# Úřední věstník L 50/2016

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 50 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 5926. února 2016 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 50

České vydání

Právní předpisy

Ročník 5926. února 2016

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/261 ze dne 24. února 2016, kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95, pokud jde o určení reprezentativních cen v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/262 ze dne 25. února 2016 o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu aspartamu pocházejícího z Čínské lidové republiky | 4 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2016/263 ze dne 25. února 2016, kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, pokud jde o název kategorie potravin 12.3 Octy (
  1
  ) | 25 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/264 ze dne 25. února 2016 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 27 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/265 ze dne 25. února 2016 o schválení motorgenerátoru MELCO jako inovativní technologie ke snižování emisí CO2 z osobních automobilů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 443/2009 (
  1
  ) | 30 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/261 ze dne 24. února 2016, kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95, pokud jde o určení reprezentativních cen v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/262 ze dne 25. února 2016 o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu aspartamu pocházejícího z Čínské lidové republiky

4

*

Nařízení Komise (EU) 2016/263 ze dne 25. února 2016, kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, pokud jde o název kategorie potravin 12.3 Octy (
  1
  )

1

25

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/264 ze dne 25. února 2016 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

27

ROZHODNUTÍ

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/265 ze dne 25. února 2016 o schválení motorgenerátoru MELCO jako inovativní technologie ke snižování emisí CO2 z osobních automobilů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 443/2009 (
  1
  )

2

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 26.2.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 50/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/261

ze dne 24. února 2016,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95, pokud jde o určení reprezentativních cen v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 183 písm. b) uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 510/2014 ze dne 16. dubna 2014 o právní úpravě obchodování s některým zbožím vzniklým zpracováním zemědělských produktů a zrušení nařízení Rady (ES) č. 1216/2009 a (ES) č. 614/2009 (2), a zejména na čl. 5 odst. 6 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 1484/95 (3) stanovilo prováděcí pravidla k režimu dodatečných dovozních cel a určilo reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 1484/95 (3) stanovilo prováděcí pravidla k režimu dodatečných dovozních cel a určilo reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin.

| (2) | Z pravidelné kontroly údajů, na jejichž základě se stanoví reprezentativní ceny produktů v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, vyplývá nutnost změnit reprezentativní ceny pro dovoz některých produktů s přihlédnutím k cenovým rozdílům podle původu. |
| --- | --- |

(2)

Z pravidelné kontroly údajů, na jejichž základě se stanoví reprezentativní ceny produktů v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, vyplývá nutnost změnit reprezentativní ceny pro dovoz některých produktů s přihlédnutím k cenovým rozdílům podle původu.

| (3) | Nařízení (ES) č. 1484/95 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 1484/95 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (4) | Vzhledem k tomu, že je nutné začít uplatňovat uvedené opatření co nejdříve poté, co budou k dispozici aktualizované údaje, je třeba, aby toto nařízení vstoupilo v platnost dnem vyhlášení, |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k tomu, že je nutné začít uplatňovat uvedené opatření co nejdříve poté, co budou k dispozici aktualizované údaje, je třeba, aby toto nařízení vstoupilo v platnost dnem vyhlášení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha I nařízení (ES) č. 1484/95 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. února 2016.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 1.

2

(3)  Nařízení Komise (ES) č. 1484/95 ze dne 28. června 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla k režimu dodatečných dovozních cel a určují reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, a kterým se zrušuje nařízení č. 163/67/EHS (Úř. věst. L 145, 29.6.1995, s. 47).

3

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA I

| Kód KN | Popis zboží | Reprezentativní cena
  (EUR/100 kg) | Jistota uvedená v článku 3
  (EUR/100 kg) | Původ (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | 70 % kuřata – oškubaná, vykuchaná, bez hlavy a běháků, avšak s krkem, srdcem, játry a svalnatým žaludkem, zmrazená | 136,2 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | 65 % kuřata – oškubaná, vykuchaná, bez hlavy a běháků, bez krku, srdce, jater a svalnatého žaludku, zmrazená | 158,9
  147,1 | 0
  0 | AR
  BR |
| 0207 14 10 | Dělené maso, vykostěné, z kohoutů a slepic druhu Gallus domesticus, zmrazené | 294,0
  200,4
  296,4
  240,5 | 2
  30
  1
  18 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 0207 27 10 | Vykostěné dělené maso z krůt, zmrazené | 338,0
  239,0 | 0
  17 | BR
  CL |
| 0408 91 80 | Vejce bez skořápky, sušená | 402,1 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Tepelně neupravené přípravky z kohoutů nebo slepic druhu Gallus domesticus | 260,0 | 8 | BR |

Kód KN

Popis zboží

Reprezentativní cena

(EUR/100 kg)

Jistota uvedená v článku 3

(EUR/100 kg)

Původ (1)

0207 12 10

70 % kuřata – oškubaná, vykuchaná, bez hlavy a běháků, avšak s krkem, srdcem, játry a svalnatým žaludkem, zmrazená

136,2

0

AR

0207 12 90

65 % kuřata – oškubaná, vykuchaná, bez hlavy a běháků, bez krku, srdce, jater a svalnatého žaludku, zmrazená

158,9

147,1

0

0

AR

BR

0207 14 10

Dělené maso, vykostěné, z kohoutů a slepic druhu Gallus domesticus, zmrazené

294,0

200,4

296,4

240,5

2

30

1

18

AR

BR

CL

TH

0207 27 10

Vykostěné dělené maso z krůt, zmrazené

338,0

239,0

0

17

BR

CL

0408 91 80

Vejce bez skořápky, sušená

402,1

0

AR

1602 32 11

Tepelně neupravené přípravky z kohoutů nebo slepic druhu Gallus domesticus

260,0

8

BR

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód ‚ZZ‘ znamená ‚jiného původu‘.“

1

---

| 26.2.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 50/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 50/4

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/262

ze dne 25. února 2016

o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu aspartamu pocházejícího z Čínské lidové republiky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na čl. 7 odst. 4 uvedeného nařízení,

po konzultaci s členskými státy,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   ŘÍZENÍ

ŘÍZENÍ

1.1.   Zahájení řízení

Zahájení řízení

| (1) | Dne 30. května 2015 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové šetření týkající se dovozu aspartamu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“). Komise zahájila toto šetření na základě článku 5. V Úředním věstníku Evropské unie (2) uveřejnila příslušné oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 30. května 2015 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové šetření týkající se dovozu aspartamu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“). Komise zahájila toto šetření na základě článku 5. V Úředním věstníku Evropské unie (2) uveřejnila příslušné oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).

Úředním věstníku Evropské unie

2

| (2) | Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podala dne 16. dubna 2015 společnost Ajinomoto Sweeteners Europe SAS (dále jen „žadatel“). Žadatel je jediným výrobcem aspartamu v Unii. Žadatel tedy představuje celkový objem výroby aspartamu v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření. |
| --- | --- |

(2)

Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podala dne 16. dubna 2015 společnost Ajinomoto Sweeteners Europe SAS (dále jen „žadatel“). Žadatel je jediným výrobcem aspartamu v Unii. Žadatel tedy představuje celkový objem výroby aspartamu v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření.

1.2.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (3) | V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti na šetření kontaktovaly. Komise konkrétně vyrozuměla rovněž žadatele, známé vyvážející výrobce a čínské orgány, známé dovozce, dodavatele, uživatele, obchodní společnosti a distributory, o nichž je známo, že se jich zahájení šetření týká, a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(3)

V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti na šetření kontaktovaly. Komise konkrétně vyrozuměla rovněž žadatele, známé vyvážející výrobce a čínské orgány, známé dovozce, dodavatele, uživatele, obchodní společnosti a distributory, o nichž je známo, že se jich zahájení šetření týká, a vyzvala je k účasti.

| (4) | Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(4)

Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

| (5) | V souvislosti se zahájením šetření žádná ze zúčastněných stran o slyšení u útvarů Komise nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních nepožádala. |
| --- | --- |

(5)

V souvislosti se zahájením šetření žádná ze zúčastněných stran o slyšení u útvarů Komise nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních nepožádala.

1.3.   Výrobci ze srovnatelné země

Výrobci ze srovnatelné země

| (6) | V oznámení o zahájení řízení Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o Japonsku nebo Jižní Korei jako o třetí zemi s tržní ekonomikou ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Proto Komise o zahájení informovala výrobce v Japonsku a Jižní Korei a vyzvala je k účasti. Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(6)

V oznámení o zahájení řízení Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o Japonsku nebo Jižní Korei jako o třetí zemi s tržní ekonomikou ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Proto Komise o zahájení informovala výrobce v Japonsku a Jižní Korei a vyzvala je k účasti. Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

1.4.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (7) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení možná vybere vzorek vyvážejících výrobců a dovozců dotčeného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(7)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení možná vybere vzorek vyvážejících výrobců a dovozců dotčeného výrobku v Unii.

