnek kb. [35 %-át/47 %-át] jelenti.

| (61) | Több érdekelt fél tett észrevételt az uniós gazdasági ágazat meghatározására vonatkozóan. Először is úgy vélték, hogy az, hogy a FerroAtlantica nem szerepel a panaszosok között, megkérdőjelezi a Bizottságnak azt a megállapítását, miszerint úgy tekinthető, hogy a többi gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazat jelentős hányadát, a WTO dömpingellenes megállapodásának 4.1. cikkében és az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdésében előírtak szerint. Másodszor úgy gondolták, hogy ha az uniós gazdasági ágazat állapotára hatást gyakorló gazdasági tényezők és mutatók elemzése során számításba vették volna a FerroAtlanticát is, különösen pedig annak a nyereségességét a figyelembe vett időszakban, más lett volna a kárról alkotott kép. Harmadszor azt állították, hogy taktikai döntés volt a FerroAtlantica kihagyása a panaszosok közül, amit egyedül a kárról alkotott kép torzításának a szándéka vezérelt, mivel a FerroAtlantica aktív panaszosként szerepelt a Bizottság által korábban indított dömpingellenes vizsgálatok során. |
| --- | --- |

(61)

Több érdekelt fél tett észrevételt az uniós gazdasági ágazat meghatározására vonatkozóan. Először is úgy vélték, hogy az, hogy a FerroAtlantica nem szerepel a panaszosok között, megkérdőjelezi a Bizottságnak azt a megállapítását, miszerint úgy tekinthető, hogy a többi gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazat jelentős hányadát, a WTO dömpingellenes megállapodásának 4.1. cikkében és az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdésében előírtak szerint. Másodszor úgy gondolták, hogy ha az uniós gazdasági ágazat állapotára hatást gyakorló gazdasági tényezők és mutatók elemzése során számításba vették volna a FerroAtlanticát is, különösen pedig annak a nyereségességét a figyelembe vett időszakban, más lett volna a kárról alkotott kép. Harmadszor azt állították, hogy taktikai döntés volt a FerroAtlantica kihagyása a panaszosok közül, amit egyedül a kárról alkotott kép torzításának a szándéka vezérelt, mivel a FerroAtlantica aktív panaszosként szerepelt a Bizottság által korábban indított dömpingellenes vizsgálatok során.

| (62) | A Bizottság visszautasította ezeket az állításokat az alábbiak szerint: i. A Bizottság szabályszerűen megkereste a FerroAtlanticát, és küldött neki kérdőívet. Ez azt jelenti, hogy akkor is, ha a vállalat nem panaszos, lehetősége lett volna jelentkezni, hangot adni nézeteinek és együttműködni a vizsgálat során azáltal, hogy a Bizottság rendelkezésére bocsátja a kért információkat. A vállalkozás azonban nem tanúsított együttműködést és csendben maradt. A Bizottságnak nincsenek eszközei arra, hogy a vállalkozást együttműködésre kényszerítse, sem pedig arra, hogy megakadályozza az együttműködést. Ennélfogva tarthatatlan az az álláspont, miszerint a Bizottság kizárta volna ezt a vállalkozást. Épp ellenkezőleg, a vállalkozásra vonatkozó rendelkezésre álló adatok bekerültek a panaszba, és felhasználásra kerültek a kár vizsgálata során, amint azt a lenti (88) preambulumbekezdés tartalmazza; ii. a két uniós gyártó együttműködött, és benyújtotta a szükséges információkat. Ezek a gyártók az uniós össztermelés kb. [35 %-át/47 %-át] képviselik. A Bizottság úgy vélte, hogy ez az arány kellőképpen magas annak a megállapításához, hogy a két gyártó a belföldi termelés jelentős hányadát képviseli. A jelentős hányad nem feltétlenül jelent többséget az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése alapján (4), ami összhangban áll a WTO dömpingellenes megállapodásának 4.1. cikke szerinti hasonló fogalom értelmezésével (5); iii. a mikrogazdasági mutatók elemzése a két együttműködő uniós gyártó adatain alapult. Ha figyelembe vették volna a FerroAtlantica mikrogazdasági adatait, a különféle gazdasági mutatók talán eltérő tendenciákat jeleztek volna, talán nem, de mivel a két együttműködő uniós gyártó az uniós gazdasági ágazat jelentős hányadát képviseli, helyénvaló az adataik alapján elvégzett elemzés. |
| --- | --- |

(62)

A Bizottság visszautasította ezeket az állításokat az alábbiak szerint: i. A Bizottság szabályszerűen megkereste a FerroAtlanticát, és küldött neki kérdőívet. Ez azt jelenti, hogy akkor is, ha a vállalat nem panaszos, lehetősége lett volna jelentkezni, hangot adni nézeteinek és együttműködni a vizsgálat során azáltal, hogy a Bizottság rendelkezésére bocsátja a kért információkat. A vállalkozás azonban nem tanúsított együttműködést és csendben maradt. A Bizottságnak nincsenek eszközei arra, hogy a vállalkozást együttműködésre kényszerítse, sem pedig arra, hogy megakadályozza az együttműködést. Ennélfogva tarthatatlan az az álláspont, miszerint a Bizottság kizárta volna ezt a vállalkozást. Épp ellenkezőleg, a vállalkozásra vonatkozó rendelkezésre álló adatok bekerültek a panaszba, és felhasználásra kerültek a kár vizsgálata során, amint azt a lenti (88) preambulumbekezdés tartalmazza; ii. a két uniós gyártó együttműködött, és benyújtotta a szükséges információkat. Ezek a gyártók az uniós össztermelés kb. [35 %-át/47 %-át] képviselik. A Bizottság úgy vélte, hogy ez az arány kellőképpen magas annak a megállapításához, hogy a két gyártó a belföldi termelés jelentős hányadát képviseli. A jelentős hányad nem feltétlenül jelent többséget az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése alapján (4), ami összhangban áll a WTO dömpingellenes megállapodásának 4.1. cikke szerinti hasonló fogalom értelmezésével (5); iii. a mikrogazdasági mutatók elemzése a két együttműködő uniós gyártó adatain alapult. Ha figyelembe vették volna a FerroAtlantica mikrogazdasági adatait, a különféle gazdasági mutatók talán eltérő tendenciákat jeleztek volna, talán nem, de mivel a két együttműködő uniós gyártó az uniós gazdasági ágazat jelentős hányadát képviseli, helyénvaló az adataik alapján elvégzett elemzés.

4

5

5.2.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (63) | A teljes uniós felhasználás az összes uniós gyártó belföldi értékesítése és az összes uniós behozatal összegeként került megállapításra. Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  1. táblázat


  Uniós felhasználás (tonna) | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | 954 347 | 896 247 | 882 969 | 853 732 |
| Mutató | 100 | 94 | 93 | 89 |
| Forrás: | A kérdőívekre adott válaszok, a panaszosok által a nem együttműködő uniós gyártók értékesítési mennyisége vonatkozásában végzett becslés, valamint a behozatalra vonatkozó Eurostat-adatok (Az információkat tartalmazó dokumentumban elírás volt a behozatal mennyiségében.) |

(63)

A teljes uniós felhasználás az összes uniós gyártó belföldi értékesítése és az összes uniós behozatal összegeként került megállapításra. Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

1. táblázat

1. táblázat

Uniós felhasználás (tonna)

Uniós felhasználás (tonna)

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

954 347

896 247

882 969

853 732

Mutató

Mutató

100

100

94

94

93

93

89

89

Forrás:

Forrás:

A kérdőívekre adott válaszok, a panaszosok által a nem együttműködő uniós gyártók értékesítési mennyisége vonatkozásában végzett becslés, valamint a behozatalra vonatkozó Eurostat-adatok (Az információkat tartalmazó dokumentumban elírás volt a behozatal mennyiségében.)

| (64) | Az uniós felhasználás csökkent az évek során, az uniós acélgyártás és az uniós acélfelhasználás csökkenésével párhuzamosan. |
| --- | --- |

(64)

Az uniós felhasználás csökkent az évek során, az uniós acélgyártás és az uniós acélfelhasználás csökkenésével párhuzamosan.

5.3.   Indiából származó behozatal

Indiából származó behozatal

| (65) | A behozatali mennyiség az Eurostat-adatok felhasználásával került meghatározásra, figyelembe véve az összes behozatali rendszert, beleértve az aktív feldolgozást is. Jelentős behozatali mennyiség származása „kereskedelmi vagy katonai okokból nem meghatározott a harmadik országokkal folytatott árukereskedelemben”. Az egyik tagállam vámhatóságai segítségével a Bizottság ennek a mennyiségnek egy részét lebontotta származási ország szerint. Ezeknek a „nem meghatározott” behozataloknak az adott származási országokhoz való hozzárendelése nem változtatja meg jelentős mértékben az általános behozatali tendenciát. A behozatal bizalmas jellegének megőrzése érdekében azonban a behozatalra vonatkozó számadatokat sávosan mutatjuk be. |
| --- | --- |

(65)

A behozatali mennyiség az Eurostat-adatok felhasználásával került meghatározásra, figyelembe véve az összes behozatali rendszert, beleértve az aktív feldolgozást is. Jelentős behozatali mennyiség származása „kereskedelmi vagy katonai okokból nem meghatározott a harmadik országokkal folytatott árukereskedelemben”. Az egyik tagállam vámhatóságai segítségével a Bizottság ennek a mennyiségnek egy részét lebontotta származási ország szerint. Ezeknek a „nem meghatározott” behozataloknak az adott származási országokhoz való hozzárendelése nem változtatja meg jelentős mértékben az általános behozatali tendenciát. A behozatal bizalmas jellegének megőrzése érdekében azonban a behozatalra vonatkozó számadatokat sávosan mutatjuk be.

| (66) | Az Indiából származó behozatal a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedés | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Indiából származó behozatal volumene | 174 000 – 231 000 | 237 000 – 314 000 | 226 000 – 299 000 | 195 000 – 259 000 |
| Mutató | 100 | 136 | 130 | 112 |
| Piaci részesedés | 18 % – 24 % | 26 % – 35 % | 26 % – 34 % | 23 % – 30 % |
| Mutató | 100 | 145 | 140 | 126 |
| Forrás: | Az Eurostat adatai a „nem meghatározott” behozatalra vonatkozó adatokkal kombinálva |

(66)

Az Indiából származó behozatal a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedés

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedés

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Az Indiából származó behozatal volumene

174 000 – 231 000

237 000 – 314 000

226 000 – 299 000

195 000 – 259 000

Mutató

Mutató

100

100

136

136

130

130

112

112

Piaci részesedés

18 % – 24 %

26 % – 35 %

26 % – 34 %

23 % – 30 %

Mutató

Mutató

100

100

145

145

140

140

126

126

Forrás:

Forrás:

Az Eurostat adatai a „nem meghatározott” behozatalra vonatkozó adatokkal kombinálva

| (67) | Az Indiából származó behozatal az Unióba történő behozatalnak kb. egynegyedét jelenti, és a legnagyobb piaci részesedéssel rendelkezik az összes uniós behozatalon belül. |
| --- | --- |

(67)

Az Indiából származó behozatal az Unióba történő behozatalnak kb. egynegyedét jelenti, és a legnagyobb piaci részesedéssel rendelkezik az összes uniós behozatalon belül.

| (68) | 2012-ben jelentős mértékben nőtt az Indiából származó behozatal 2011-hez képest, a következő években azonban ismét csökkent, és a vizsgált időszakban kicsivel a 2011-ben jegyzett szint felett volt. Az Indiából származó behozatal tendenciája 2013-ban, valamint a vizsgálati időszak során hasonló volt az uniós gazdasági ágazat termelési és értékesítési tendenciáihoz, és ellentétes volt az egyéb harmadik országokból származó behozatal tendenciáival (2012-ben az Indiából származó behozatal nőtt, míg az egyéb harmadik országokból származó import csökkent, és fordítva). |
| --- | --- |

(68)

2012-ben jelentős mértékben nőtt az Indiából származó behozatal 2011-hez képest, a következő években azonban ismét csökkent, és a vizsgált időszakban kicsivel a 2011-ben jegyzett szint felett volt. Az Indiából származó behozatal tendenciája 2013-ban, valamint a vizsgálati időszak során hasonló volt az uniós gazdasági ágazat termelési és értékesítési tendenciáihoz, és ellentétes volt az egyéb harmadik országokból származó behozatal tendenciáival (2012-ben az Indiából származó behozatal nőtt, míg az egyéb harmadik országokból származó import csökkent, és fordítva).

| (69) | A panaszos állítása szerint 2008 és 2013 között az Indiából származó behozatal piaci részesedése jelentős mértékben megnövekedett. |
| --- | --- |

(69)

A panaszos állítása szerint 2008 és 2013 között az Indiából származó behozatal piaci részesedése jelentős mértékben megnövekedett.

| (70) | A kár felmérése szempontjából releváns tendenciák vizsgálata azonban – a (25) preambulumbekezdésben foglaltak szerint – a 2011. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki. A 2011 előtti adatokra tehát a vizsgálat nem terjedt ki, és azokat nem lehetett figyelembe venni. |
| --- | --- |

(70)

A kár felmérése szempontjából releváns tendenciák vizsgálata azonban – a (25) preambulumbekezdésben foglaltak szerint – a 2011. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki. A 2011 előtti adatokra tehát a vizsgálat nem terjedt ki, és azokat nem lehetett figyelembe venni.

| (71) | Az Unióba irányuló indiai import súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  Importárak (EUR/tonna) | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | 808 – 1 072 | 790 – 1 048 | 687 – 911 | 631 – 837 |
| Mutató | 100 | 98 | 85 | 78 |
| Forrás: | Az Eurostat adatai a „nem meghatározott” behozatalra vonatkozó adatokkal kombinálva |

(71)

Az Unióba irányuló indiai import súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

Importárak (EUR/tonna)

Importárak (EUR/tonna)

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

India

808 – 1 072

790 – 1 048

687 – 911

631 – 837

Mutató

Mutató

100

100

98

98

85

85

78

78

Forrás:

Forrás:

Az Eurostat adatai a „nem meghatározott” behozatalra vonatkozó adatokkal kombinálva

| (72) | Az Indiából származó behozatali ár visszaesett, az uniós gazdasági ágazat értékesítési árával párhuzamosan. Az Eurostat adatai azt is mutatják, hogy az Indiából származó behozatal a legolcsóbb a szilícium-mangán fő exportáló országai között. |
| --- | --- |

(72)

Az Indiából származó behozatali ár visszaesett, az uniós gazdasági ágazat értékesítési árával párhuzamosan. Az Eurostat adatai azt is mutatják, hogy az Indiából származó behozatal a legolcsóbb a szilícium-mangán fő exportáló országai között.