1.4.1.   Výběr vzorku dovozců

Výběr vzorku dovozců

| (8) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé dovozce, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(8)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé dovozce, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.

| (9) | Na dotazník uvedený v oznámení o zahájení přezkumu týkající výběru vzorku neodpověděl žádný ze známých dovozců, které Komise kontaktovala. Výběr vzorku se proto v tomto šetření nepoužije. |
| --- | --- |

(9)

Na dotazník uvedený v oznámení o zahájení přezkumu týkající výběru vzorku neodpověděl žádný ze známých dovozců, které Komise kontaktovala. Výběr vzorku se proto v tomto šetření nepoužije.

| (10) | Ozvali se a svou odpověď na dotazník poskytli dva distributoři, jmenovitě obchodní společnosti, které nakupují a dále prodávají aspartam vyrobený výhradně výrobcem Unie. |
| --- | --- |

(10)

Ozvali se a svou odpověď na dotazník poskytli dva distributoři, jmenovitě obchodní společnosti, které nakupují a dále prodávají aspartam vyrobený výhradně výrobcem Unie.

1.4.2.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

| (11) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala stálou misi ČLR při Evropské unii, aby identifikovala a/nebo oslovila případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. |
| --- | --- |

(11)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala stálou misi ČLR při Evropské unii, aby identifikovala a/nebo oslovila případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

| (12) | Požadované informace poskytlo šest vyvážejících výrobců v dotčené zemi a tito vývozci rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek tří vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Tři čínští vyvážející výrobci nebo skupiny zařazení do vzorku, kteří se spoluprací souhlasili, představují tedy přibližně 90 % celkového dovozu aspartamu pocházejícího z ČLR. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány v dotčené zemi konzultováni ohledně výběru vzorku. Nebyly vzneseny žádné připomínky. |
| --- | --- |

(12)

Požadované informace poskytlo šest vyvážejících výrobců v dotčené zemi a tito vývozci rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek tří vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Tři čínští vyvážející výrobci nebo skupiny zařazení do vzorku, kteří se spoluprací souhlasili, představují tedy přibližně 90 % celkového dovozu aspartamu pocházejícího z ČLR. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány v dotčené zemi konzultováni ohledně výběru vzorku. Nebyly vzneseny žádné připomínky.

1.4.3.   Individuální zjišťování

Individuální zjišťování

| (13) | Tři vyvážející výrobci v dotyčné zemi nezařazení do vzorku požádali o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení a byl jim poskytnut formulář žádosti. Žádný z těchto tří vyvážejících výrobců však vyplněný formulář žádosti ve stanovené lhůtě nepředložil. Komise se proto domnívá, že žádosti o individuální zjišťování ze strany těchto tří vyvážejících výrobců nezařazení do vzorku nejsou platné. |
| --- | --- |

(13)

Tři vyvážející výrobci v dotyčné zemi nezařazení do vzorku požádali o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení a byl jim poskytnut formulář žádosti. Žádný z těchto tří vyvážejících výrobců však vyplněný formulář žádosti ve stanovené lhůtě nepředložil. Komise se proto domnívá, že žádosti o individuální zjišťování ze strany těchto tří vyvážejících výrobců nezařazení do vzorku nejsou platné.

1.5.   Formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství

Formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství

| (14) | Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení zaslala Komise formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství šesti spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v dotčené zemi, kteří si přáli požádat o individuální dumpingové rozpětí. Dva z těchto šesti vyvážejících výrobců předložili vyplněný formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, ale jeden z nich poté svou žádost stáhl. |
| --- | --- |

(14)

Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení zaslala Komise formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství šesti spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v dotčené zemi, kteří si přáli požádat o individuální dumpingové rozpětí. Dva z těchto šesti vyvážejících výrobců předložili vyplněný formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, ale jeden z nich poté svou žádost stáhl.

1.6.   Odpovědi na dotazník

Odpovědi na dotazník

| (15) | Komise zaslala dotazníky výrobci v Unii, spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v dotčené zemi, jednomu výrobci v Japonsku, které bylo vybráno jako srovnatelná třetí země, jak je uvedeno níže v 45. bodě odůvodnění, známým uživatelům a dvěma distributorům, kteří se přihlásili po zveřejnění oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(15)

Komise zaslala dotazníky výrobci v Unii, spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v dotčené zemi, jednomu výrobci v Japonsku, které bylo vybráno jako srovnatelná třetí země, jak je uvedeno níže v 45. bodě odůvodnění, známým uživatelům a dvěma distributorům, kteří se přihlásili po zveřejnění oznámení o zahájení řízení.

| (16) | Odpovědi na dotazník zaslal výrobce v Unii, tři vyvážející výrobci zařazení do vzorku v dotčené zemi, jeden výrobce v Japonsku (dále jen „srovnatelná země“), dva distributoři a pět uživatelů. |
| --- | --- |

(16)

Odpovědi na dotazník zaslal výrobce v Unii, tři vyvážející výrobci zařazení do vzorku v dotčené zemi, jeden výrobce v Japonsku (dále jen „srovnatelná země“), dva distributoři a pět uživatelů.

1.7.   Inspekce na místě

Inspekce na místě

| (17) | Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení existence dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:






  a) | výrobce v Unii:






  — | Hyet Sweet S.A.S (dříve Ajinomoto Sweeteners Europe S.A.S), Gravelines, Francie; |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení existence dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:

a)

výrobce v Unii:

—

Hyet Sweet S.A.S (dříve Ajinomoto Sweeteners Europe S.A.S), Gravelines, Francie;

| b) | uživatelé:






  — | Princes Limited, Liverpool, Spojené království; |
| --- | --- | --- |

b)

uživatelé:

—

Princes Limited, Liverpool, Spojené království;

| — | Wrigley Company Limited, Plymouth, Spojené království; |
| --- | --- |

—

Wrigley Company Limited, Plymouth, Spojené království;

| c) | vyvážející výrobci v dotčené zemi:






  — | skupina Sinosweet (dále jen „Sinosweet“), včetně:






  — | Sinosweet Co., Ltd., velkoměsto Yixing, provincie Jiangsu, ČLR, a |
| --- | --- | --- | --- |

c)

vyvážející výrobci v dotčené zemi:

—

skupina Sinosweet (dále jen „Sinosweet“), včetně:

—

Sinosweet Co., Ltd., velkoměsto Yixing, provincie Jiangsu, ČLR, a

| — | Hansweet Co., Ltd., velkoměsto Yixing, provincie Jiangsu, ČLR, |
| --- | --- |

—

Hansweet Co., Ltd., velkoměsto Yixing, provincie Jiangsu, ČLR,

| — | skupina Niutang (dále jen „Niutang“), včetně:






  — | Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd., velkoměsto Nantong, provincie Jiangsu, ČLR, a |
| --- | --- | --- |

—

skupina Niutang (dále jen „Niutang“), včetně:

—

Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd., velkoměsto Nantong, provincie Jiangsu, ČLR, a

| — | Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd., velkoměsto Niutang, město Changzhou, provincie Province, ČLR, |
| --- | --- |

—

Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd., velkoměsto Niutang, město Changzhou, provincie Province, ČLR,

| — | Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, velkoměsto Changzhou, provincie Jiangsu, ČLR (dále jen „Changmao“); |
| --- | --- |

—

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, velkoměsto Changzhou, provincie Jiangsu, ČLR (dále jen „Changmao“);

| d) | dovozci, kteří jsou ve spojení s vyvážejícími výrobci:






  — | Niutang UK Co., Ltd., Telford, Shropshire, Spojené království; |
| --- | --- | --- |

d)

dovozci, kteří jsou ve spojení s vyvážejícími výrobci:

—

Niutang UK Co., Ltd., Telford, Shropshire, Spojené království;

| e) | výrobce ve srovnatelné zemi






  — | Ajinomoto Co., Tokio, Japonsko. |
| --- | --- | --- |

e)

výrobce ve srovnatelné zemi

—

Ajinomoto Co., Tokio, Japonsko.

1.8.   Období šetření a posuzované období

Období šetření a posuzované období

| (18) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2014 do 31. března 2015 (dále jen „období šetření“ či „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2011 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(18)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2014 do 31. března 2015 (dále jen „období šetření“ či „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2011 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Dotčený výrobek

Dotčený výrobek

| (19) | Dotčeným výrobkem je dle definice v oznámení o zahájení řízení aspartam (N-L-α-aspartyl-L-fenylalanin-1-methylester, N-methylester kyseliny 3-amino-N-(α-karbomethoxyfenethyl)-sukcinamové), CAS RN 22839-47-0, pocházející z ČLR, jakož i aspartam pocházející z ČLR a obsažený v přípravcích a/nebo směsích obsahujících rovněž další sladidla a/nebo vodu, v současnosti kódů KN ex 2924 29 98, ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 3824 90 92 a ex 3824 90 93. |
| --- | --- |

(19)

Dotčeným výrobkem je dle definice v oznámení o zahájení řízení aspartam (N-L-α-aspartyl-L-fenylalanin-1-methylester, N-methylester kyseliny 3-amino-N-(α-karbomethoxyfenethyl)-sukcinamové), CAS RN 22839-47-0, pocházející z ČLR, jakož i aspartam pocházející z ČLR a obsažený v přípravcích a/nebo směsích obsahujících rovněž další sladidla a/nebo vodu, v současnosti kódů KN ex 2924 29 98, ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 3824 90 92 a ex 3824 90 93.

| (20) | Aspartam je sladicí látka vyráběná v podobě bílých, různě velikých krystalů bez zápachu s chuťovým profilem podobným cukru, ale se zvýšenou účinností slazení a značně nižší kalorickou hodnotou. Z tohoto důvodu se používá hlavně jako náhražka cukru v odvětví výroby nealkoholických nápojů, potravin a mléčných výrobků. |
| --- | --- |

(20)

Aspartam je sladicí látka vyráběná v podobě bílých, různě velikých krystalů bez zápachu s chuťovým profilem podobným cukru, ale se zvýšenou účinností slazení a značně nižší kalorickou hodnotou. Z tohoto důvodu se používá hlavně jako náhražka cukru v odvětví výroby nealkoholických nápojů, potravin a mléčných výrobků.

| (21) | Šetření prokázalo, že přípravky a/nebo směsi obsahující aspartam pocházející z ČLR se na trh Unie během období šetření ve skutečnosti nedovážely. Komise dospěla k závěru, že vzhledem k nulovému dovozu by tyto přípravky a/nebo směsi neměly být v definici výrobku zahrnuty. Toto vyjasnění definice výrobku nemá vliv na zjištění v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie. |
| --- | --- |

(21)

Šetření prokázalo, že přípravky a/nebo směsi obsahující aspartam pocházející z ČLR se na trh Unie během období šetření ve skutečnosti nedovážely. Komise dospěla k závěru, že vzhledem k nulovému dovozu by tyto přípravky a/nebo směsi neměly být v definici výrobku zahrnuty. Toto vyjasnění definice výrobku nemá vliv na zjištění v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie.

| (22) | Definice dotčeného výrobku by proto měla být upřesněna tak, aby zahrnovala pouze aspartam (N-L-α-aspartyl-L-fenylalanin-1-methylester, N-methylester kyseliny 3-amino-N-(α-karbomethoxyfenethyl)-sukcinamové), CAS RN 22839-47-0, pocházející z Číny, v současnosti kódů KN ex 2924 29 98 (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „aspartam“). |
| --- | --- |

(22)

Definice dotčeného výrobku by proto měla být upřesněna tak, aby zahrnovala pouze aspartam (N-L-α-aspartyl-L-fenylalanin-1-methylester, N-methylester kyseliny 3-amino-N-(α-karbomethoxyfenethyl)-sukcinamové), CAS RN 22839-47-0, pocházející z Číny, v současnosti kódů KN ex 2924 29 98 (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „aspartam“).

2.2.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (23) | Šetření ukázalo, že stejné základní fyzické a chemické vlastnosti i stejná základní použití mají tyto výrobky:






  — | dotčený výrobek, |
| --- | --- | --- |

(23)

Šetření ukázalo, že stejné základní fyzické a chemické vlastnosti i stejná základní použití mají tyto výrobky:

—

dotčený výrobek,

| — | výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu dotčených zemí, |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu dotčených zemí,

| — | dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na tuzemském trhu Japonska, které posloužilo jako srovnatelná země, a |
| --- | --- |

—

dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na tuzemském trhu Japonska, které posloužilo jako srovnatelná země, a

| — | dotčený výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

—

dotčený výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Běžná hodnota

Běžná hodnota

3.1.1.   Zacházení jako v tržním hospodářství

Zacházení jako v tržním hospodářství

| (24) | Za účelem určení, zda jsou kritéria v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení splněna, si Komise vyžádala nezbytné informace tím, že požádala vyvážející výrobce o vyplnění formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Jeden výrobce zařazený do vzorku požádal o zacházení jako v tržním hospodářství a ve lhůtě předložil formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(24)

Za účelem určení, zda jsou kritéria v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení splněna, si Komise vyžádala nezbytné informace tím, že požádala vyvážející výrobce o vyplnění formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Jeden výrobce zařazený do vzorku požádal o zacházení jako v tržním hospodářství a ve lhůtě předložil formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.

| (25) | Komise předložené informace prověřila v prostorách dotčené společnosti. |
| --- | --- |

(25)

Komise předložené informace prověřila v prostorách dotčené společnosti.

| (26) | Toto prověření prokázalo, že tento vyvážející výrobce nesplnil kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a proto mu nemůže být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, zejména byly zjištěny nedostatky v souvislosti s kritérii 2 a 3. |
| --- | --- |

(26)

Toto prověření prokázalo, že tento vyvážející výrobce nesplnil kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a proto mu nemůže být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, zejména byly zjištěny nedostatky v souvislosti s kritérii 2 a 3.

| (27) | Komise sdělila podrobná zjištění dotyčnému vyvážejícímu výrobci, orgánům v dotčené zemi a výrobnímu odvětví Unie. Společnost zjištění Komise rozporovala a předložila k tomuto sdělení písemné připomínky. Hlavní podstatné připomínky, které byly obdrženy, jsou řešeny níže. |
| --- | --- |

(27)

Komise sdělila podrobná zjištění dotyčnému vyvážejícímu výrobci, orgánům v dotčené zemi a výrobnímu odvětví Unie. Společnost zjištění Komise rozporovala a předložila k tomuto sdělení písemné připomínky. Hlavní podstatné připomínky, které byly obdrženy, jsou řešeny níže.

| (28) | Pokud jde o kritérium č. 2, vyvážející výrobce zdůrazňoval, že má jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory, které splňuje standardy účetního výkaznictví Hongkongu. |
| --- | --- |

(28)

Pokud jde o kritérium č. 2, vyvážející výrobce zdůrazňoval, že má jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory, které splňuje standardy účetního výkaznictví Hongkongu.

| (29) | Pokud jde o kritérium č. 3, vyvážející výrobce tvrdil, že výhody plynoucí z režimu (režimů) preferenčního daňového zacházení, grantů nebo nákupu uživatelských práv k pozemkům by se měly považovat za podobné subvencím, a proto by se neměly posuzovat v rámci šetření souvisejícího se zacházením jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(29)

Pokud jde o kritérium č. 3, vyvážející výrobce tvrdil, že výhody plynoucí z režimu (režimů) preferenčního daňového zacházení, grantů nebo nákupu uživatelských práv k pozemkům by se měly považovat za podobné subvencím, a proto by se neměly posuzovat v rámci šetření souvisejícího se zacházením jako v tržním hospodářství.

| (30) | Navíc vyvážející výrobce tvrdil, že stávající posouzení kritérií 2 a 3 je v rozporu se závěry dvou předcházejících šetření, ve kterých společnost žádala o zacházení jako v tržním hospodářství a která dospěla k závěru, že kritéria 2 a 3 byla splněna. |
| --- | --- |

(30)

Navíc vyvážející výrobce tvrdil, že stávající posouzení kritérií 2 a 3 je v rozporu se závěry dvou předcházejících šetření, ve kterých společnost žádala o zacházení jako v tržním hospodářství a která dospěla k závěru, že kritéria 2 a 3 byla splněna.

| (31) | Komise připomíná, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství se činí pro každé šetření nezávisle na základě konkrétních okolností relevantních pro šetření a s odvoláním na stávající praxi. Všechna šetření se musí provádět pro každý jednotlivý případ. |
| --- | --- |

(31)

Komise připomíná, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství se činí pro každé šetření nezávisle na základě konkrétních okolností relevantních pro šetření a s odvoláním na stávající praxi. Všechna šetření se musí provádět pro každý jednotlivý případ.