5.4.   Áralákínálás

Áralákínálás

| (73) | A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:






  a) | az együttműködő uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga; valamint |
| --- | --- | --- |

(73)

A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:

a)

az együttműködő uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga; valamint

| b) | a mintában szereplő indiai exportáló gyártóknak az uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a behozatal utáni költségek tekintetében. |
| --- | --- |

b)

a mintában szereplő indiai exportáló gyártóknak az uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a behozatal utáni költségek tekintetében.

| (74) | Az árakat – a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az engedmények és a visszatérítések levonása után és az adatokat szükség esetén kiigazítva – terméktípusonként hasonlították össze. Az összehasonlítás eredményét az együttműködő uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(74)

Az árakat – a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az engedmények és a visszatérítések levonása után és az adatokat szükség esetén kiigazítva – terméktípusonként hasonlították össze. Az összehasonlítás eredményét az együttműködő uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki.

| (75) | A mintában szereplő indiai exportáló gyártók által értékesített szilícium-mangán alacsonyabb mangántartalmának figyelembevétele érdekében (amennyiben ez indokolt), minőségi kiigazításra került sor. A kiigazításra az úgynevezett „arányos méretezés” alkalmazásával került sor, ami az ágazatban széles körben alkalmazott módszer az érintett termék árának a szabványos minőségű szilícium-mangánnal (65 % mangán és 16 % szilícium) történő összevetése során. |
| --- | --- |

(75)

A mintában szereplő indiai exportáló gyártók által értékesített szilícium-mangán alacsonyabb mangántartalmának figyelembevétele érdekében (amennyiben ez indokolt), minőségi kiigazításra került sor. A kiigazításra az úgynevezett „arányos méretezés” alkalmazásával került sor, ami az ágazatban széles körben alkalmazott módszer az érintett termék árának a szabványos minőségű szilícium-mangánnal (65 % mangán és 16 % szilícium) történő összevetése során.

| (76) | A mintában szereplő egyik indiai exportáló gyártó alacsony széntartalmú szilícium-mangánt adott el az Uniónak. Az uniós gazdasági ágazatban gyártanak alacsony széntartalmú szilícium-mangánt, de nem a két együttműködő uniós gyártó. Az indiai alacsony széntartalmú és az uniós szabványos szilícium-mangán korrekt összehasonlítása érdekében a Bizottság felfelé igazította ki az átlagos uniós eladási árat, az alacsony széntartalmú szilícium-mangánért járó átlagos piaci felár alkalmazásával. Így a Bizottság figyelembe vette azt, hogy a szabványos minőségű szilícium-mangánhoz képest magasabb árat fizetnek az alacsony széntartalmú szilícium-mangánért. |
| --- | --- |

(76)

A mintában szereplő egyik indiai exportáló gyártó alacsony széntartalmú szilícium-mangánt adott el az Uniónak. Az uniós gazdasági ágazatban gyártanak alacsony széntartalmú szilícium-mangánt, de nem a két együttműködő uniós gyártó. Az indiai alacsony széntartalmú és az uniós szabványos szilícium-mangán korrekt összehasonlítása érdekében a Bizottság felfelé igazította ki az átlagos uniós eladási árat, az alacsony széntartalmú szilícium-mangánért járó átlagos piaci felár alkalmazásával. Így a Bizottság figyelembe vette azt, hogy a szabványos minőségű szilícium-mangánhoz képest magasabb árat fizetnek az alacsony széntartalmú szilícium-mangánért.

| (77) | Ennek alapján megállapításra került, hogy a mintában szereplő egyik indiai exportáló gyártó 6,5 %-kal alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak, míg a mintában szereplő másik két indiai gyártó nem kínált alá az uniós áraknak. |
| --- | --- |

(77)

Ennek alapján megállapításra került, hogy a mintában szereplő egyik indiai exportáló gyártó 6,5 %-kal alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak, míg a mintában szereplő másik két indiai gyártó nem kínált alá az uniós áraknak.

| (78) | A nem együttműködő exportáló gyártók esetében korlátozott mértékű alákínálás volt megállapítható az Eurostat adatai szerinti átlagos behozatali árak alapján, a minőségi különbségek vagy az eltérő kereskedelmi szint miatti kiigazítás nélkül. |
| --- | --- |

(78)

A nem együttműködő exportáló gyártók esetében korlátozott mértékű alákínálás volt megállapítható az Eurostat adatai szerinti átlagos behozatali árak alapján, a minőségi különbségek vagy az eltérő kereskedelmi szint miatti kiigazítás nélkül.

| (79) | Több érdekelt fél azt állította, hogy félrevezető az uniós árak és az indiai árak Eurostat szerinti átlagárakra alapozott összehasonlítása. Két érdekelt fél javasolta, hogy a Bizottság igazítsa ki az indiai átlagárat arra a feltételezésre alapozva, hogy az indiai szilícium-mangán átlagos mangántartalma 58 %. Az egyik fél továbbá az Eurostat adatai szerinti ukrán átlagár kiigazítását javasolta arra a feltételezésre alapozva, hogy az ukrán szilícium-mangán átlagos mangántartalma 68 %. Ezek a felek azt állították, hogy a fenti kiigazításokat követően a szilícium-mangán indiai átlagára nem lenne alacsonyabb, mint az uniós gyártók vagy egyéb harmadik országbeli gyártók által felszámított árak. |
| --- | --- |

(79)

Több érdekelt fél azt állította, hogy félrevezető az uniós árak és az indiai árak Eurostat szerinti átlagárakra alapozott összehasonlítása. Két érdekelt fél javasolta, hogy a Bizottság igazítsa ki az indiai átlagárat arra a feltételezésre alapozva, hogy az indiai szilícium-mangán átlagos mangántartalma 58 %. Az egyik fél továbbá az Eurostat adatai szerinti ukrán átlagár kiigazítását javasolta arra a feltételezésre alapozva, hogy az ukrán szilícium-mangán átlagos mangántartalma 68 %. Ezek a felek azt állították, hogy a fenti kiigazításokat követően a szilícium-mangán indiai átlagára nem lenne alacsonyabb, mint az uniós gyártók vagy egyéb harmadik országbeli gyártók által felszámított árak.

| (80) | A Bizottság tisztában van azzal, hogy az Eurostat adatai az érintett termék valamennyi kategóriáját/minőségét tartalmazták, így nem tették lehetővé a terméktípusok megfelelő összehasonlítását. Az egyes terméktípusokra vonatkozó pontosabb adatok hiányában, különösen a nem együttműködő indiai gyártók tekintetében, nem lehet eltekinteni az átlagárak alkalmazásától a kárelemzés során, és az értékelés körültekintően, minden esetben a többi kármutatóval együtt történik. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság tisztában van azzal, hogy az Eurostat adatai az érintett termék valamennyi kategóriáját/minőségét tartalmazták, így nem tették lehetővé a terméktípusok megfelelő összehasonlítását. Az egyes terméktípusokra vonatkozó pontosabb adatok hiányában, különösen a nem együttműködő indiai gyártók tekintetében, nem lehet eltekinteni az átlagárak alkalmazásától a kárelemzés során, és az értékelés körültekintően, minden esetben a többi kármutatóval együtt történik.

| (81) | Az egyik érdekelt fél kifejtette, hogy a mangántartalomra alapozott arányos kiigazítás nem tükrözi a teljes árkülönbséget, mivel az alacsonyabb minőségű terméket megvásárló félnek állnia kell az egyéb szennyeződések eltávolításának költségeit. Az egyik érdekelt fél azzal érvelt, hogy a Bizottság által alkalmazott termékkód- (TK-) szerkezet nem tesz különbséget a 60 % alatti mangántartalommal rendelkező, különböző típusú szilícium-mangán termékek között, és így ellehetetleníti az összehasonlítást az alákínálásra vonatkozó számítások során. Egy másik érdekelt fél megjegyezte, hogy a mangántartalom mértékére vonatkozó sávok megalkotása pontatlan eredményeket hozott. |
| --- | --- |

(81)

Az egyik érdekelt fél kifejtette, hogy a mangántartalomra alapozott arányos kiigazítás nem tükrözi a teljes árkülönbséget, mivel az alacsonyabb minőségű terméket megvásárló félnek állnia kell az egyéb szennyeződések eltávolításának költségeit. Az egyik érdekelt fél azzal érvelt, hogy a Bizottság által alkalmazott termékkód- (TK-) szerkezet nem tesz különbséget a 60 % alatti mangántartalommal rendelkező, különböző típusú szilícium-mangán termékek között, és így ellehetetleníti az összehasonlítást az alákínálásra vonatkozó számítások során. Egy másik érdekelt fél megjegyezte, hogy a mangántartalom mértékére vonatkozó sávok megalkotása pontatlan eredményeket hozott.

| (82) | A Bizottság visszautasította ezeket az állításokat, mivel az arányos kiigazítás általánosan elfogadott piaci gyakorlaton alapul, és ezért helyénvaló. Az adott érdekelt fél továbbá nem javasolt alternatív módszertant. A mintában szereplő indiai exportáló gyártók mangántartalmának kiigazítása a vizsgálat során igazolt pontos mangántartalmon alapult. Következésképpen az különbséget tesz a 60 % alatti mangántartalommal rendelkező, különböző típusú szilícium-mangán termékek között. |
| --- | --- |

(82)

A Bizottság visszautasította ezeket az állításokat, mivel az arányos kiigazítás általánosan elfogadott piaci gyakorlaton alapul, és ezért helyénvaló. Az adott érdekelt fél továbbá nem javasolt alternatív módszertant. A mintában szereplő indiai exportáló gyártók mangántartalmának kiigazítása a vizsgálat során igazolt pontos mangántartalmon alapult. Következésképpen az különbséget tesz a 60 % alatti mangántartalommal rendelkező, különböző típusú szilícium-mangán termékek között.

| (83) | Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat által előállított szilícium-mangán azért drágább, mert kevesebb szennyeződést – foszfort, bórt – tartalmaz, mint az Indiában előállított szilícium-mangán. Ez a fél információkat nyújtott be arra vonatkozóan, hogy a vásárlók kérték, hogy számukra olyan szilícium-mangánt szállítsanak, amely egy bizonyos százalékos értéknél kevesebb foszfort és bórt tartalmaz, és azt állította, hogy a vevők ezért hajlandók felárat fizetni. |
| --- | --- |

(83)

Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat által előállított szilícium-mangán azért drágább, mert kevesebb szennyeződést – foszfort, bórt – tartalmaz, mint az Indiában előállított szilícium-mangán. Ez a fél információkat nyújtott be arra vonatkozóan, hogy a vásárlók kérték, hogy számukra olyan szilícium-mangánt szállítsanak, amely egy bizonyos százalékos értéknél kevesebb foszfort és bórt tartalmaz, és azt állította, hogy a vevők ezért hajlandók felárat fizetni.

| (84) | A benyújtott információk azonban nem igazolták, hogy a foszfor- és bórtartalom hatással van az árra. Csak azt bizonyították, hogy bizonyos felhasználók – bizonyos különleges acéltermékek előállítása érdekében – megkövetelhetik, hogy az általuk megvásárolt szilícium-mangán foszfor- vagy bórtartalma egy bizonyos küszöbérték alatt legyen. A felár fizetésére vonatkozó egyértelmű bizonyíték hiányában a Bizottság ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(84)

A benyújtott információk azonban nem igazolták, hogy a foszfor- és bórtartalom hatással van az árra. Csak azt bizonyították, hogy bizonyos felhasználók – bizonyos különleges acéltermékek előállítása érdekében – megkövetelhetik, hogy az általuk megvásárolt szilícium-mangán foszfor- vagy bórtartalma egy bizonyos küszöbérték alatt legyen. A felár fizetésére vonatkozó egyértelmű bizonyíték hiányában a Bizottság ezt az állítást elutasította.

| (85) | A végleges közzététel után a panaszos azzal érvelt, hogy az árupiacokon nem szokatlan, hogy kis mértékű az alákínálás, és az alákínálás megléte önmagában nem feltétele annak, hogy a kár ténye megállapítható legyen. A Bizottság – az 5.5. szakaszban foglaltak szerint – a kárral kapcsolatos megállapításait valójában több mutatóra alapozta, és a kár megállapítása szempontjából ebben az esetben nem döntő jelentőségű az alákínálás mértéke. |
| --- | --- |

(85)