| (32) | Pokud jde o posouzení režimu (režimů) preferenčního daňového zacházení a grantů v rámci kritéria 3, Komise se domnívá, že účel posouzení zacházení jako v tržním hospodářství antisubvenčního šetření se liší, jelikož v posouzení zacházení jako v tržním hospodářství se stanoví, zda společnost funguje v podmínkách tržního hospodářství, zatímco antisubvenční šetření stanoví, zda společnost využívá napadnutelných subvencí. Tyto dvě otázky musí být řešeny zvlášť rovněž vzhledem k tomu, že příslušným aspektem kritéria 3 je, zda u výrobních nákladů a finanční situace firem nedochází ke značnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství, a nikoli zda společnost využívá napadnutelných subvencí (3). |
| --- | --- |

(32)

Pokud jde o posouzení režimu (režimů) preferenčního daňového zacházení a grantů v rámci kritéria 3, Komise se domnívá, že účel posouzení zacházení jako v tržním hospodářství antisubvenčního šetření se liší, jelikož v posouzení zacházení jako v tržním hospodářství se stanoví, zda společnost funguje v podmínkách tržního hospodářství, zatímco antisubvenční šetření stanoví, zda společnost využívá napadnutelných subvencí. Tyto dvě otázky musí být řešeny zvlášť rovněž vzhledem k tomu, že příslušným aspektem kritéria 3 je, zda u výrobních nákladů a finanční situace firem nedochází ke značnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství, a nikoli zda společnost využívá napadnutelných subvencí (3).

3

| (33) | Pokud jde o cenu za převod uživatelských práv k pozemkům, Komise se domnívá, že obdržené připomínky nemění její závěr, že uživatelské právo k pozemkům nebylo získáno za hodnotu odpovídající tržní ceně. |
| --- | --- |

(33)

Pokud jde o cenu za převod uživatelských práv k pozemkům, Komise se domnívá, že obdržené připomínky nemění její závěr, že uživatelské právo k pozemkům nebylo získáno za hodnotu odpovídající tržní ceně.

| (34) | Navíc vyvážející výrobce požádal o slyšení, kterému by předsedal úředník pro slyšení. Toto slyšení se konalo dne 6. ledna 2016 a společnost mohla vysvětlit všechny důvody, proč se domnívá, že splňuje požadavky kritérií 2 a 3 pro zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(34)

Navíc vyvážející výrobce požádal o slyšení, kterému by předsedal úředník pro slyšení. Toto slyšení se konalo dne 6. ledna 2016 a společnost mohla vysvětlit všechny důvody, proč se domnívá, že splňuje požadavky kritérií 2 a 3 pro zacházení jako v tržním hospodářství.

| (35) | I po slyšení se však dále mělo za to, že žadatel neprokázal, že splňuje požadavky druhé a třetí odrážky čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Žadatel především neprokázal, že nebyl vystaven značnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství. Šetření ve skutečnosti odhalila, že společnost využívala režimu (režimů) preferenčního daňového zacházení, grantů nebo nákupu uživatelských práv k pozemkům, a proto nesplnila požadavky kritéria 3 posouzení zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(35)

I po slyšení se však dále mělo za to, že žadatel neprokázal, že splňuje požadavky druhé a třetí odrážky čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Žadatel především neprokázal, že nebyl vystaven značnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství. Šetření ve skutečnosti odhalila, že společnost využívala režimu (režimů) preferenčního daňového zacházení, grantů nebo nákupu uživatelských práv k pozemkům, a proto nesplnila požadavky kritéria 3 posouzení zacházení jako v tržním hospodářství.

| (36) | S ohledem na vážnost zjištění souvisejících s kritériem 3 se nepovažuje za nutné dále se v této fázi šetření zabývat nedostatky zjištěnými u kritéria 2. |
| --- | --- |

(36)

S ohledem na vážnost zjištění souvisejících s kritériem 3 se nepovažuje za nutné dále se v této fázi šetření zabývat nedostatky zjištěnými u kritéria 2.

| (37) | Komise vyvážejícího výrobce informovala o konečném určení zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(37)

Komise vyvážejícího výrobce informovala o konečném určení zacházení jako v tržním hospodářství.

3.1.2.   Volba srovnatelné země

Volba srovnatelné země

| (38) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem bylo třeba vybrat třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“). |
| --- | --- |

(38)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem bylo třeba vybrat třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).

| (39) | V oznámení o zahájení Komise informovala zúčastněné strany, že jako o vhodné srovnatelné zemi uvažuje o Japonsku nebo Jižní Korei, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. |
| --- | --- |

(39)

V oznámení o zahájení Komise informovala zúčastněné strany, že jako o vhodné srovnatelné zemi uvažuje o Japonsku nebo Jižní Korei, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.

| (40) | Komise obdržela připomínky Čínské komory mezinárodního obchodu (China Chamber of International Commerce), Čínské komory obchodu s kovy (China Chamber of Commerce of Metals), Sdružení dovozců a vývozců minerálních a chemických látek (Minerals & Chemicals Importers & Exporters) a čínských vyvážejících výrobců, a ti všichni vyjádřili námitky proti použití Japonska jako srovnatelné země. Bylo tvrzeno, že Jižní Korea je vhodnější srovnatelnou zemi mimo jiné z důvodu, že na tuzemském trhu v Jižní Korei je silnější hospodářská soutěž než na trhu v Japonsku. |
| --- | --- |

(40)

Komise obdržela připomínky Čínské komory mezinárodního obchodu (China Chamber of International Commerce), Čínské komory obchodu s kovy (China Chamber of Commerce of Metals), Sdružení dovozců a vývozců minerálních a chemických látek (Minerals & Chemicals Importers & Exporters) a čínských vyvážejících výrobců, a ti všichni vyjádřili námitky proti použití Japonska jako srovnatelné země. Bylo tvrzeno, že Jižní Korea je vhodnější srovnatelnou zemi mimo jiné z důvodu, že na tuzemském trhu v Jižní Korei je silnější hospodářská soutěž než na trhu v Japonsku.

| (41) | V zájmu prozkoumání všech možností výběru vhodné srovnatelné země Komise vyzvala všechny známé dovozce, kteří nejsou ve spojení, čínské vyvážející výrobce zařazené do vzorku, Čínskou komoru mezinárodního obchodu (China Chamber of International Commerce), Čínskou komoru obchodu s kovy (China Chamber of Commerce of Metals), Sdružení dovozců a vývozců minerálních a chemických látek (Minerals & Chemicals Importers & Exporters), aby poskytli všechny podstatné informace o jakýchkoli potenciálních třetích zemích s tržním hospodářstvím mimo Japonsko a Jižní Koreu. |
| --- | --- |

(41)

V zájmu prozkoumání všech možností výběru vhodné srovnatelné země Komise vyzvala všechny známé dovozce, kteří nejsou ve spojení, čínské vyvážející výrobce zařazené do vzorku, Čínskou komoru mezinárodního obchodu (China Chamber of International Commerce), Čínskou komoru obchodu s kovy (China Chamber of Commerce of Metals), Sdružení dovozců a vývozců minerálních a chemických látek (Minerals & Chemicals Importers & Exporters), aby poskytli všechny podstatné informace o jakýchkoli potenciálních třetích zemích s tržním hospodářstvím mimo Japonsko a Jižní Koreu.

| (42) | Na základě informací, které má Komise k dispozici, bylo potvrzeno, že aspartam se vyrábí v omezeném počtu zemí, a to v ČLR, Japonsku, Jižní Korei a Unii. |
| --- | --- |

(42)

Na základě informací, které má Komise k dispozici, bylo potvrzeno, že aspartam se vyrábí v omezeném počtu zemí, a to v ČLR, Japonsku, Jižní Korei a Unii.

| (43) | Na základě obdržených připomínek Komise kontaktovala výrobce, o němž je známo, že aspartam v Jižní Korei vyrábí, který však se spoluprací při šetření nesouhlasil. |
| --- | --- |

(43)

Na základě obdržených připomínek Komise kontaktovala výrobce, o němž je známo, že aspartam v Jižní Korei vyrábí, který však se spoluprací při šetření nesouhlasil.

| (44) | Byl kontaktován japonský výrobce a ten předběžně se spoluprací při šetření souhlasil. |
| --- | --- |

(44)

Byl kontaktován japonský výrobce a ten předběžně se spoluprací při šetření souhlasil.

| (45) | Komise v této fázi dospěla k závěru, že Japonsko je vhodnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(45)

Komise v této fázi dospěla k závěru, že Japonsko je vhodnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