A végleges közzététel után a panaszos azzal érvelt, hogy az árupiacokon nem szokatlan, hogy kis mértékű az alákínálás, és az alákínálás megléte önmagában nem feltétele annak, hogy a kár ténye megállapítható legyen. A Bizottság – az 5.5. szakaszban foglaltak szerint – a kárral kapcsolatos megállapításait valójában több mutatóra alapozta, és a kár megállapítása szempontjából ebben az esetben nem döntő jelentőségű az alákínálás mértéke.

| (86) | A panaszos állítása szerint a Bizottság eltérő módszert alkalmazott a dömpingkülönbözet, illetve az alákínálás megállapítása során, amennyiben a dömpingkülönbözetet a legnagyobb mértékben dömpingelt ügyletek alkalmazásával állapította meg, az alákínálást azonban nem. |
| --- | --- |

(86)

A panaszos állítása szerint a Bizottság eltérő módszert alkalmazott a dömpingkülönbözet, illetve az alákínálás megállapítása során, amennyiben a dömpingkülönbözetet a legnagyobb mértékben dömpingelt ügyletek alkalmazásával állapította meg, az alákínálást azonban nem.

| (87) | A Bizottság nem látja be, miért kellene ugyanazon módszert alkalmaznia az alákínálás, illetve a dömping kiszámítása során. A számításokra teljesen eltérő célból kerül sor: a legnagyobb mértékben dömpingelt ügyletek kiszámítása a nem együttműködő indiai exportáló gyártók dömpingkülönbözetének kiszámítását szolgálta, míg az alákínálás kiszámítására nem a pontos különbözetek mértékének meghatározása, hanem a dömpingelt behozatal árakra gyakorolt hatásának vizsgálata céljából került sor, az alaprendelet 3. cikkének (3) bekezdésében előírtak szerint. Az állítást ezért elutasították. |
| --- | --- |

(87)

A Bizottság nem látja be, miért kellene ugyanazon módszert alkalmaznia az alákínálás, illetve a dömping kiszámítása során. A számításokra teljesen eltérő célból kerül sor: a legnagyobb mértékben dömpingelt ügyletek kiszámítása a nem együttműködő indiai exportáló gyártók dömpingkülönbözetének kiszámítását szolgálta, míg az alákínálás kiszámítására nem a pontos különbözetek mértékének meghatározása, hanem a dömpingelt behozatal árakra gyakorolt hatásának vizsgálata céljából került sor, az alaprendelet 3. cikkének (3) bekezdésében előírtak szerint. Az állítást ezért elutasították.

5.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

| (88) | A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. A kármutatók a két együttműködő uniós gyártó – jelen esetben a panaszosok – által benyújtott konkrét adatokon alapulnak, akik az uniós össztermelés jelentős hányadát képviselik a vizsgálati időszakban. Az uniós gyártókra vonatkozó adatok, amennyiben azok szerepeltek a panaszban, szintén vizsgálat tárgyát képezték az alábbi mutatók szempontjából: Uniós felhasználás, piaci részesedés, gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, foglalkoztatás és termelékenység. A fenti (60) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint, a két együttműködő uniós gyártótól származó adatok bizalmas jellegének megőrzése érdekében az értékeket sávokban fejezzük ki. |
| --- | --- |

(88)

A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. A kármutatók a két együttműködő uniós gyártó – jelen esetben a panaszosok – által benyújtott konkrét adatokon alapulnak, akik az uniós össztermelés jelentős hányadát képviselik a vizsgálati időszakban. Az uniós gyártókra vonatkozó adatok, amennyiben azok szerepeltek a panaszban, szintén vizsgálat tárgyát képezték az alábbi mutatók szempontjából: Uniós felhasználás, piaci részesedés, gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, foglalkoztatás és termelékenység. A fenti (60) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint, a két együttműködő uniós gyártótól származó adatok bizalmas jellegének megőrzése érdekében az értékeket sávokban fejezzük ki.

| (89) | A kármutatók a következők: gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési mennyiség, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet mértéke, a korábbi dömpingből való kilábalás, átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(89)

A kármutatók a következők: gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési mennyiség, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet mértéke, a korábbi dömpingből való kilábalás, átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

| (90) | Az egyik érdekelt fél kifogásolta, hogy a makrogazdasági mutatók tekintetében figyelembe vették a FerroAtlantica bizonyos adatait (értékesítési volumen és piaci részesedés, gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési mennyiség, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység), a fennmaradó mikrogazdasági mutatók tekintetében viszont nem. Ezt az állítást elutasítjuk, mivel a FerroAtlantica nem tanúsított együttműködést, így ettől a vállalattól a Bizottság nem kapott mikrogazdasági adatokat. |
| --- | --- |

(90)

Az egyik érdekelt fél kifogásolta, hogy a makrogazdasági mutatók tekintetében figyelembe vették a FerroAtlantica bizonyos adatait (értékesítési volumen és piaci részesedés, gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési mennyiség, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység), a fennmaradó mikrogazdasági mutatók tekintetében viszont nem. Ezt az állítást elutasítjuk, mivel a FerroAtlantica nem tanúsított együttműködést, így ettől a vállalattól a Bizottság nem kapott mikrogazdasági adatokat.

5.5.1.   Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás

Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás

| (91) | A figyelembe vett időszak során a gyártás, a gyártási kapacitás és a kapacitáskihasználás következőképpen alakult:

  4. táblázat


  Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás (tonna) | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártási mennyiség | 231 000 – 307 000 | 280 000 – 372 000 | 227 000 – 301 000 | 213 000 – 282 000 |
| Mutató | 100 | 121 | 98 | 92 |
| Gyártási kapacitás | 326 000 – 432 000 | 404 000 – 536 000 | 403 000 – 535 000 | 403 000 – 534 000 |
| Mutató | 100 | 124 | 124 | 124 |
| Kapacitáskihasználás | 70 % – 90 % | 60 % – 80 % | 50 % – 70 % | 50 % – 60 % |
| Mutató | 100 | 98 | 79 | 74 |
| Forrás: | A kérdőívekre adott válaszok, a panaszosok által a nem együttműködő vállalkozások adatai vonatkozásában végzett becslés |

(91)

A figyelembe vett időszak során a gyártás, a gyártási kapacitás és a kapacitáskihasználás következőképpen alakult:

4. táblázat

4. táblázat

Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás (tonna)

Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás (tonna)

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Gyártási mennyiség

231 000 – 307 000

280 000 – 372 000

227 000 – 301 000

213 000 – 282 000

Mutató

Mutató

100

100

121

121

98

98

92

92

Gyártási kapacitás

326 000 – 432 000

404 000 – 536 000

403 000 – 535 000

403 000 – 534 000

Mutató

Mutató

100

100

124

124

124

124

124

124

Kapacitáskihasználás

70 % – 90 %

60 % – 80 %

50 % – 70 %

50 % – 60 %

Mutató

Mutató

100

100

98

98

79

79

74

74

Forrás:

Forrás:

A kérdőívekre adott válaszok, a panaszosok által a nem együttműködő vállalkozások adatai vonatkozásában végzett becslés

| (92) | 2013-ban és a vizsgálati időszakban a gyártási mennyiség alacsonyabb volt, mint a figyelembe vett időszak során. A 2012. évben csúcsértéket ért el a gyártás. Az uniós gazdasági ágazat egy része által hozott döntésnek köszönhetően az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitása egészében nőtt 2012-ben 2011-hez képest, azt követően pedig nagyjából ugyanazon a szinten maradt. Ennek következtében jelentősen visszaesett a kapacitáskihasználás. |
| --- | --- |

(92)

2013-ban és a vizsgálati időszakban a gyártási mennyiség alacsonyabb volt, mint a figyelembe vett időszak során. A 2012. évben csúcsértéket ért el a gyártás. Az uniós gazdasági ágazat egy része által hozott döntésnek köszönhetően az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitása egészében nőtt 2012-ben 2011-hez képest, azt követően pedig nagyjából ugyanazon a szinten maradt. Ennek következtében jelentősen visszaesett a kapacitáskihasználás.

5.5.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (93) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

  5. táblázat


  Értékesítési volumen (tonna) és piaci részesedés | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen az uniós piacon | 198 000 – 263 000 | 218 000 – 289 000 | 212 000 – 281 000 | 189 000 – 251 000 |
| Mutató | 100 | 110 | 107 | 96 |
| Piaci részesedés | 21 % – 28 % | 24 % – 32 % | 24 % – 32 % | 22 % – 29 % |
| Mutató | 100 | 117 | 116 | 107 |
| Forrás: | A kérdőívekre adott válaszok, a panaszosok által a nem együttműködő uniós gyártók adatai vonatkozásában végzett becslés |

(93)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

5. táblázat

5. táblázat

Értékesítési volumen (tonna) és piaci részesedés

Értékesítési volumen (tonna) és piaci részesedés

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Értékesítési volumen az uniós piacon

198 000 – 263 000

218 000 – 289 000

212 000 – 281 000

189 000 – 251 000

Mutató

Mutató

100

100

110

110

107

107

96

96

Piaci részesedés

21 % – 28 %

24 % – 32 %

24 % – 32 %

22 % – 29 %

Mutató

Mutató

100

100

117

117

116

116

107

107

Forrás:

Forrás:

A kérdőívekre adott válaszok, a panaszosok által a nem együttműködő uniós gyártók adatai vonatkozásában végzett becslés

| (94) | 2012-ben nőtt az értékesítési volumen 2011-hez képest, 2013-ban pedig csökkent. A vizsgálati időszakban az értékesítési volumen alacsonyabb volt, mint 2011-ben. A 2012. évben csúcsértéket ért el az értékesítés. Mivel azonban az értékesítés arányaiban kisebb mértékben csökkent, mint a fogyasztás, nőtt a piaci részesedés, és 2011-hez képest magasabb volt a vizsgálati időszak során. |
| --- | --- |

(94)

2012-ben nőtt az értékesítési volumen 2011-hez képest, 2013-ban pedig csökkent. A vizsgálati időszakban az értékesítési volumen alacsonyabb volt, mint 2011-ben. A 2012. évben csúcsértéket ért el az értékesítés. Mivel azonban az értékesítés arányaiban kisebb mértékben csökkent, mint a fogyasztás, nőtt a piaci részesedés, és 2011-hez képest magasabb volt a vizsgálati időszak során.

5.5.3.   Növekedés

Növekedés

| (95) | A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat nem jegyzett növekedést, viszont a csökkenő fogyasztás miatti nehéz körülmények között sikerült megtartania piaci részesedését. |
| --- | --- |

(95)

A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat nem jegyzett növekedést, viszont a csökkenő fogyasztás miatti nehéz körülmények között sikerült megtartania piaci részesedését.

5.5.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

| (96) | A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

  6. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Munkavállalók száma | 339 – 449 | 403 – 535 | 342 – 453 | 295 – 392 |
| Mutató | 100 | 119 | 101 | 87 |
| Termelékenység (tonna/munkavállaló) | 629 – 834 | 640 – 848 | 612 – 811 | 663 – 879 |
| Mutató | 100 | 102 | 97 | 105 |
| Forrás: | A kérdőívekre adott válaszok, a panaszosok által a nem együttműködő uniós gyártók adatai vonatkozásában végzett becslés |

(96)

A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

6. táblázat

6. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Munkavállalók száma

339 – 449

403 – 535

342 – 453

295 – 392

Mutató

Mutató

100

100

119

119

101

101

87

87

Termelékenység (tonna/munkavállaló)

629 – 834

640 – 848

612 – 811

663 – 879

Mutató

Mutató

100

100

102

102

97

97

105

105

Forrás:

Forrás:

A kérdőívekre adott válaszok, a panaszosok által a nem együttműködő uniós gyártók adatai vonatkozásában végzett becslés

| (97) | 2012-ben nőtt a munkavállalók száma, az azt követő időszakban pedig csökkent. A termelékenység – egy munkavállalóra jutó teljesítményben mérve – ingadozott, és a vizsgálati időszakban magasabb volt, mint 2011-ben. |
| --- | --- |

(97)

2012-ben nőtt a munkavállalók száma, az azt követő időszakban pedig csökkent. A termelékenység – egy munkavállalóra jutó teljesítményben mérve – ingadozott, és a vizsgálati időszakban magasabb volt, mint 2011-ben.

5.5.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömping hatásaiból való felépülés

A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömping hatásaiból való felépülés

| (98) | Az összes dömpingkülönbözet a de minimis szint felett van, egy exportáló gyártó esetében pedig jelentősen meghaladja ezt a szintet. Figyelembe véve az Indiából származó behozatal volumenét és árait, a ténylegesen magas dömpingkülönbözetek mértékének uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem volt elhanyagolható. |
| --- | --- |

(98)

Az összes dömpingkülönbözet a de minimis szint felett van, egy exportáló gyártó esetében pedig jelentősen meghaladja ezt a szintet. Figyelembe véve az Indiából származó behozatal volumenét és árait, a ténylegesen magas dömpingkülönbözetek mértékének uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem volt elhanyagolható.

| (99) | 2012-ben lejártak a Kínából és Kazahsztánból származó szilícium-mangán behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések. Nem kérelmezték hatályvesztési felülvizsgálat megindítását. Nincs arra utaló jel, hogy az uniós gazdasági ágazat ne épült volna fel a korábbi dömping hatásaiból az indiai dömping kezdete előtt. |
| --- | --- |

(99)

2012-ben lejártak a Kínából és Kazahsztánból származó szilícium-mangán behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések. Nem kérelmezték hatályvesztési felülvizsgálat megindítását. Nincs arra utaló jel, hogy az uniós gazdasági ágazat ne épült volna fel a korábbi dömping hatásaiból az indiai dömping kezdete előtt.

5.5.6.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (100) | A két együttműködő uniós gyártó uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek átlagos súlyozott egységára a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  7. táblázat


  Értékesítési árak az Unióban | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési árak az Unióban (EUR/tonna) | 800 – 1 100 | 800 – 1 000 | 700 – 900 | 600 – 900 |
| Mutató | 100 | 96 | 86 | 80 |
| Gyártási egységköltség | 900 – 1 300 | 800 – 1 100 | 800 – 1 000 | 800 – 1 100 |
| Mutató | 100 | 87 | 83 | 85 |
| Forrás: | A kérdőívekre adott válaszok |

(100)

A két együttműködő uniós gyártó uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek átlagos súlyozott egységára a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

7. táblázat

7. táblázat

Értékesítési árak az Unióban

Értékesítési árak az Unióban

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Átlagos értékesítési árak az Unióban (EUR/tonna)

800 – 1 100

800 – 1 000

700 – 900

600 – 900

Mutató

Mutató

100

100

96

96

86

86

80

80

Gyártási egységköltség

900 – 1 300

800 – 1 100

800 – 1 000

800 – 1 100

Mutató

Mutató

100

100

87

87

83

83

85

85

Forrás:

Forrás:

A kérdőívekre adott válaszok

| (101) | A két uniós gyártó átlagos értékesítési egységára évről évre csökkent. |
| --- | --- |

(101)

A két uniós gyártó átlagos értékesítési egységára évről évre csökkent.

| (102) | A termelési költségek csökkentek, ami leginkább annak volt köszönhető, hogy csökkent a két fő termelési költségtényező, a mangánérc és az energia ára. |
| --- | --- |

(102)

A termelési költségek csökkentek, ami leginkább annak volt köszönhető, hogy csökkent a két fő termelési költségtényező, a mangánérc és az energia ára.

5.5.7.   Munkaerőköltségek

Munkaerőköltségek

| (103) | Az együttműködő két uniós gyártó átlagos munkaerőköltsége a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  8. táblázat


  Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség | 24 800 – 32 900 | 24 400 – 32 300 | 26 600 – 35 200 | 30 700 – 40 700 |
| Mutató | 100 | 98 | 107 | 124 |
| Forrás: | A kérdőívekre adott válaszok |

(103)

Az együttműködő két uniós gyártó átlagos munkaerőköltsége a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

8. táblázat

8. táblázat

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

24 800 – 32 900

24 400 – 32 300

26 600 – 35 200

30 700 – 40 700

Mutató

Mutató

100

100

98

98

107

107

124

124

Forrás:

Forrás:

A kérdőívekre adott válaszok

| (104) | A munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség kiszámításához a két együttműködő uniós gyártó adott időszakra eső összes munkaerőköltségét el kell osztani az ugyanabban az időszakban alkalmazott munkavállalók teljes létszámával. Az összes munkaerőköltség 2012-ben és 2013-ban nőtt, viszont a vizsgálati időszak során visszaesett majdnem a 2011-ben jegyzett szintre. A munkavállalók száma szintén csökkent az évek során, jelentősebb mértékben (relatív értelemben), mint a munkaerőköltség. Következésképpen a munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség nőtt. |
| --- | --- |

(104)

A munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség kiszámításához a két együttműködő uniós gyártó adott időszakra eső összes munkaerőköltségét el kell osztani az ugyanabban az időszakban alkalmazott munkavállalók teljes létszámával. Az összes munkaerőköltség 2012-ben és 2013-ban nőtt, viszont a vizsgálati időszak során visszaesett majdnem a 2011-ben jegyzett szintre. A munkavállalók száma szintén csökkent az évek során, jelentősebb mértékben (relatív értelemben), mint a munkaerőköltség. Következésképpen a munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség nőtt.

5.5.8.   Készletek

Készletek

| (105) | A két együttműködő uniós gyártó készleteinek szintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Készletek | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonna) | 8 000 – 10 700 | 13 300 – 17 600 | 15 900 – 21 100 | 10 900 – 14 500 |
| Mutató | 100 | 165 | 198 | 136 |
| Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve | 10 % | 12 % | 19 % | 13 % |
| Mutató | 100 | 124 | 189 | 130 |
| Forrás: | A kérdőívekre adott válaszok |

(105)

A két együttműködő uniós gyártó készleteinek szintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Készletek

Készletek

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Zárókészlet (tonna)

8 000 – 10 700

13 300 – 17 600

15 900 – 21 100

10 900 – 14 500

Mutató

Mutató

100

100

165

165

198

198

136

136

Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve

10 %

12 %

19 %

13 %

Mutató

Mutató

100

100

124

124

189

189

130

130

Forrás:

Forrás:

A kérdőívekre adott válaszok

| (106) | 2012-ben és 2013-ban nőtt a készletszint, a vizsgálati időszakban viszont csökkent, de még mindig a 2011-es szint felett maradt. Ugyanez vonatkozik a készletek és a gyártás közötti arányra. |
| --- | --- |

(106)

2012-ben és 2013-ban nőtt a készletszint, a vizsgálati időszakban viszont csökkent, de még mindig a 2011-es szint felett maradt. Ugyanez vonatkozik a készletek és a gyártás közötti arányra.

5.5.9.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (107) | A két együttműködő uniós gyártó jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásaik megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában) | – 10 % – – 8 % | – 3 % – – 1 % | – 6 % – – 4 % | – 8 % – – 6 % |
| Mutató | 100 | 843 | 194 | 124 |
| Pénzforgalom (ezer EUR) | – 2 000 – – 2 700 | – 4 300 – – 5 800 | – 1 700 – – 2 300 | – 4 300 – – 5 800 |
| Mutató | 100 | 46 | 115 | 45 |
| Beruházások (ezer EUR) | 27 000 – 36 000 | 24 000 – 32 000 | 23 000 – 30 000 | 24 000 – 32 000 |
| Mutató | 100 | 89 | 82 | 89 |
| Beruházások megtérülése | – 33 % – – 45 % | – 5 % – – 7 %- | – 17 % – – 23 % | – 21 % – – 29 % |
| Mutató | 100 | 664 | 198 | 157 |
| Forrás: | A kérdőívekre adott válaszok |

(107)

A két együttműködő uniós gyártó jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásaik megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

– 10 % – – 8 %

– 3 % – – 1 %

– 6 % – – 4 %

– 8 % – – 6 %

Mutató

Mutató

100

100

843

843

194

194

124

124

Pénzforgalom (ezer EUR)

– 2 000 – – 2 700

– 4 300 – – 5 800

– 1 700 – – 2 300

– 4 300 – – 5 800

Mutató

Mutató

100

100

46

46

115

115

45

45

Beruházások (ezer EUR)

27 000 – 36 000

24 000 – 32 000

23 000 – 30 000

24 000 – 32 000

Mutató

Mutató

100

100

89

89

82

82

89

89

Beruházások megtérülése

– 33 % – – 45 %

– 5 % – – 7 %-

– 17 % – – 23 %

– 21 % – – 29 %

Mutató

Mutató

100

100

664

664

198

198

157

157

Forrás:

Forrás:

A kérdőívekre adott válaszok

| (108) | A két együttműködő uniós gyártó jövedelmezőségét a Bizottság a szilícium-mangán független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségnek a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában való kifejezésével állapította meg. Az érintett időszak egészét negatív jövedelmezőség jellemezte. A 2011. év volt a legrosszabb év. 2012-ben javult a helyzet, a rákövetkező évben és a vizsgálati időszak során azonban ismét romlott. A vizsgálati időszak során némileg javult a helyzet 2011-hez képest. |
| --- | --- |

(108)

A két együttműködő uniós gyártó jövedelmezőségét a Bizottság a szilícium-mangán független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségnek a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában való kifejezésével állapította meg. Az érintett időszak egészét negatív jövedelmezőség jellemezte. A 2011. év volt a legrosszabb év. 2012-ben javult a helyzet, a rákövetkező évben és a vizsgálati időszak során azonban ismét romlott. A vizsgálati időszak során némileg javult a helyzet 2011-hez képest.

| (109) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók képessége a tevékenységeik önfinanszírozására. A nettó pénzforgalomban ciklikus tendencia figyelhető meg: 2012-ben visszaesett, 2013-ban emelkedett, majd a vizsgálati időszakban ismét csökkent. |
| --- | --- |

(109)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók képessége a tevékenységeik önfinanszírozására. A nettó pénzforgalomban ciklikus tendencia figyelhető meg: 2012-ben visszaesett, 2013-ban emelkedett, majd a vizsgálati időszakban ismét csökkent.

| (110) | A figyelembe vett időszakban a beruházások szintje csökkent. |
| --- | --- |

(110)

A figyelembe vett időszakban a beruházások szintje csökkent.

| (111) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. Mivel csökkent a beruházások szintje, a beruházások megtérülése (ami mindig negatív volt, mivel a két együttműködő vállalkozás veszteséges volt) javult a figyelembe vett időszak során. |
| --- | --- |

(111)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. Mivel csökkent a beruházások szintje, a beruházások megtérülése (ami mindig negatív volt, mivel a két együttműködő vállalkozás veszteséges volt) javult a figyelembe vett időszak során.

5.6.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (112) | Az olyan tényezők, mint a gyártási mennyiség alakulása, a kapacitáskihasználás, valamint az értékesítési volumen és az ár, egyértelműen negatív tendenciát mutatnak az uniós gazdasági ágazat egésze tekintetében. |
| --- | --- |

(112)

Az olyan tényezők, mint a gyártási mennyiség alakulása, a kapacitáskihasználás, valamint az értékesítési volumen és az ár, egyértelműen negatív tendenciát mutatnak az uniós gazdasági ágazat egésze tekintetében.

| (113) | A két együttműködő uniós gyártó tekintetében a mutatók azt jelzik, hogy ők a figyelembe vett időszak során végig veszteségesek voltak. A szilícium-mangánra vonatkozó értékesítési áruk és volumenük folyamatosan csökkent, amit nem kompenzált kellőképpen a gyártási költségek egyidejű csökkenése. Az egyéb mutatók – úgymint a pénzforgalom és a beruházások megtérülése – is negatívak voltak, vagy csökkenő tendenciát mutattak a figyelembe vett időszak egésze során. |
| --- | --- |

(113)

A két együttműködő uniós gyártó tekintetében a mutatók azt jelzik, hogy ők a figyelembe vett időszak során végig veszteségesek voltak. A szilícium-mangánra vonatkozó értékesítési áruk és volumenük folyamatosan csökkent, amit nem kompenzált kellőképpen a gyártási költségek egyidejű csökkenése. Az egyéb mutatók – úgymint a pénzforgalom és a beruházások megtérülése – is negatívak voltak, vagy csökkenő tendenciát mutattak a figyelembe vett időszak egésze során.

| (114) | A gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló valamennyi gazdasági tényező és mutató az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerinti értékelését követően a Bizottság a két együttműködő uniós gyártóra vonatkozó fenti megállapítások alapján arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős hányadát az alaprendelet 3. cikkének (1) bekezdése értelmében jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(114)

A gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló valamennyi gazdasági tényező és mutató az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerinti értékelését követően a Bizottság a két együttműködő uniós gyártóra vonatkozó fenti megállapítások alapján arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős hányadát az alaprendelet 3. cikkének (1) bekezdése értelmében jelentős kár érte.

| (115) | Egyes érdekelt felek előadták, hogy még akkor is, ha csak a két együttműködő gyártó gazdasági mutatóit vesszük figyelembe, gazdasági mutatóik nem jeleznek jelentős kárt. Hangsúlyozták például azt, hogy az együttműködő uniós gyártók értékesítési volumene ugyan csökkent abszolút értékben, viszont nőtt a piaci részesedést tekintve. Ezt pozitív fejleménynek tartották olyan környezetben, amikor csökken a szilícium-mangán iránti kereslet. Különösen arra hívták fel a figyelmet, hogy annak ellenére, hogy az együttműködő uniós gyártók végig veszteségesek voltak a figyelembe vett időszak során, 2012-től kezdve javult a helyzetük egészen a vizsgálati időszak végéig. Ezt további pozitív fejleménynek tartották. |
| --- | --- |

(115)

Egyes érdekelt felek előadták, hogy még akkor is, ha csak a két együttműködő gyártó gazdasági mutatóit vesszük figyelembe, gazdasági mutatóik nem jeleznek jelentős kárt. Hangsúlyozták például azt, hogy az együttműködő uniós gyártók értékesítési volumene ugyan csökkent abszolút értékben, viszont nőtt a piaci részesedést tekintve. Ezt pozitív fejleménynek tartották olyan környezetben, amikor csökken a szilícium-mangán iránti kereslet. Különösen arra hívták fel a figyelmet, hogy annak ellenére, hogy az együttműködő uniós gyártók végig veszteségesek voltak a figyelembe vett időszak során, 2012-től kezdve javult a helyzetük egészen a vizsgálati időszak végéig. Ezt további pozitív fejleménynek tartották.

| (116) | A Bizottság egyetért azzal, hogy az ágazatra hatással bíró gazdasági tényezők és mutatók nem mindegyike jelez negatív tendenciákat. Ugyanakkor továbbra is tény, hogy a gazdasági és pénzügyi mutatók többsége a két együttműködő gyártó kedvezőtlen helyzetét jelzi. Ezért a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(116)