3.1.3.   Běžná hodnota (srovnatelná země)

Běžná hodnota (srovnatelná země)

| (46) | Informace obdržené od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi byly použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(46)

Informace obdržené od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi byly použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

| (47) | Za prvé Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům v Japonsku reprezentativní. Za tímto účelem byl tento celkový objem prodeje srovnán s celkovým objemem dotčeného výrobku vyvezeného každým z čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku do Unie. Na základě toho bylo zjištěno, že obdobný výrobek byl prodáván na japonském trhu v reprezentativním množství. |
| --- | --- |

(47)

Za prvé Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům v Japonsku reprezentativní. Za tímto účelem byl tento celkový objem prodeje srovnán s celkovým objemem dotčeného výrobku vyvezeného každým z čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku do Unie. Na základě toho bylo zjištěno, že obdobný výrobek byl prodáván na japonském trhu v reprezentativním množství.

| (48) | Za druhé Komise určila typy výrobku, které výrobce ve srovnatelné zemi prodává na domácím trhu a které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy výrobku prodávanými čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na vývoz do Unie. Podle typu výrobku Komise porovnala objem prodeje v Japonsku s vývozem do Unie u každého čínského vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku. Toto srovnání prokázalo, že v Japonsku byly všechny typy výrobku prodávány v reprezentativním množství. |
| --- | --- |

(48)

Za druhé Komise určila typy výrobku, které výrobce ve srovnatelné zemi prodává na domácím trhu a které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy výrobku prodávanými čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na vývoz do Unie. Podle typu výrobku Komise porovnala objem prodeje v Japonsku s vývozem do Unie u každého čínského vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku. Toto srovnání prokázalo, že v Japonsku byly všechny typy výrobku prodávány v reprezentativním množství.

| (49) | Komise následně zkoumala, zda je možné prodej každého typu dotčeného výrobku na domácím trhu považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je či není ziskový, pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představuje více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku, a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší. U všech srovnávaných typů výrobku by mohla běžná hodnota vycházet z váženého průměru cen veškerého domácího prodeje tohoto typu výrobku během období šetření. |
| --- | --- |

(49)

Komise následně zkoumala, zda je možné prodej každého typu dotčeného výrobku na domácím trhu považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je či není ziskový, pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představuje více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku, a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší. U všech srovnávaných typů výrobku by mohla běžná hodnota vycházet z váženého průměru cen veškerého domácího prodeje tohoto typu výrobku během období šetření.

| (50) | A nakonec – Komise určila typy výrobku, které jsou vyváženy z ČLR do Unie a nejsou prodávány v Japonsku, a vypočetla na základě čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení běžnou hodnotu. Pro výpočet běžné hodnoty u těchto typů vzala Komise v úvahu průměrné výrobní náklady nejbližších typů výrobku vyrobených výrobcem ve srovnatelné zemi a připočetla přiměřenou částku prodejních, režijních a správních nákladů a zisku z prodeje obdobného výrobku dosaženého výrobcem ve srovnatelné zemi odpovídajícímu váženým průměrným částkám při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období šetření. |
| --- | --- |

(50)

A nakonec – Komise určila typy výrobku, které jsou vyváženy z ČLR do Unie a nejsou prodávány v Japonsku, a vypočetla na základě čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení běžnou hodnotu. Pro výpočet běžné hodnoty u těchto typů vzala Komise v úvahu průměrné výrobní náklady nejbližších typů výrobku vyrobených výrobcem ve srovnatelné zemi a připočetla přiměřenou částku prodejních, režijních a správních nákladů a zisku z prodeje obdobného výrobku dosaženého výrobcem ve srovnatelné zemi odpovídajícímu váženým průměrným částkám při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období šetření.

3.2.   Vývozní cena

Vývozní cena

| (51) | Tři vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo jako dovozci prostřednictvím společností ve spojení. |
| --- | --- |

(51)

Tři vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo jako dovozci prostřednictvím společností ve spojení.

| (52) | Pokud vyvážející výrobci dotyčný výrobek vyváží přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek prodávaný na vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(52)

Pokud vyvážející výrobci dotyčný výrobek vyváží přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek prodávaný na vývoz do Unie.

| (53) | Jestliže vyvážející výrobci vyváží dotčený výrobek do Unie prostřednictvím společností ve spojení, které působily jako dovozce, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V tomto případě byly provedeny úpravy ceny o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů, a o přiměřené ziskové rozpětí. |
| --- | --- |

(53)

Jestliže vyvážející výrobci vyváží dotčený výrobek do Unie prostřednictvím společností ve spojení, které působily jako dovozce, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V tomto případě byly provedeny úpravy ceny o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů, a o přiměřené ziskové rozpětí.

3.3.   Srovnání

Srovnání

| (54) | Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu výrobců zařazených do vzorku na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(54)

Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu výrobců zařazených do vzorku na základě ceny ze závodu.

| (55) | Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. |
| --- | --- |

(55)

Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.

| (56) | Pokud jde o vývozní ceny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, byly provedeny úpravy u nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci, úvěry, bankovní poplatky a provize. Pokud jde o domácí ceny výrobce ze srovnatelné země, byly provedeny úpravy u nákladů na vnitrozemskou dopravu, úvěry a manipulaci. |
| --- | --- |

(56)

Pokud jde o vývozní ceny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, byly provedeny úpravy u nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci, úvěry, bankovní poplatky a provize. Pokud jde o domácí ceny výrobce ze srovnatelné země, byly provedeny úpravy u nákladů na vnitrozemskou dopravu, úvěry a manipulaci.

| (57) | Jeden vývozce požádal o úpravu své vývozní ceny o měnový přepočet podle čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení. Tento vyvážející výrobce uzavřel dohody o úhradě formou termínované devizové transakce, aby neutralizoval zhodnocování své měny vůči měnám, které se při prodeji na vývoz obvykle používají, což je euro a americký dolar. Šetření však ukázalo, že mezi měnovými kontrakty a obchodní smlouvou o prodeji na vývoz nebylo žádné přímé spojení. Žádost proto nebyla akceptována. |
| --- | --- |

(57)

Jeden vývozce požádal o úpravu své vývozní ceny o měnový přepočet podle čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení. Tento vyvážející výrobce uzavřel dohody o úhradě formou termínované devizové transakce, aby neutralizoval zhodnocování své měny vůči měnám, které se při prodeji na vývoz obvykle používají, což je euro a americký dolar. Šetření však ukázalo, že mezi měnovými kontrakty a obchodní smlouvou o prodeji na vývoz nebylo žádné přímé spojení. Žádost proto nebyla akceptována.

| (58) | Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku v ČLR tvrdil, že měla být prověřena řada faktorů s cílem určit, zda byla potřebná úprava, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání mezi vývozní cenou čínských vývozců zařazených do vzorku a běžnou hodnotou zjištěnou v Japonsku. Tyto faktory se týkaly obchodní úrovně, množství prodeje, fyzické kvality a rozdílů ve značkách a rozdílů v nákladech kupříkladu na výzkum a vývoj, suroviny, fixní náklady a daňové režimy. |
| --- | --- |

(58)

Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku v ČLR tvrdil, že měla být prověřena řada faktorů s cílem určit, zda byla potřebná úprava, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání mezi vývozní cenou čínských vývozců zařazených do vzorku a běžnou hodnotou zjištěnou v Japonsku. Tyto faktory se týkaly obchodní úrovně, množství prodeje, fyzické kvality a rozdílů ve značkách a rozdílů v nákladech kupříkladu na výzkum a vývoj, suroviny, fixní náklady a daňové režimy.

| (59) | Pokud jde o obchodní úroveň, nebyl zjištěn žádný podstatný rozdíl v prodejní struktuře nebo typu zákazníků žádajícího vyvážejícího výrobce a výrobce ve srovnatelné zemi. Podobně nebyla zjištěna existence žádného rozdílu ve fyzické charakteristice obdobného výrobku a dotčeného výrobku, který by zdůvodňoval úpravu. Navíc se šetřením nezjistilo, že by značka výrobce ze srovnatelné země měla vliv na ceny tak, že by to zdůvodňovalo úpravu. Žádající vyvážející výrobce neposkytl v tomto smyslu přesvědčivý důkaz nebo rozhodující informace. |
| --- | --- |

(59)

Pokud jde o obchodní úroveň, nebyl zjištěn žádný podstatný rozdíl v prodejní struktuře nebo typu zákazníků žádajícího vyvážejícího výrobce a výrobce ve srovnatelné zemi. Podobně nebyla zjištěna existence žádného rozdílu ve fyzické charakteristice obdobného výrobku a dotčeného výrobku, který by zdůvodňoval úpravu. Navíc se šetřením nezjistilo, že by značka výrobce ze srovnatelné země měla vliv na ceny tak, že by to zdůvodňovalo úpravu. Žádající vyvážející výrobce neposkytl v tomto smyslu přesvědčivý důkaz nebo rozhodující informace.

| (60) | Pokud jde o žádosti týkající se nákladů, šetření potvrdilo, že výrobce ze srovnatelné země v minulých letech přešel na jinou výrobní metodu. Šetření však nepotvrdilo kvůli odlišné výrobní metodě žádné významné zvýšení nákladů, které by úpravy zdůvodňovalo. |
| --- | --- |

(60)

Pokud jde o žádosti týkající se nákladů, šetření potvrdilo, že výrobce ze srovnatelné země v minulých letech přešel na jinou výrobní metodu. Šetření však nepotvrdilo kvůli odlišné výrobní metodě žádné významné zvýšení nákladů, které by úpravy zdůvodňovalo.