A Bizottság egyetért azzal, hogy az ágazatra hatással bíró gazdasági tényezők és mutatók nem mindegyike jelez negatív tendenciákat. Ugyanakkor továbbra is tény, hogy a gazdasági és pénzügyi mutatók többsége a két együttműködő gyártó kedvezőtlen helyzetét jelzi. Ezért a Bizottság elutasította ezt az állítást.

| (117) | A panaszos állítása szerint azzal, hogy a Bizottság a 3. cikk (5) bekezdésére hivatkozott, elismerte, hogy a dömpingelt behozatalok ténylegesen jelentős kárt okoztak. |
| --- | --- |

(117)

A panaszos állítása szerint azzal, hogy a Bizottság a 3. cikk (5) bekezdésére hivatkozott, elismerte, hogy a dömpingelt behozatalok ténylegesen jelentős kárt okoztak.

| (118) | A Bizottság azonban nem erre a következtetésre jutott. A Bizottság elsőként azt állapította meg, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős hányadát jelentős kár érte, azonban nem utalt arra, mik a kár lehetséges okai. Ezt követően a Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésében előírtaknak megfelelően megvizsgálta, hogy az Indiából származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e. |
| --- | --- |

(118)

A Bizottság azonban nem erre a következtetésre jutott. A Bizottság elsőként azt állapította meg, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős hányadát jelentős kár érte, azonban nem utalt arra, mik a kár lehetséges okai. Ezt követően a Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésében előírtaknak megfelelően megvizsgálta, hogy az Indiából származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e.

| (119) | Az alaprendelet félreértelmezésén alapul a panaszos azon érvelése, hogy amennyiben az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerint elvégzett, a gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló valamennyi gazdasági tényező és mutató értékelése ahhoz a következtetéshez vezet, hogy az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett, ez egyben azt is jelenti, hogy a kárt a dömpingelt behozatal okozta. Az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésében foglaltak szerint a dömpingellenes vám kiszabásának egyik feltétele annak bizonyítása, hogy a kárt a dömpingelt behozatal okozza. Ehhez teljes ok-okozati vizsgálatot kell végezni, és nem elegendő azt csupán feltételezni, ahogy azt a panaszos sugallja. Ez az elemzés található a 6. szakaszban. |
| --- | --- |

(119)

Az alaprendelet félreértelmezésén alapul a panaszos azon érvelése, hogy amennyiben az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerint elvégzett, a gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló valamennyi gazdasági tényező és mutató értékelése ahhoz a következtetéshez vezet, hogy az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett, ez egyben azt is jelenti, hogy a kárt a dömpingelt behozatal okozta. Az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésében foglaltak szerint a dömpingellenes vám kiszabásának egyik feltétele annak bizonyítása, hogy a kárt a dömpingelt behozatal okozza. Ehhez teljes ok-okozati vizsgálatot kell végezni, és nem elegendő azt csupán feltételezni, ahogy azt a panaszos sugallja. Ez az elemzés található a 6. szakaszban.

6.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (120) | Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az Indiából származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(120)

Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az Indiából származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak.

6.1.   A dömpingelt behozatal hatása

A dömpingelt behozatal hatása

| (121) | A Bizottság nem látott időbeli egybeesést a két együttműködő uniós gyártó nehéz gazdasági helyzetének kialakulása és az Indiából származó dömpingelt behozatal volumenének növekedése között. 2012-ben nőtt az Indiából származó dömpingelt behozatal volumene 2011-hez képest, azt követően viszont csökkent (lásd a 11. táblázatot) mind abszolút értékben, mind pedig az uniós gyártáshoz és fogyasztáshoz viszonyítva. Ez ellentétes tendenciát mutat a két együttműködő uniós gyártó helyzetével, amelyeknél a legnagyobb veszteségek 2011-ben merültek fel (amikor az Indiából származó behozatal volumene a legalacsonyabb volt abszolút értékben és a gyártáshoz és felhasználáshoz viszonyítva egyaránt), a legalacsonyabb veszteségek pedig 2012-ben (amikor az Indiából származó behozatal volumene a legmagasabb volt, szintén abszolút értékben és a gyártáshoz és felhasználáshoz viszonyítva egyaránt). Hasonlóképpen, a vizsgálati időszak során a két együttműködő uniós gyártó pénzügyi helyzete romlott, az Indiából származó behozatal volumene viszont csökkent – abszolút értékben és a gyártáshoz és felhasználáshoz viszonyítva egyaránt – 2013-hoz képest.

  11. táblázat


  A behozatal és az értékesítés volumene (tonna), piaci részesedés és jövedelmezőség | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós piacon | 198 000 – 263 000 | 218 000 – 289 000 | 212 000 – 281 000 | 189 000 – 251 000 |
| Mutató | 100 | 110 | 107 | 96 |
| Az Indiából származó behozatal volumene | 174 000 – 231 000 | 237 000 – 314 000 | 226 000 – 299 000 | 195 000 – 259 000 |
| Mutató | 100 | 136 | 130 | 112 |
| Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése | 21 % – 28 % | 24 % – 32 % | 24 % – 32 % | 22 % – 29 % |
| Mutató | 100 | 117 | 116 | 107 |
| Az Indiából származó behozatal piaci részesedése | 18 % – 24 % | 26 % – 35 % | 26 % – 34 % | 23 % – 30 % |
| Mutató | 100 | 145 | 140 | 126 |
| Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában) | – 10 % – – 8 % | – 3 % – – 1 % | – 6 % – – 4 % | – 8 % – – 6 % |
| Mutató | 100 | 843 | 194 | 124 |
| Forrás: | Az Eurostat adatai a „nem meghatározott” behozatalra vonatkozó adatokkal kombinálva; a kérdőívekre adott válaszok |

(121)

A Bizottság nem látott időbeli egybeesést a két együttműködő uniós gyártó nehéz gazdasági helyzetének kialakulása és az Indiából származó dömpingelt behozatal volumenének növekedése között. 2012-ben nőtt az Indiából származó dömpingelt behozatal volumene 2011-hez képest, azt követően viszont csökkent (lásd a 11. táblázatot) mind abszolút értékben, mind pedig az uniós gyártáshoz és fogyasztáshoz viszonyítva. Ez ellentétes tendenciát mutat a két együttműködő uniós gyártó helyzetével, amelyeknél a legnagyobb veszteségek 2011-ben merültek fel (amikor az Indiából származó behozatal volumene a legalacsonyabb volt abszolút értékben és a gyártáshoz és felhasználáshoz viszonyítva egyaránt), a legalacsonyabb veszteségek pedig 2012-ben (amikor az Indiából származó behozatal volumene a legmagasabb volt, szintén abszolút értékben és a gyártáshoz és felhasználáshoz viszonyítva egyaránt). Hasonlóképpen, a vizsgálati időszak során a két együttműködő uniós gyártó pénzügyi helyzete romlott, az Indiából származó behozatal volumene viszont csökkent – abszolút értékben és a gyártáshoz és felhasználáshoz viszonyítva egyaránt – 2013-hoz képest.

11. táblázat

11. táblázat

A behozatal és az értékesítés volumene (tonna), piaci részesedés és jövedelmezőség

A behozatal és az értékesítés volumene (tonna), piaci részesedés és jövedelmezőség

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós piacon

198 000 – 263 000

218 000 – 289 000

212 000 – 281 000

189 000 – 251 000

Mutató

Mutató

100

100

110

110

107

107

96

96

Az Indiából származó behozatal volumene

174 000 – 231 000

237 000 – 314 000

226 000 – 299 000

195 000 – 259 000

Mutató

Mutató

100

100

136

136

130

130

112

112

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése

21 % – 28 %

24 % – 32 %

24 % – 32 %

22 % – 29 %

Mutató

Mutató

100

100

117

117

116

116

107

107

Az Indiából származó behozatal piaci részesedése

18 % – 24 %

26 % – 35 %

26 % – 34 %

23 % – 30 %

Mutató

Mutató

100

100

145

145

140

140

126

126

Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

– 10 % – – 8 %

– 3 % – – 1 %

– 6 % – – 4 %

– 8 % – – 6 %

Mutató

Mutató

100

100

843

843

194

194

124

124

Forrás:

Forrás:

Az Eurostat adatai a „nem meghatározott” behozatalra vonatkozó adatokkal kombinálva; a kérdőívekre adott válaszok

| (122) | A panaszos az alábbiak szerint magyarázta meg a behozatal volumene és a két együttműködő uniós gyártó között megfigyelhető ellentétes tendenciát. Az egyik tagállamban 2011-ben uralkodó kivételes energiaköltségek miatt az egyik uniós gyártó vesztesége magasabb volt 2011-ben, mint 2012-ben, amikor az energiaköltségek csökkentek. A 2011-es kivételes energiaköltségek nélkül a tendenciák azt jeleznék, hogy a két együttműködő uniós gyártónál a vizsgálati időszak során merült fel a legnagyobb veszteség. |
| --- | --- |

(122)

A panaszos az alábbiak szerint magyarázta meg a behozatal volumene és a két együttműködő uniós gyártó között megfigyelhető ellentétes tendenciát. Az egyik tagállamban 2011-ben uralkodó kivételes energiaköltségek miatt az egyik uniós gyártó vesztesége magasabb volt 2011-ben, mint 2012-ben, amikor az energiaköltségek csökkentek. A 2011-es kivételes energiaköltségek nélkül a tendenciák azt jeleznék, hogy a két együttműködő uniós gyártónál a vizsgálati időszak során merült fel a legnagyobb veszteség.

| (123) | A Bizottság elfogadta, hogy 2011-ben a két együttműködő uniós gyártó egyike kivételes energiaköltségekkel szembesült. Mindazonáltal még a termelési költségek és a jövedelmezőség adott évre vonatkozó kiigazítását követően sem változik az ellentétes tendencia. A két együttműködő uniós gyártó legmagasabb vesztesége (a vizsgálati időszak során) egybeesik az Indiából származó behozatali volumen csökkenésével, mind abszolút értékben, mind pedig az uniós gyártáshoz és fogyasztáshoz viszonyítva. |
| --- | --- |

(123)

A Bizottság elfogadta, hogy 2011-ben a két együttműködő uniós gyártó egyike kivételes energiaköltségekkel szembesült. Mindazonáltal még a termelési költségek és a jövedelmezőség adott évre vonatkozó kiigazítását követően sem változik az ellentétes tendencia. A két együttműködő uniós gyártó legmagasabb vesztesége (a vizsgálati időszak során) egybeesik az Indiából származó behozatali volumen csökkenésével, mind abszolút értékben, mind pedig az uniós gyártáshoz és fogyasztáshoz viszonyítva.

| (124) | Ezenfelül a panaszos azzal érvelt, hogy az előző év azonos időszakához képest végzett elemzés (vagyis a dömpingelt behozatal alakulása az éves teljesítmény romlásával szemben) nem pontos az árupiacon, és javasolta az elemzés elvégzését a 2011. év és a vizsgálati időszak közötti tendenciák alapján, valamint az alábbi módszertant ajánlotta. Először is a panaszos kiszámolta a szerinte tényleges szilícium-mangán felhasználást az Unión belül, az uniós acélgyártás százalékában (feltételezve, hogy egy tonna acél előállításához állandó mennyiségű szilícium-mangán szükséges), és azt állította, hogy a tényleges felhasználás viszonylag stabil volt a 2011. január és 2013. április közötti időszak során. Másodszor a panaszos kiszámolta a nyilvánvaló szilícium-mangán felhasználást az Unión belül úgy, hogy a belföldi termelés és a behozatal összegéből kivonta az ugyanarra az időszakra vonatkozó kivitelt, és azt állította, hogy a látszólagos felhasználás jelentősen nőtt az Indiából származó behozatal növekedésének köszönhetően. Harmadszor a panaszos megállapította, hogy a tényleges felhasználás és a látszólagos felhasználás közötti különbséget az indiai behozatalok 2011-től 2013 áprilisáig tartó felhalmozása jelentette. Végezetül a panaszos megállapította, hogy a felhalmozott többletkészletek az uniós piacon kerültek forgalomba 2013 áprilisától, ami túlkínálathoz és ezáltal az árak lenyomásához vezetett, annak ellenére, hogy ugyanakkor csökkent az Indiából származó import. |
| --- | --- |

(124)

Ezenfelül a panaszos azzal érvelt, hogy az előző év azonos időszakához képest végzett elemzés (vagyis a dömpingelt behozatal alakulása az éves teljesítmény romlásával szemben) nem pontos az árupiacon, és javasolta az elemzés elvégzését a 2011. év és a vizsgálati időszak közötti tendenciák alapján, valamint az alábbi módszertant ajánlotta. Először is a panaszos kiszámolta a szerinte tényleges szilícium-mangán felhasználást az Unión belül, az uniós acélgyártás százalékában (feltételezve, hogy egy tonna acél előállításához állandó mennyiségű szilícium-mangán szükséges), és azt állította, hogy a tényleges felhasználás viszonylag stabil volt a 2011. január és 2013. április közötti időszak során. Másodszor a panaszos kiszámolta a nyilvánvaló szilícium-mangán felhasználást az Unión belül úgy, hogy a belföldi termelés és a behozatal összegéből kivonta az ugyanarra az időszakra vonatkozó kivitelt, és azt állította, hogy a látszólagos felhasználás jelentősen nőtt az Indiából származó behozatal növekedésének köszönhetően. Harmadszor a panaszos megállapította, hogy a tényleges felhasználás és a látszólagos felhasználás közötti különbséget az indiai behozatalok 2011-től 2013 áprilisáig tartó felhalmozása jelentette. Végezetül a panaszos megállapította, hogy a felhalmozott többletkészletek az uniós piacon kerültek forgalomba 2013 áprilisától, ami túlkínálathoz és ezáltal az árak lenyomásához vezetett, annak ellenére, hogy ugyanakkor csökkent az Indiából származó import.

| (125) | A Bizottság a belföldi értékesítés és a behozatal összegeként határozta meg az uniós felhasználást. A panaszos nem magyarázta meg, miért nem tekinthető pontosnak ez a módszer. Az uniós felhasználás csökkenő tendenciát mutatott a figyelembe vett időszak során, a szilícium-mangán iránti csökkenő kereslet globális tendenciájával párhuzamosan. A Bizottság megállapította, hogy a két együttműködő uniós gyártó értékesítése és a harmadik országokból származó behozatal egyaránt csökkent a megfigyelt időszak során. Ugyanakkor azonban a harmadik országokból származó behozatalt súlyosabban érintette a felhasználás csökkenése, miközben a két együttműködő uniós gyártónak sikerült megtartania piaci részesedését. Ezenfelül a harmadik országokból származó behozatalon belül az indiai behozatal nőtt 2012-ben, azt követően pedig csökkent, miközben az egyéb harmadik országokból származó behozatal csökkent 2012-ben, azt követően pedig nőtt. |
| --- | --- |

(125)

A Bizottság a belföldi értékesítés és a behozatal összegeként határozta meg az uniós felhasználást. A panaszos nem magyarázta meg, miért nem tekinthető pontosnak ez a módszer. Az uniós felhasználás csökkenő tendenciát mutatott a figyelembe vett időszak során, a szilícium-mangán iránti csökkenő kereslet globális tendenciájával párhuzamosan. A Bizottság megállapította, hogy a két együttműködő uniós gyártó értékesítése és a harmadik országokból származó behozatal egyaránt csökkent a megfigyelt időszak során. Ugyanakkor azonban a harmadik országokból származó behozatalt súlyosabban érintette a felhasználás csökkenése, miközben a két együttműködő uniós gyártónak sikerült megtartania piaci részesedését. Ezenfelül a harmadik országokból származó behozatalon belül az indiai behozatal nőtt 2012-ben, azt követően pedig csökkent, miközben az egyéb harmadik országokból származó behozatal csökkent 2012-ben, azt követően pedig nőtt.

| (126) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy nem kellően megalapozott a panaszosnak az indiai behozatalok tömeges készletfelhalmozási hatására vonatkozó állítása. Nem nyújtottak be kifejezetten a szilícium-mangán Indiából származó behozatalának és felhasználásának idejére vonatkozó statisztikai adatot. Ennélfogva nem bizonyították be, hogy a vizsgálati időszakban az uniós értékesítési volumenre és árakra nehezedő nyomás a két megelőző év során történt indiai behozatal hatásának volt köszönhető. |
| --- | --- |

(126)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy nem kellően megalapozott a panaszosnak az indiai behozatalok tömeges készletfelhalmozási hatására vonatkozó állítása. Nem nyújtottak be kifejezetten a szilícium-mangán Indiából származó behozatalának és felhasználásának idejére vonatkozó statisztikai adatot. Ennélfogva nem bizonyították be, hogy a vizsgálati időszakban az uniós értékesítési volumenre és árakra nehezedő nyomás a két megelőző év során történt indiai behozatal hatásának volt köszönhető.

| (127) | A panaszos által benyújtott információk alapján csupán azt a következtetést lehetett levonni, hogy a tényleges szilícium-mangán felhasználás 2011 márciusa és 2012 márciusa között alacsonyabb volt, mint a látszólagos felhasználás, és hogy ezt a felhalmozódott készletet 2012 márciusától hozták forgalomba a piacon, amely hónapot követően a tényleges felhasználás a jelek szerint kissé magasabb volt, mint a látszólagos felhasználás. A panaszos által a 2015. decemberi meghallgatáson benyújtott ábra szerint 2012 márciusa és 2013 szeptembere között felhasználásra került egy felhalmozott készlet, így az nem lehetett hatással a (2013 októbere és 2014 szeptembere közötti) vizsgálati időszakra. Emellett az általános információk alapján nem lehetett elkülöníteni egymástól az Indiából, illetve a más országokból származó behozatalokat. Nem világos tehát, mi volt az állítólagos tömeges készletfelhalmozás forrása: lehetett akár az Indiából származó behozatal, akár a harmadik országokból származó behozatal vagy az uniós gazdasági ágazat termelése is, ahol 2011 óta jelentős készletnövekedés volt megfigyelhető (lásd a 9. táblázatot). Ráadásul a szilícium-mangán piacának 2011 óta megfigyelhető alakulását tekintve (a felhasználás és az árak csökkenése, egy évnél rövidebb tárolási idő) kereskedelmi szempontból kevéssé tűnik ésszerűnek, hogy 2011-ben és azelőtt tömeges készletet halmoztak volna fel, majd azt 2013 végén és 2014-ben (a vizsgálati időszakban) az uniós piacon forgalomba hozták volna. A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, amely szerint a vizsgálati időszakra vonatkozó behozatali adatok értelmezését módosítaná az Indiából származó behozatal tömeges felhalmozása. |
| --- | --- |

(127)

A panaszos által benyújtott információk alapján csupán azt a következtetést lehetett levonni, hogy a tényleges szilícium-mangán felhasználás 2011 márciusa és 2012 márciusa között alacsonyabb volt, mint a látszólagos felhasználás, és hogy ezt a felhalmozódott készletet 2012 márciusától hozták forgalomba a piacon, amely hónapot követően a tényleges felhasználás a jelek szerint kissé magasabb volt, mint a látszólagos felhasználás. A panaszos által a 2015. decemberi meghallgatáson benyújtott ábra szerint 2012 márciusa és 2013 szeptembere között felhasználásra került egy felhalmozott készlet, így az nem lehetett hatással a (2013 októbere és 2014 szeptembere közötti) vizsgálati időszakra. Emellett az általános információk alapján nem lehetett elkülöníteni egymástól az Indiából, illetve a más országokból származó behozatalokat. Nem világos tehát, mi volt az állítólagos tömeges készletfelhalmozás forrása: lehetett akár az Indiából származó behozatal, akár a harmadik országokból származó behozatal vagy az uniós gazdasági ágazat termelése is, ahol 2011 óta jelentős készletnövekedés volt megfigyelhető (lásd a 9. táblázatot). Ráadásul a szilícium-mangán piacának 2011 óta megfigyelhető alakulását tekintve (a felhasználás és az árak csökkenése, egy évnél rövidebb tárolási idő) kereskedelmi szempontból kevéssé tűnik ésszerűnek, hogy 2011-ben és azelőtt tömeges készletet halmoztak volna fel, majd azt 2013 végén és 2014-ben (a vizsgálati időszakban) az uniós piacon forgalomba hozták volna. A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, amely szerint a vizsgálati időszakra vonatkozó behozatali adatok értelmezését módosítaná az Indiából származó behozatal tömeges felhalmozása.

6.1.1.   Alacsony mangántartalommal (50 % vagy kevesebb) rendelkező szilícium-mangán

Alacsony mangántartalommal (50 % vagy kevesebb) rendelkező szilícium-mangán

| (128) | Információkat tartalmazó dokumentumában, valamint az összes ismert importőr felé intézett külön felkérésében a Bizottság arra kérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsanak tájékoztatást az érintett termék részét képező, alacsony mangántartalommal (50 % vagy kevesebb) rendelkező szilícium-mangán behozatalára vonatkozóan, az ilyen behozatalok mennyiségének és átlagárának értékelése érdekében. Ezenfelül az volt a cél, hogy tisztázzák az alacsony minőségű szilícium-mangán felhasználásának műszaki és gazdasági kivitelezhetőségét (adott állapotban vagy keverést követően), valamint az uniós piacra gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

(128)

Információkat tartalmazó dokumentumában, valamint az összes ismert importőr felé intézett külön felkérésében a Bizottság arra kérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsanak tájékoztatást az érintett termék részét képező, alacsony mangántartalommal (50 % vagy kevesebb) rendelkező szilícium-mangán behozatalára vonatkozóan, az ilyen behozatalok mennyiségének és átlagárának értékelése érdekében. Ezenfelül az volt a cél, hogy tisztázzák az alacsony minőségű szilícium-mangán felhasználásának műszaki és gazdasági kivitelezhetőségét (adott állapotban vagy keverést követően), valamint az uniós piacra gyakorolt hatását.

| (129) | A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek az importőröktől, viszont érkezett visszajelzés egyéb érdekelt felektől. |
| --- | --- |

(129)

A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek az importőröktől, viszont érkezett visszajelzés egyéb érdekelt felektől.

| (130) | Az egyik indiai gyártó megjegyezte, hogy az alacsony mangántartalommal rendelkező szilícium-mangán alacsony minőségű termék, amelyet ennélfogva alacsonyabb áron értékesítenek. Ha viszont az ár az alacsonyabb mangántartalom figyelembevételével kiigazításra kerülne, a kiigazított ár teljes mértékben összhangban állna a szabványos szilícium-mangán árával. Ez az érdekelt fél hozzátette még, hogy az ilyen szabvány alatti minőségű szilícium-mangán uniós behozatali volumene alacsony, így az nem okozhat kárt az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(130)

Az egyik indiai gyártó megjegyezte, hogy az alacsony mangántartalommal rendelkező szilícium-mangán alacsony minőségű termék, amelyet ennélfogva alacsonyabb áron értékesítenek. Ha viszont az ár az alacsonyabb mangántartalom figyelembevételével kiigazításra kerülne, a kiigazított ár teljes mértékben összhangban állna a szabványos szilícium-mangán árával. Ez az érdekelt fél hozzátette még, hogy az ilyen szabvány alatti minőségű szilícium-mangán uniós behozatali volumene alacsony, így az nem okozhat kárt az uniós gazdasági ágazatnak.

| (131) | Az indiai gyártók egy másik csoportja előadta, hogy az alacsony minőségű szilícium-mangán közvetlenül felhasználható elektromos ívkemencékben, vagy összekeverhető magasabb minőségű szilícium-mangánnal szabványos termék előállítása érdekében, ami nem kizárólag a 72 %-os vastartalommal rendelkező szilícium-mangán (jellemzően Ukrajnából). Megjegyezték, hogy maga a panaszos által benyújtott műszaki megvalósíthatósági tanulmány sem zárta ki a keverés műszaki megvalósíthatóságát. Elismerték, hogy a keverés további költségekkel jár, de nem olyan szinten, mint ahogyan azt a panaszos leírta. Egyetértettek azzal, hogy az ilyen típusú szilícium-mangán alacsonyabb áron kerül értékesítésre éppen az alacsony mangántartalom miatt, és így a szabványos szilícium-mangánnal történő ár-összehasonlítást arányos kiigazítást követően kellene elvégezni, ami hasonló árakat mutatna. |
| --- | --- |

(131)

Az indiai gyártók egy másik csoportja előadta, hogy az alacsony minőségű szilícium-mangán közvetlenül felhasználható elektromos ívkemencékben, vagy összekeverhető magasabb minőségű szilícium-mangánnal szabványos termék előállítása érdekében, ami nem kizárólag a 72 %-os vastartalommal rendelkező szilícium-mangán (jellemzően Ukrajnából). Megjegyezték, hogy maga a panaszos által benyújtott műszaki megvalósíthatósági tanulmány sem zárta ki a keverés műszaki megvalósíthatóságát. Elismerték, hogy a keverés további költségekkel jár, de nem olyan szinten, mint ahogyan azt a panaszos leírta. Egyetértettek azzal, hogy az ilyen típusú szilícium-mangán alacsonyabb áron kerül értékesítésre éppen az alacsony mangántartalom miatt, és így a szabványos szilícium-mangánnal történő ár-összehasonlítást arányos kiigazítást követően kellene elvégezni, ami hasonló árakat mutatna.

| (132) | A panaszos azzal érvelt, hogy az Unióban lévő acélművekben nem használnak alacsony minőségű szilícium-mangánt, és a vásárlók minőségi okokból nem vállalnák annak a kockázatát, hogy különböző kategóriájú szilícium-mangán termékek keverékét alkalmazzák. A panaszos azt állította továbbá, hogy ez a szabvány minőség alatti termék csak átmeneti jelenség, ami számukra nem jelentett kárt okozó tényezőt. |
| --- | --- |

(132)

A panaszos azzal érvelt, hogy az Unióban lévő acélművekben nem használnak alacsony minőségű szilícium-mangánt, és a vásárlók minőségi okokból nem vállalnák annak a kockázatát, hogy különböző kategóriájú szilícium-mangán termékek keverékét alkalmazzák. A panaszos azt állította továbbá, hogy ez a szabvány minőség alatti termék csak átmeneti jelenség, ami számukra nem jelentett kárt okozó tényezőt.

6.1.2.   A dömpingelt behozatal hatása az árakra

A dömpingelt behozatal hatása az árakra

| (133) | A dömpingelt behozatal árakra gyakorolt hatását illetően a Bizottság megállapította, hogy mind az Indiából származó szilícium-mangán dömpingelt behozatalának átlagára, mind pedig a két együttműködő uniós gyártó árai csökkentek a figyelembe vett időszak során. Mindazonáltal áralákínálás alig volt megfigyelhető, amint azt a (77) és az azt követő preambulumbekezdések tartalmazzák. |
| --- | --- |

(133)

A dömpingelt behozatal árakra gyakorolt hatását illetően a Bizottság megállapította, hogy mind az Indiából származó szilícium-mangán dömpingelt behozatalának átlagára, mind pedig a két együttműködő uniós gyártó árai csökkentek a figyelembe vett időszak során. Mindazonáltal áralákínálás alig volt megfigyelhető, amint azt a (77) és az azt követő preambulumbekezdések tartalmazzák.