3.4.   Dumpingová rozpětí

Dumpingová rozpětí

| (61) | U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi (viz 46. až 50. bod odůvodnění výše) s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(61)

U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi (viz 46. až 50. bod odůvodnění výše) s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (62) | Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd | 284,23 % |
| Skupina Sinosweet | 275,91 % |
| Skupina Niutang | 219,17 % |

(62)

Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

284,23 %

Skupina Sinosweet

275,91 %

Skupina Niutang

219,17 %

| (63) | Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí vypočetla v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo tudíž stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. |
| --- | --- |

(63)

Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí vypočetla v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo tudíž stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.

| (64) | Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, 262,93 %. |
| --- | --- |

(64)

Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, 262,93 %.

| (65) | U všech ostatních vyvážejících výrobců v dotčené zemi stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyjádřený jako podíl na celkovém objemu vývozu – jak je uveden v dovozních statistikách Eurostatu – z dotčené země do Unie. |
| --- | --- |

(65)

U všech ostatních vyvážejících výrobců v dotčené zemi stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyjádřený jako podíl na celkovém objemu vývozu – jak je uveden v dovozních statistikách Eurostatu – z dotčené země do Unie.

| (66) | Úroveň spolupráce je vysoká, protože dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval okolo 90 % celkového vývozu do Unie v období šetření. Na základě toho Komise rozhodla, že stanoví zbytkové dumpingové rozpětí na úrovni spolupracujícího vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku s nejvyšším dumpigovým rozpětím. |
| --- | --- |

(66)

Úroveň spolupráce je vysoká, protože dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval okolo 90 % celkového vývozu do Unie v období šetření. Na základě toho Komise rozhodla, že stanoví zbytkové dumpingové rozpětí na úrovni spolupracujícího vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku s nejvyšším dumpigovým rozpětím.

| (67) | Prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou následující:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd | 284,23 % |
| Skupina Sinosweet | 275,91 % |
| Skupina Niutang | 219,17 % |
| Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku | 262,93 % |
| Všechny ostatní společnosti | 284,23 % |

(67)

Prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou následující:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

284,23 %

Skupina Sinosweet

275,91 %

Skupina Niutang

219,17 %

Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku

262,93 %

Všechny ostatní společnosti

284,23 %

4.   ÚJMA

ÚJMA

4.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

| (68) | Obdobný výrobek vyráběl v Unii během období šetření jeden výrobce, Ajinomoto Sweeteners Europe S.A.S (dále jen „ASE“). ASE byla dne 15. října 2015 koupena společností Hyet Holding B.V. a název výrobce v Unii se poté změnil na Hyet Sweet S.A.S (dále jen „Hyet“). Nový vlastník potvrdil svou plnou podporu probíhajícího šetření. Hyet proto představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(68)

Obdobný výrobek vyráběl v Unii během období šetření jeden výrobce, Ajinomoto Sweeteners Europe S.A.S (dále jen „ASE“). ASE byla dne 15. října 2015 koupena společností Hyet Holding B.V. a název výrobce v Unii se poté změnil na Hyet Sweet S.A.S (dále jen „Hyet“). Nový vlastník potvrdil svou plnou podporu probíhajícího šetření. Hyet proto představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (69) | Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí. |
| --- | --- |

(69)

Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.

4.2.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (70) | Spotřeba v Unii vycházela z prodeje výrobce v Unii a z dovozu z ČLR. Vedle Unie, ČLR a Japonska je aspartam v současné době vyráběn pouze v Jižní Korei. Jediný výrobce v USA se stáhl z trhu s aspartamem v roce 2014. Na základě dostupných informací (4) nebyl uskutečněn během posuzovaného období žádný či pouze nevýznamný dovoz aspartamu na trh Unie z Japonska, Korei nebo USA. |
| --- | --- |

(70)

Spotřeba v Unii vycházela z prodeje výrobce v Unii a z dovozu z ČLR. Vedle Unie, ČLR a Japonska je aspartam v současné době vyráběn pouze v Jižní Korei. Jediný výrobce v USA se stáhl z trhu s aspartamem v roce 2014. Na základě dostupných informací (4) nebyl uskutečněn během posuzovaného období žádný či pouze nevýznamný dovoz aspartamu na trh Unie z Japonska, Korei nebo USA.

4

| (71) | Aspartam je v současné době zařazen Eurostatem pod několik kódů KN, které obsahují mnoho jiných chemických látek, a z toho důvodu nejsou údaje Eurostatu vhodné pro zjišťování objemů dovozu. Žadatel předložil statistiky týkající se prodeje Číny do Unie za posuzované období vypracované společností zabývající se výzkumem se sídlem v Číně, CCM Information science and technology Co., Ltd („CCM“) (5). Tyto informace byly překontrolovány s čínskou databází vývozů, ve které však nebyly dostupné příslušné údaje za celé posuzované období. Jelikož údaje za roky 2013, 2014 a období šetření se údaje uvedené v obou databázích shodovaly, bylo rozhodnuto, že údaje, které poskytla CCM, budou použity pro celé posuzované období. |
| --- | --- |

(71)

Aspartam je v současné době zařazen Eurostatem pod několik kódů KN, které obsahují mnoho jiných chemických látek, a z toho důvodu nejsou údaje Eurostatu vhodné pro zjišťování objemů dovozu. Žadatel předložil statistiky týkající se prodeje Číny do Unie za posuzované období vypracované společností zabývající se výzkumem se sídlem v Číně, CCM Information science and technology Co., Ltd („CCM“) (5). Tyto informace byly překontrolovány s čínskou databází vývozů, ve které však nebyly dostupné příslušné údaje za celé posuzované období. Jelikož údaje za roky 2013, 2014 a období šetření se údaje uvedené v obou databázích shodovaly, bylo rozhodnuto, že údaje, které poskytla CCM, budou použity pro celé posuzované období.

5

| (72) | Na základě výše uvedeného se spotřeba v Unii vyvíjela takto:

  Tabulka 1


  Spotřeba v Unii (v tunách) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba v Unii – index | 100 | 92 | 95 | 91 | 88 |
| Zdroj: Údaje, které poskytlo výrobní odvětví Unie, z CCM, čínské databáze vývozů, a údaje z ověřených odpovědí na dotazník výrobního odvětví Unie |

(72)

Na základě výše uvedeného se spotřeba v Unii vyvíjela takto:

Tabulka 1

Tabulka 1

Spotřeba v Unii (v tunách)

Spotřeba v Unii (v tunách)

2011

2012

2013

2014

OŠ

Celková spotřeba v Unii – index

index

100

100

92

92

95

95

91

91

88

88

Zdroj: Údaje, které poskytlo výrobní odvětví Unie, z CCM, čínské databáze vývozů, a údaje z ověřených odpovědí na dotazník výrobního odvětví Unie

Zdroj:

| (73) | Během posuzovaného období se spotřeba Unie snížila o 12 %. Podle poznatků týkajících se trhu, které byly získány od žadatele a uživatelů, je to způsobeno hlavně obavami ohledně ohrožení zdraví souvisejícími s aspartamem, což některé uživatele vedlo k přechodu na jiná sladidla, kupř. acesulfam draselný („Ace-K“), stévii nebo sukralózu. |
| --- | --- |

(73)

Během posuzovaného období se spotřeba Unie snížila o 12 %. Podle poznatků týkajících se trhu, které byly získány od žadatele a uživatelů, je to způsobeno hlavně obavami ohledně ohrožení zdraví souvisejícími s aspartamem, což některé uživatele vedlo k přechodu na jiná sladidla, kupř. acesulfam draselný („Ace-K“), stévii nebo sukralózu.