6.2.   Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (134) | A Bizottság következtetése szerint nem volt egyértelmű időbeli egybeesés a két együttműködő uniós gyártó nehéz gazdasági helyzetének kialakulása és az Indiából származó dömpingelt behozatal volumenének növekedése között. A vizsgálat ellentétes tendenciákat állapított meg a dömpingelt behozatal volumenének növekedése és a két együttműködő uniós gyártó által elszenvedett kár között. Emellett a dömpingelt behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszak során növekedett ugyan, de csak [18 %/24 %]-ról [23 %/30 %]-ra. A piaci részesedés nem mutatott folyamatosan növekvő tendenciát, és az árak nem vagy csak alig voltak alacsonyabbak az uniós gazdasági ágazat árainál. |
| --- | --- |

(134)

A Bizottság következtetése szerint nem volt egyértelmű időbeli egybeesés a két együttműködő uniós gyártó nehéz gazdasági helyzetének kialakulása és az Indiából származó dömpingelt behozatal volumenének növekedése között. A vizsgálat ellentétes tendenciákat állapított meg a dömpingelt behozatal volumenének növekedése és a két együttműködő uniós gyártó által elszenvedett kár között. Emellett a dömpingelt behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszak során növekedett ugyan, de csak [18 %/24 %]-ról [23 %/30 %]-ra. A piaci részesedés nem mutatott folyamatosan növekvő tendenciát, és az árak nem vagy csak alig voltak alacsonyabbak az uniós gazdasági ágazat árainál.

| (135) | Mivel az együttműködő uniós gyártók gazdasági helyzetének romlása és az Indiából származó szilícium-mangán dömpingelt behozatalának volumenére és piaci részesedésére vonatkozó tendenciák időben nem esnek egybe, a Bizottság megállapította, hogy a dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében nem minősíthető jelentősnek. Ilyen körülmények között nem bizonyosodott be az, hogy az Indiából származó dömpingelt behozatal volumene és/vagy árszintjei voltak felelősek a két együttműködő gyártó hátrányos helyzetéért. |
| --- | --- |

(135)

Mivel az együttműködő uniós gyártók gazdasági helyzetének romlása és az Indiából származó szilícium-mangán dömpingelt behozatalának volumenére és piaci részesedésére vonatkozó tendenciák időben nem esnek egybe, a Bizottság megállapította, hogy a dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében nem minősíthető jelentősnek. Ilyen körülmények között nem bizonyosodott be az, hogy az Indiából származó dömpingelt behozatal volumene és/vagy árszintjei voltak felelősek a két együttműködő gyártó hátrányos helyzetéért.

| (136) | Mivel a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzete között nem állapítható meg ok-okozati összefüggés, az alulértékesítés kiszámítását nem volt szükséges közzétenni, mivel az csak az intézkedések szintjének meghatározása szempontjából jelentős. A Bizottság ezért elutasította a panaszos azon állítását, hogy a Bizottság elmulasztotta volna az alulértékesítés szintjének kiszámítását és közzétételét. |
| --- | --- |

(136)

Mivel a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzete között nem állapítható meg ok-okozati összefüggés, az alulértékesítés kiszámítását nem volt szükséges közzétenni, mivel az csak az intézkedések szintjének meghatározása szempontjából jelentős. A Bizottság ezért elutasította a panaszos azon állítását, hogy a Bizottság elmulasztotta volna az alulértékesítés szintjének kiszámítását és közzétételét.

7.   EGYÉB TÉNYEZŐK

EGYÉB TÉNYEZŐK

| (137) | A Bizottság a (135) preambulumbekezdésben foglaltak szerint nem tudott ok-okozati összefüggést megállapítani az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és az Indiából származó dömpingelt behozatal között. Ezért nem volt szükség következtetések levonására arra vonatkozóan, hogy más tényezők milyen hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat helyzetére, amint azt az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdése előírja. Mindazonáltal más tényezők is megállapításra kerültek, és leírásuk a teljesség kedvéért e szakaszban az alábbiakban olvasható. |
| --- | --- |

(137)

A Bizottság a (135) preambulumbekezdésben foglaltak szerint nem tudott ok-okozati összefüggést megállapítani az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és az Indiából származó dömpingelt behozatal között. Ezért nem volt szükség következtetések levonására arra vonatkozóan, hogy más tényezők milyen hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat helyzetére, amint azt az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdése előírja. Mindazonáltal más tényezők is megállapításra kerültek, és leírásuk a teljesség kedvéért e szakaszban az alábbiakban olvasható.

| (138) | A panaszos állítása szerint a Bizottság módszertani hibát vétett, amikor úgy ítélte meg, hogy a más tényezők által okozott esetleges kár valamilyen módon mentséget jelentene arra a tényre, hogy a dömpingelt behozatalok jelentős kárt okoznak. A panaszos azzal érvelt továbbá, hogy a Bizottság csak azért használt fel olyan tényezőket, mint az Indián kívüli országokból származó behozatal és a FerroAtlantica piaci helyzete, hogy lezárhassa az ügyet. |
| --- | --- |

(138)

A panaszos állítása szerint a Bizottság módszertani hibát vétett, amikor úgy ítélte meg, hogy a más tényezők által okozott esetleges kár valamilyen módon mentséget jelentene arra a tényre, hogy a dömpingelt behozatalok jelentős kárt okoznak. A panaszos azzal érvelt továbbá, hogy a Bizottság csak azért használt fel olyan tényezőket, mint az Indián kívüli országokból származó behozatal és a FerroAtlantica piaci helyzete, hogy lezárhassa az ügyet.

| (139) | Mivel ok-okozati összefüggés nem volt megállapítható, nem releváns továbbá annak mérlegelése, hogy más tényezők milyen potenciális hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárra. A 7.1.–7.4. szakasz mindössze az egyéb tényezők leírását tartalmazza anélkül, hogy következtetéseket vonna le e tényezőknek a kárra gyakorolt potenciális hatásáról. Ok-okozati összefüggés hiányában az „egyéb tényezők” elemzése nem befolyásolja a dömpingre, a kárra és az okokra vonatkozó következtetéseket. Ezért a Bizottság ezeket az állításokat elutasította. |
| --- | --- |

(139)

Mivel ok-okozati összefüggés nem volt megállapítható, nem releváns továbbá annak mérlegelése, hogy más tényezők milyen potenciális hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárra. A 7.1.–7.4. szakasz mindössze az egyéb tényezők leírását tartalmazza anélkül, hogy következtetéseket vonna le e tényezőknek a kárra gyakorolt potenciális hatásáról. Ok-okozati összefüggés hiányában az „egyéb tényezők” elemzése nem befolyásolja a dömpingre, a kárra és az okokra vonatkozó következtetéseket. Ezért a Bizottság ezeket az állításokat elutasította.

7.1.   Harmadik országokból származó behozatal

Harmadik országokból származó behozatal

| (140) | A harmadik országokból származó behozatal volumene az Eurostat-adatok felhasználásával került meghatározásra, figyelembe véve az összes behozatali rendszert, beleértve az aktív feldolgozást is. Jelentős behozatali mennyiség származása „kereskedelmi vagy katonai okokból nem meghatározott a harmadik országokkal folytatott árukereskedelemben”. Az egyik tagállam vámhatóságai segítségével a Bizottság ennek a mennyiségnek egy részét lebontotta származási ország szerint. Ezeknek a „nem meghatározott” behozataloknak az adott származási országokhoz való hozzárendelése nem változtatja meg jelentős mértékben az általános behozatali tendenciát. A behozatal bizalmas jellegének megőrzése érdekében azonban a behozatalra vonatkozó számadatokat sávosan mutatjuk be, az alábbiak szerint:

  12. táblázat


  Harmadik országokból származó behozatal (tonna)











  Ország | | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norvégia | Mennyiség | 144 000 –191 000 | 188 000 –250 000 | 138 000 –185 000 | 147 000 – 195 000 |
| Mutató | 100 | 131 | 96 | 102 |
| Piaci részesedés | 15 %–20 % | 21 %–28 % | 16 %–21 % | 17 %–23 % |
| Mutató | 100 | 139 | 104 | 115 |
| Ukrajna | Mennyiség | 170 000 –226 000 | 102 000 –135 000 | 104 000 –137 000 | 111 000 –147 000 |
| Mutató | 100 | 60 | 61 | 65 |
| Piaci részesedés | 18 %–24 % | 11 %–15 % | 12 %–16 % | 13 %–17 % |
| Mutató | 100 | 64 | 66 | 73 |
| Dél-Afrika | Mennyiség | 111 000 –147 000 | 14 000 –19 000 | 32 000 –43 000 | 70 000 –93 000 |
| Mutató | 100 | 13 | 29 | 64 |
| Piaci részesedés | 12 %–15 % | 2 %–2 % | 4 %–5 % | 8 %–11 % |
| Mutató | 100 | 14 | 32 | 71 |
| Valamennyi harmadik ország összesen, kivéve Indiát | Mennyiség | 510 000 –670 000 | 370 000 –490 000 | 370 000 –500 000 | 400 000 –530 000 |
| Mutató | 100 | 73 | 74 | 79 |
| Piaci részesedés | 50 %–70 % | 40 %–50 % | 40 %–60 % | 50 %–60 % |
| Mutató | 100 | 78 | 80 | 89 |
| Átlagár | 903–1 197 | 829–1 100 | 778–1 032 | 733–971 |
| Mutató | 100 | 92 | 86 | 81 |
| Forrás: | Az Eurostat adatai a „nem meghatározott” behozatalra vonatkozó adatokkal kombinálva |

(140)

A harmadik országokból származó behozatal volumene az Eurostat-adatok felhasználásával került meghatározásra, figyelembe véve az összes behozatali rendszert, beleértve az aktív feldolgozást is. Jelentős behozatali mennyiség származása „kereskedelmi vagy katonai okokból nem meghatározott a harmadik országokkal folytatott árukereskedelemben”. Az egyik tagállam vámhatóságai segítségével a Bizottság ennek a mennyiségnek egy részét lebontotta származási ország szerint. Ezeknek a „nem meghatározott” behozataloknak az adott származási országokhoz való hozzárendelése nem változtatja meg jelentős mértékben az általános behozatali tendenciát. A behozatal bizalmas jellegének megőrzése érdekében azonban a behozatalra vonatkozó számadatokat sávosan mutatjuk be, az alábbiak szerint:

12. táblázat

12. táblázat

Harmadik országokból származó behozatal (tonna)

Harmadik országokból származó behozatal (tonna)

Ország

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Norvégia

Mennyiség

144 000 –191 000

188 000 –250 000

138 000 –185 000

147 000 – 195 000

Mutató

Mutató

100

100

131

131

96

96

102

102

Piaci részesedés

15 %–20 %

21 %–28 %

16 %–21 %

17 %–23 %

Mutató

Mutató

100

100

139

139

104

104

115

115

Ukrajna

Mennyiség

170 000 –226 000

102 000 –135 000

104 000 –137 000

111 000 –147 000

Mutató

Mutató

100

100

60

60

61

61

65

65

Piaci részesedés

18 %–24 %

11 %–15 %

12 %–16 %

13 %–17 %

Mutató

Mutató

100

100

64

64

66

66

73

73

Dél-Afrika

Mennyiség

111 000 –147 000

14 000 –19 000

32 000 –43 000

70 000 –93 000

Mutató

Mutató

100

100

13

13

29

29

64

64

Piaci részesedés

12 %–15 %

2 %–2 %

4 %–5 %

8 %–11 %

Mutató

Mutató

100

100

14

14

32

32

71

71

Valamennyi harmadik ország összesen, kivéve Indiát

Mennyiség

510 000 –670 000

370 000 –490 000

370 000 –500 000

400 000 –530 000

Mutató

Mutató

100

100

73

73

74

74

79

79

Piaci részesedés

50 %–70 %

40 %–50 %

40 %–60 %

50 %–60 %

Mutató

Mutató

100

100

78

78

80

80

89

89

Átlagár

903–1 197

829–1 100

778–1 032

733–971

Mutató

Mutató

100

100

92

92

86

86

81

81

Forrás:

Forrás:

Az Eurostat adatai a „nem meghatározott” behozatalra vonatkozó adatokkal kombinálva

| (141) | Számos egyéb országból importálnak szilícium-mangánt az Unióba. Indián kívül még három fő exportáló ország van (mennyiség alapján): Norvégia, Dél-Afrika és Ukrajna. A legfontosabb négy ország a teljes uniós behozatal 90 %-át képviseli, kb. 70 %-os piaci részesedéssel. Norvégia piaci részesedése kb. [17 %/23 %]. Az egyik norvég szilícium-mangán gyártó kapcsolatban áll az egyik uniós gyártóval (Comilog Dunkerque/Eramet). |
| --- | --- |

(141)

Számos egyéb országból importálnak szilícium-mangánt az Unióba. Indián kívül még három fő exportáló ország van (mennyiség alapján): Norvégia, Dél-Afrika és Ukrajna. A legfontosabb négy ország a teljes uniós behozatal 90 %-át képviseli, kb. 70 %-os piaci részesedéssel. Norvégia piaci részesedése kb. [17 %/23 %]. Az egyik norvég szilícium-mangán gyártó kapcsolatban áll az egyik uniós gyártóval (Comilog Dunkerque/Eramet).