4.3.   Dovoz z ČLR

Dovoz z ČLR

4.3.1.   Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu

Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu

| (74) | Dovoz do Unie a podíl dovozu z Číny na trhu se vyvíjel takto:

  Tabulka 2


  Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z ČLR – index
   (6) | 100 | 96 | 93 | 95 | 88 |
| Podíl dovozu z ČLR na trhu – index | 100 | 105 | 98 | 105 | 100 |
| Zdroj: Údaje poskytnuté výrobcem v Unii z CCM a čínské databáze vývozu a dovozu |

(74)

Dovoz do Unie a podíl dovozu z Číny na trhu se vyvíjel takto:

Tabulka 2

Tabulka 2

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

2011

2012

2013

2014

OŠ

Objem dovozu z ČLR – index
   (6)

index

6

100

100

96

96

93

93

95

95

88

88

Podíl dovozu z ČLR na trhu – index

index

100

100

105

105

98

98

105

105

100

100

Zdroj: Údaje poskytnuté výrobcem v Unii z CCM a čínské databáze vývozu a dovozu

Zdroj:

| (75) | Během posuzovaného období se objemy dovozu z ČLR snížily o 12 %, tj. stejně jako se snížila celková spotřeba Unie, jak je uvedeno výše v 73. bodě odůvodnění. Podíl dovozu z Číny na trhu zůstal stabilní, pohyboval se po celé posuzované období v rozmezí 50 % – 70 % spotřeby Unie. |
| --- | --- |

(75)

Během posuzovaného období se objemy dovozu z ČLR snížily o 12 %, tj. stejně jako se snížila celková spotřeba Unie, jak je uvedeno výše v 73. bodě odůvodnění. Podíl dovozu z Číny na trhu zůstal stabilní, pohyboval se po celé posuzované období v rozmezí 50 % – 70 % spotřeby Unie.

4.3.2.   Ceny dovozu z ČLR

Ceny dovozu z ČLR

| (76) | Průměrná cena za tunu se u dovozu z ČLR vyvíjela takto:

  Tabulka 3


  Ceny CIF u dovozu z ČLR (EUR/tuna) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vážené průměrné dovozní ceny | 10,6 | 11,2 | 10,0 | 9,1 | 9,4 |
| Index | 100 | 105 | 94 | 86 | 88 |
| Zdroj: Statistiku za období šetření poskytl výrobce v Unii z CCM a byla rovněž překontrolována s ověřenými odpověďmi na dotazník čínskými vyvážejícími výrobci |

(76)

Průměrná cena za tunu se u dovozu z ČLR vyvíjela takto:

Tabulka 3

Tabulka 3

Ceny CIF u dovozu z ČLR (EUR/tuna)

Ceny CIF u dovozu z ČLR (EUR/tuna)

2011

2012

2013

2014

OŠ

Vážené průměrné dovozní ceny

10,6

11,2

10,0

9,1

9,4

Index

Index

100

100

105

105

94

94

86

86

88

88

Zdroj: Statistiku za období šetření poskytl výrobce v Unii z CCM a byla rovněž překontrolována s ověřenými odpověďmi na dotazník čínskými vyvážejícími výrobci

Zdroj:

| (77) | Průměrné ceny dovozu z ČLR se za posuzované období snížily o 12 %. |
| --- | --- |

(77)

Průměrné ceny dovozu z ČLR se za posuzované období snížily o 12 %.

4.3.3.   Cenové podbízení

Cenové podbízení

| (78) | Cenové podbízení během období šetření stanovila Komise srovnáním:






  a) | vážených průměrných prodejních cen výrobce v Unii účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, za typy výrobku vyvážené do Unie čínskými vyvážejícími výrobci, upravených na úroveň ceny ze závodu, a |
| --- | --- | --- |

(78)

Cenové podbízení během období šetření stanovila Komise srovnáním:

a)

vážených průměrných prodejních cen výrobce v Unii účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, za typy výrobku vyvážené do Unie čínskými vyvážejícími výrobci, upravených na úroveň ceny ze závodu, a

| b) | odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících vyvážejících výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (zahrnujících náklady, pojištění a přepravu zboží) s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení (6,5 %) a náklady vzniklé po dovozu. |
| --- | --- |

b)

odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících vyvážejících výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (zahrnujících náklady, pojištění a přepravu zboží) s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení (6,5 %) a náklady vzniklé po dovozu.

| (79) | Aby bylo dosaženo dostatečného souladu mezi typy výrobku prodávanými výrobním odvětvím Unie a čínskými vyvážejícími výrobci, omezil se počet kontrol výrobku na parametry týkající se velikosti obalu a typu obalu. Šetřením se potvrdilo, že tyto dva parametry významným způsobem cenu za tunu neovlivňují. |
| --- | --- |

(79)

Aby bylo dosaženo dostatečného souladu mezi typy výrobku prodávanými výrobním odvětvím Unie a čínskými vyvážejícími výrobci, omezil se počet kontrol výrobku na parametry týkající se velikosti obalu a typu obalu. Šetřením se potvrdilo, že tyto dva parametry významným způsobem cenu za tunu neovlivňují.

| (80) | Vážený průměr ceny ve výrobním odvětví Unie u každého typu výrobku byl porovnán s odpovídajícími váženými průměrnými cenami u každého typu výrobku dováženého od spolupracujících vyvážejících výrobců. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobce v Unii během období šetření. Komise zjistila průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši 21,1 %. |
| --- | --- |

(80)

Vážený průměr ceny ve výrobním odvětví Unie u každého typu výrobku byl porovnán s odpovídajícími váženými průměrnými cenami u každého typu výrobku dováženého od spolupracujících vyvážejících výrobců. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobce v Unii během období šetření. Komise zjistila průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši 21,1 %.

4.4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.4.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (81) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(81)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (82) | Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací bylo nutné uvést informace týkající se jediného výrobce v Unii v indexované podobě. |
| --- | --- |

(82)

Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací bylo nutné uvést informace týkající se jediného výrobce v Unii v indexované podobě.

4.4.2.   Ukazatele újmy

Ukazatele újmy

4.4.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (83) | Celková výroba, výrobní kapacita (7) a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 4


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby – index | 100 | 83 | 76 | 65 | 58 |
| Výrobní kapacita – index | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Využití kapacity – index | 105
   (8) | 87 | 80 | 68 | 61 |
| Zdroj: Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie |

(83)

Celková výroba, výrobní kapacita (7) a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

7

Tabulka 4

Tabulka 4

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2011

2012

2013

2014

OŠ

Objem výroby – index

index

100

100

83

83

76

76

65

65

58

58

Výrobní kapacita – index

index

100

100

100

100

100

100

100

100

100

100

Využití kapacity – index

index

105
   (8)

105

8

87

87

80

80

68

68

61

61

Zdroj: Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie

Zdroj:

| (84) | Objem výroby výrobního odvětví Unie se neustále snižuje a v průběhu posuzovaného období prudce poklesl o 42 %. Počínaje rokem 2013 výrobce v Unii provedl dvouměsíční odstávku výrobních zařízení, aby ušetřil náklady v porovnání se standardní odstávkou za účelem údržby na 3 týdny každých 18 měsíců. |
| --- | --- |

(84)

Objem výroby výrobního odvětví Unie se neustále snižuje a v průběhu posuzovaného období prudce poklesl o 42 %. Počínaje rokem 2013 výrobce v Unii provedl dvouměsíční odstávku výrobních zařízení, aby ušetřil náklady v porovnání se standardní odstávkou za účelem údržby na 3 týdny každých 18 měsíců.

| (85) | Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie zůstala po celé posuzované období nezměněna a poté se využití kapacity snížilo v souladu s objemem výroby. |
| --- | --- |

(85)

Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie zůstala po celé posuzované období nezměněna a poté se využití kapacity snížilo v souladu s objemem výroby.