| (142) | Az Indián kívüli harmadik országokból származó uniós behozatal mennyisége ellentétes tendencia mentén alakult az Indiából származó behozatalhoz képest. 2012-ben és 2013-ban csökkent 2011-hez képest, viszont nőtt a vizsgálati időszak során. |
| --- | --- |

(142)

Az Indián kívüli harmadik országokból származó uniós behozatal mennyisége ellentétes tendencia mentén alakult az Indiából származó behozatalhoz képest. 2012-ben és 2013-ban csökkent 2011-hez képest, viszont nőtt a vizsgálati időszak során.

| (143) | Az Eurostat adatai alapján a harmadik országokból származó importárak átlagosan magasabbak voltak, mint az Indiából származó importárak, és csökkenő tendenciát mutattak a figyelembe vett időszak során. Az Eurostat adatai azonban nem nyújtanak minőség és kategóriák szerinti lebontást, így nem teszik lehetővé a hasonló termékek összehasonlítását. |
| --- | --- |

(143)

Az Eurostat adatai alapján a harmadik országokból származó importárak átlagosan magasabbak voltak, mint az Indiából származó importárak, és csökkenő tendenciát mutattak a figyelembe vett időszak során. Az Eurostat adatai azonban nem nyújtanak minőség és kategóriák szerinti lebontást, így nem teszik lehetővé a hasonló termékek összehasonlítását.

| (144) | A panaszos kifejtette, hogy azok az okok, amelyek miatt 2012-ben csökkent a szilícium-mangán behozatala Ukrajnából, Dél-Afrikából és Norvégiából, nem álltak összefüggésben az Indiából származó megnövekedett behozatallal, hanem az egyes országokban uralkodó sajátos körülményeknek voltak betudhatók. |
| --- | --- |

(144)

A panaszos kifejtette, hogy azok az okok, amelyek miatt 2012-ben csökkent a szilícium-mangán behozatala Ukrajnából, Dél-Afrikából és Norvégiából, nem álltak összefüggésben az Indiából származó megnövekedett behozatallal, hanem az egyes országokban uralkodó sajátos körülményeknek voltak betudhatók.

| (145) | A Bizottság tudomásul vette a panaszos magyarázatát bizonyos harmadik országokból származó behozatal növekedésére vagy csökkenésére vonatkozóan. Mindazonáltal az, hogy a két együttműködő uniós gyártó megtartotta a piaci részesedését, azt jelzi, hogy a harmadik országok egymással versenyeztek az uniós értékesítés és piaci részesedés megtartásáért, anélkül, hogy ez érintette volna a két együttműködő uniós gyártó értékesítési volumenét és piaci részesedését. |
| --- | --- |

(145)

A Bizottság tudomásul vette a panaszos magyarázatát bizonyos harmadik országokból származó behozatal növekedésére vagy csökkenésére vonatkozóan. Mindazonáltal az, hogy a két együttműködő uniós gyártó megtartotta a piaci részesedését, azt jelzi, hogy a harmadik országok egymással versenyeztek az uniós értékesítés és piaci részesedés megtartásáért, anélkül, hogy ez érintette volna a két együttműködő uniós gyártó értékesítési volumenét és piaci részesedését.

7.2.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (146) | A két együttműködő uniós gyártó exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  13. táblázat


  Az együttműködő uniós gyártók exportteljesítménye | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolumen (tonna) | 2 100 –2 800 | 2 900 –3 800 | 3 200 –4 300 | 5 200 –6 800 |
| Mutató | 100 | 136 | 151 | 243 |
| Átlagár | 800–1 100 | 800–1 100 | 700–900 | 700–900 |
| Mutató | 100 | 96 | 85 | 84 |
| Forrás: | A kérdőívekre adott válaszok |

(146)

A két együttműködő uniós gyártó exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

13. táblázat

13. táblázat

Az együttműködő uniós gyártók exportteljesítménye

Az együttműködő uniós gyártók exportteljesítménye

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Exportvolumen (tonna)

2 100 –2 800

2 900 –3 800

3 200 –4 300

5 200 –6 800

Mutató

Mutató

100

100

136

136

151

151

243

243

Átlagár

800–1 100

800–1 100

700–900

700–900

Mutató

Mutató

100

100

96

96

85

85

84

84

Forrás:

Forrás:

A kérdőívekre adott válaszok

| (147) | A két együttműködő uniós gyártó értékesítése több, mint kétszeresére nőtt az Unión kívül a figyelembe vett időszakban, habár abszolút értékben a volumenek nem különösen jelentősek. |
| --- | --- |

(147)

A két együttműködő uniós gyártó értékesítése több, mint kétszeresére nőtt az Unión kívül a figyelembe vett időszakban, habár abszolút értékben a volumenek nem különösen jelentősek.

| (148) | Harmadik országbeli független felek tekintetében az átlagos értékesítési ár csökkent az uniós piaci ár csökkenésével párhuzamosan. |
| --- | --- |

(148)

Harmadik országbeli független felek tekintetében az átlagos értékesítési ár csökkent az uniós piaci ár csökkenésével párhuzamosan.

7.3.   Az acéltermelés és a túlkínálat alakulása

Az acéltermelés és a túlkínálat alakulása

| (149) | Több érdekelt fél megerősítette beadványában, hogy az Unióban tapasztalható gazdasági visszaesés egyik következményeként hanyatlott az acélgyártás. Mivel a szilícium-mangánt elsősorban acélgyártás során használják, ennek közvetlen és azonnali hatása volt a szilícium-mangán felhasználásra. |
| --- | --- |

(149)

Több érdekelt fél megerősítette beadványában, hogy az Unióban tapasztalható gazdasági visszaesés egyik következményeként hanyatlott az acélgyártás. Mivel a szilícium-mangánt elsősorban acélgyártás során használják, ennek közvetlen és azonnali hatása volt a szilícium-mangán felhasználásra.

| (150) | Több érdekelt fél megerősítette beadványában, hogy a szilícium-mangán világszintű termelése nem csökkent a felhasználás visszaesésével párhuzamosan. Azt állították, hogy mint minden más árucikk esetében, a szilícium-mangán piaci ára is függ a kereslet és kínálat közötti egyensúlytól. Következésképpen a túlkínálat visszaesést eredményezett a szilícium-mangán árában. Az uniós gazdasági ágazat egésze növelte kapacitását 2011 és 2012 között, ezáltal hozzájárulva a kialakult helyzethez. |
| --- | --- |

(150)

Több érdekelt fél megerősítette beadványában, hogy a szilícium-mangán világszintű termelése nem csökkent a felhasználás visszaesésével párhuzamosan. Azt állították, hogy mint minden más árucikk esetében, a szilícium-mangán piaci ára is függ a kereslet és kínálat közötti egyensúlytól. Következésképpen a túlkínálat visszaesést eredményezett a szilícium-mangán árában. Az uniós gazdasági ágazat egésze növelte kapacitását 2011 és 2012 között, ezáltal hozzájárulva a kialakult helyzethez.

7.4.   Unión belüli verseny

Unión belüli verseny

| (151) | A spanyol FerroAtlantica vállalkozás a vizsgálat során nem tanúsított együttműködést. A panaszos szerint a FerroAtlantica, mint a fő uniós gyártó, elkerülte az Indiából származó behozatal által okozott jelentős károkat, és tulajdonképpen rendkívül nyereséges volt. A FerroAtlantica a legnagyobb szilícium-mangán gyártó az Unióban, amelynek a figyelembe vett időszak során mindvégig sikerült megtartania piaci részesedését, és közvetlen versenyben áll a két együttműködő uniós gyártóval. |
| --- | --- |

(151)

A spanyol FerroAtlantica vállalkozás a vizsgálat során nem tanúsított együttműködést. A panaszos szerint a FerroAtlantica, mint a fő uniós gyártó, elkerülte az Indiából származó behozatal által okozott jelentős károkat, és tulajdonképpen rendkívül nyereséges volt. A FerroAtlantica a legnagyobb szilícium-mangán gyártó az Unióban, amelynek a figyelembe vett időszak során mindvégig sikerült megtartania piaci részesedését, és közvetlen versenyben áll a két együttműködő uniós gyártóval.

| (152) | A panaszos azt állította, hogy a FerroAtlantica nem járulhatott hozzá a két együttműködő uniós gyártót ért kárhoz, mivel nem kínált alá azok árainak, és nem szerzett piaci részesedést az ő kárukra. A panaszos azt állította továbbá, hogy a FerroAtlantica már nem védett az indiai behozatal által okozott károkkal szemben, mivel 2015 eleje óta romlik a helyzete. |
| --- | --- |

(152)

A panaszos azt állította, hogy a FerroAtlantica nem járulhatott hozzá a két együttműködő uniós gyártót ért kárhoz, mivel nem kínált alá azok árainak, és nem szerzett piaci részesedést az ő kárukra. A panaszos azt állította továbbá, hogy a FerroAtlantica már nem védett az indiai behozatal által okozott károkkal szemben, mivel 2015 eleje óta romlik a helyzete.

| (153) | Ez az állítás a vizsgálati időszakot követően történt eseményekre vonatkozik, amelyeket normális esetben nem lehet figyelembe venni az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdése értelmében. Ezenfelül a Bizottság nem állapított meg semmilyen különleges megfontolást, ami döntését kifejezetten helytelenné tenné, amennyiben eltekintene ettől az állítástól. Az állítás a vizsgálat igen késői szakaszában hangzott el, több, mint 11 hónappal a vizsgálat megindítását követően, amikor azt már nem lehetett igazolni. A Bizottság mindenesetre úgy véli, hogy a legnagyobb uniós gyártó jelenléte a piacon hatással volt a két együttműködő uniós gyártó értékesítési volumenére, áraira és piaci részesedésére a vizsgálati időszak során. |
| --- | --- |

(153)

Ez az állítás a vizsgálati időszakot követően történt eseményekre vonatkozik, amelyeket normális esetben nem lehet figyelembe venni az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdése értelmében. Ezenfelül a Bizottság nem állapított meg semmilyen különleges megfontolást, ami döntését kifejezetten helytelenné tenné, amennyiben eltekintene ettől az állítástól. Az állítás a vizsgálat igen késői szakaszában hangzott el, több, mint 11 hónappal a vizsgálat megindítását követően, amikor azt már nem lehetett igazolni. A Bizottság mindenesetre úgy véli, hogy a legnagyobb uniós gyártó jelenléte a piacon hatással volt a két együttműködő uniós gyártó értékesítési volumenére, áraira és piaci részesedésére a vizsgálati időszak során.

8.   AZ UNIÓS ÉRDEK

AZ UNIÓS ÉRDEK

| (154) | Az uniós érdekre vonatkozóan a panaszos és két jelentős acélgyártó nyújtotta be észrevételeit. Mivel nem került megállapításra az ok-okozati összefüggés az Indiából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között, nem kell vizsgálni az uniós érdeket. |
| --- | --- |

(154)

Az uniós érdekre vonatkozóan a panaszos és két jelentős acélgyártó nyújtotta be észrevételeit. Mivel nem került megállapításra az ok-okozati összefüggés az Indiából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között, nem kell vizsgálni az uniós érdeket.

9.   AZ ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE

AZ ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE

| (155) | A Bizottság által a dömping, a kár és az ok-okozati összefüggések tekintetében levont következtetések alapján, az alaprendelet 9. cikkének megfelelően az eljárást intézkedések elrendelése nélkül meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(155)

A Bizottság által a dömping, a kár és az ok-okozati összefüggések tekintetében levont következtetések alapján, az alaprendelet 9. cikkének megfelelően az eljárást intézkedések elrendelése nélkül meg kell szüntetni.

| (156) | Valamennyi érintett fél tájékoztatást kapott a végleges megállapításokról és az eljárás megszüntetésére irányuló szándékról, és lehetőséget kapott arra, hogy megtegye észrevételeit. Észrevételeiket a Bizottság figyelembe vette, de azok nem befolyásolták a fenti következtetéseket. |
| --- | --- |

(156)

Valamennyi érintett fél tájékoztatást kapott a végleges megállapításokról és az eljárás megszüntetésére irányuló szándékról, és lehetőséget kapott arra, hogy megtegye észrevételeit. Észrevételeiket a Bizottság figyelembe vette, de azok nem befolyásolták a fenti következtetéseket.

| (157) | Az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(157)

Az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Indiából származó szilícium-mangán behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárást a Bizottság ezennel megszünteti.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2016. március 2-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  
  HL C 461., 2014.12.20., 25. o.

2

(3)  A panasz nyilvános változatának 3. fejezete („Az eljárás tárgyát képező termék”), 7. oldal.

3

(4)  Például C-511/13 P. sz., Philips kontra Tanács ügyben 2015. szeptember 8-án hozott ítéletében a Bíróság megállapította, hogy az uniós termelésnek a hasonló termékek uniós gazdasági ágazat általi teljes termelésének 50 %-ához igen közel álló része e termelés jelentős hányadát kitevőnek tekinthető. A Bíróság egyértelművé tette, hogy az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése valójában az uniós termelés „jelentős hányadának” fogalmára, nem pedig az „uniós termelés többségére” hivatkozik (72. bekezdés).

4

(5)  Például a WT/DS/241/R. számú, Argentína – A Brazíliából származó baromfi behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám vonatkozásában készített 2003. április 22-i jelentésének 7.344. bekezdésében a testület elfogadta, hogy a belföldi össztermelés 46 %-át képviselő belföldi gazdasági ágazat a belföldi gazdasági ágazat jelentős hányadának tekinthető.

5

---