4.4.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

| (86) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a jeho podíl na trhu se vyvíjel tak, jak je uvedeno v tabulce níže:

  Tabulka 5


  Objem prodeje a podíl na trhu | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje na trhu Unie – index | 100 | 85 | 98 | 84 | 88 |
| Podíl na trhu | 100 | 93 | 103 | 93 | 100 |
| Zdroj: Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie |

(86)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a jeho podíl na trhu se vyvíjel tak, jak je uvedeno v tabulce níže:

Tabulka 5

Tabulka 5

Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

2011

2012

2013

2014

OŠ

Objem prodeje na trhu Unie – index

index

100

100

85

85

98

98

84

84

88

88

Podíl na trhu

100

93

103

93

100

Zdroj: Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie

Zdroj:

| (87) | Během posuzovaného období poklesl objem prodeje ve výrobní odvětví Unie celkově o 12 %. Během posuzovaného období se spotřeba Unie snížila o 12 %. Jak je zřejmé ze statistik, objem prodeje z Číny se snížil o stejný procentní podíl (viz výše uvedený 74. bod odůvodnění), což znamená, že se výrobci z Číny a výrobce v Unii podíleli na ztrátě v prodeji způsobené poklesem spotřeby v Unii rovným dílem (každý 12 %). |
| --- | --- |

(87)

Během posuzovaného období poklesl objem prodeje ve výrobní odvětví Unie celkově o 12 %. Během posuzovaného období se spotřeba Unie snížila o 12 %. Jak je zřejmé ze statistik, objem prodeje z Číny se snížil o stejný procentní podíl (viz výše uvedený 74. bod odůvodnění), což znamená, že se výrobci z Číny a výrobce v Unii podíleli na ztrátě v prodeji způsobené poklesem spotřeby v Unii rovným dílem (každý 12 %).

| (88) | Podíl na trhu výrobce v Unii tedy zůstal i po celé posuzované období stabilní v rozsahu 30 % až 50 %. |
| --- | --- |

(88)

Podíl na trhu výrobce v Unii tedy zůstal i po celé posuzované období stabilní v rozsahu 30 % až 50 %.

4.4.2.3.   Zaměstnanost

| (89) | Zaměstnanost, produktivita a náklady práce se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Zaměstnanost a produktivita | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců – index | 100 | 102 | 98 | 94 | 93 |
| Produktivita (v tunách na zaměstnance) – index | 100 | 81 | 77 | 69 | 63 |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance – index | 100 | 98 | 96 | 101 | 102 |
| Zdroj: Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie |

(89)

Zaměstnanost, produktivita a náklady práce se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2011

2012

2013

2014

OŠ

Počet zaměstnanců – index

index

100

100

102

102

98

98

94

94

93

93

Produktivita (v tunách na zaměstnance) – index

index

100

100

81

81

77

77

69

69

63

63

Průměrné náklady práce na zaměstnance – index

index

100

100

98

98

96

96

101

101

102

102

Zdroj: Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie

Zdroj:

| (90) | Od roku 2011 do konce období šetření snížilo výrobní odvětví Unie počet svých zaměstnanců o 7 % a s přihlédnutím k velmi prudkému poklesu výroby, jak je popsáno výše v 84. bodě odůvodnění, se produktivita snížila celkově o 37 %. Výrobní odvětví Unie vysvětlilo, že další snižování počtu zaměstnanců je obtížné vzhledem k nepřetržitému procesu výroby, jakož i vyplácení odpovídajícího odstupného. V každém případě se výrobnímu odvětví Unie podařilo snížit celkové náklady práce nucenou odstávkou výroby, takže průměrné náklady práce na zaměstnance zůstaly v průběhu posuzovaného období relativně stabilní. |
| --- | --- |

(90)

Od roku 2011 do konce období šetření snížilo výrobní odvětví Unie počet svých zaměstnanců o 7 % a s přihlédnutím k velmi prudkému poklesu výroby, jak je popsáno výše v 84. bodě odůvodnění, se produktivita snížila celkově o 37 %. Výrobní odvětví Unie vysvětlilo, že další snižování počtu zaměstnanců je obtížné vzhledem k nepřetržitému procesu výroby, jakož i vyplácení odpovídajícího odstupného. V každém případě se výrobnímu odvětví Unie podařilo snížit celkové náklady práce nucenou odstávkou výroby, takže průměrné náklady práce na zaměstnance zůstaly v průběhu posuzovaného období relativně stabilní.

4.4.2.4.   Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (91) | Všechna dumpingová rozpětí byla významná, jak je uvedeno výše v 67. bodě odůvodnění. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z ČLR byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie zásadní. |
| --- | --- |

(91)

Všechna dumpingová rozpětí byla významná, jak je uvedeno výše v 67. bodě odůvodnění. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z ČLR byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie zásadní.

| (92) | Na aspartam pocházející z ČLR nebyla nikdy uložena antidumpingová cla. Antidumpingová cla na aspartam pocházející z Japonska a USA byla uložena v roce 1991 a ta pozbyla platnosti již před dlouhou dobou. Proto se posouzení účinků dřívějšího dumpingu v tomto případě nepoužije. |
| --- | --- |

(92)

Na aspartam pocházející z ČLR nebyla nikdy uložena antidumpingová cla. Antidumpingová cla na aspartam pocházející z Japonska a USA byla uložena v roce 1991 a ta pozbyla platnosti již před dlouhou dobou. Proto se posouzení účinků dřívějšího dumpingu v tomto případě nepoužije.

4.4.2.5.   Ceny a faktory ovlivňující ceny

| (93) | Vážený průměr jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se vyvíjel takto:

  Tabulka 7


  Prodejní ceny a náklady na prodávané zboží výrobního odvětví Unie | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná prodejní cena v Unii – index | 100 | 97 | 90 | 90 | 93 |
| Náklady na prodávané zboží na tunu – index | 100 | 113 | 107 | 113 | 122 |
| Zdroj: Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie |

(93)

Vážený průměr jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se vyvíjel takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Prodejní ceny a náklady na prodávané zboží výrobního odvětví Unie

Prodejní ceny a náklady na prodávané zboží výrobního odvětví Unie

2011

2012

2013

2014

OŠ

Průměrná prodejní cena v Unii – index

index

100

100

97

97

90

90

90

90

93

93

Náklady na prodávané zboží na tunu – index

index

100

100

113

113

107

107

113

113

122

122

Zdroj: Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie

Zdroj:

| (94) | Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie obdobného výrobku v posuzovaném období klesla o 7 %. Vývoj ceny surovin, jak je podrobně popsán ve 110. bodě odůvodnění, tento pokles ceny zčásti vysvětluje, jak je dále uvedeno níže v části 5, není však jediným vysvětlením. |
| --- | --- |

(94)

Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie obdobného výrobku v posuzovaném období klesla o 7 %. Vývoj ceny surovin, jak je podrobně popsán ve 110. bodě odůvodnění, tento pokles ceny zčásti vysvětluje, jak je dále uvedeno níže v části 5, není však jediným vysvětlením.

| (95) | Vzhledem k významnému snížení objemu výroby vzrostly jednotkové náklady na zboží během posuzovaného období o 22 %. |
| --- | --- |

(95)

Vzhledem k významnému snížení objemu výroby vzrostly jednotkové náklady na zboží během posuzovaného období o 22 %.

4.4.2.6.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál

| (96) | Níže uvedená tabulka 8 ukazuje trendy v oblasti ziskovosti, peněžních toků, investic a návratnosti investic průmyslového odvětví Unie po dobu trvání posuzovaného období:

  Tabulka 8


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení – index | 100 | 7 | – 11 | – 47 | – 83 |
| Peněžní tok – index | 100 | – 81 | – 17 | – 19 | 73 |
| Investice – index | 100 | 101 | 140 | 79 | 79 |
| Návratnost investic – index | – 100 | – 575 | – 1 862 | – 1 801 | – 1 513 |
| Zdroj: Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie |

(96)

Níže uvedená tabulka 8 ukazuje trendy v oblasti ziskovosti, peněžních toků, investic a návratnosti investic průmyslového odvětví Unie po dobu trvání posuzovaného období:

Tabulka 8

Tabulka 8

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2011

2012

2013

2014

OŠ

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení – index

index

100

100

7

7

– 11

– 11

– 47

– 47

– 83

– 83

Peněžní tok – index

index

100

100

– 81

– 81

– 17

– 17

– 19

– 19

73

73

Investice – index

index

100

100

101

101

140

140

79

79

79

79

Návratnost investic – index

index

– 100

– 100

– 575

– 575

– 1 862

– 1 862

– 1 801

– 1 801

– 1 513

– 1 513

Zdroj: Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie

Zdroj:

| (97) | Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, ziskovost výrobního odvětví Unie během posuzovaného období prudce poklesla. Velké odchylky v peněžních tocích úzce souvisí s pohyby zásob. Vzhledem k obtížné finanční situaci výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období značně snížily i investice a návratnost investic. |
| --- | --- |

(97)

Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, ziskovost výrobního odvětví Unie během posuzovaného období prudce poklesla. Velké odchylky v peněžních tocích úzce souvisí s pohyby zásob. Vzhledem k obtížné finanční situaci výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období značně snížily i investice a návratnost investic.

| (98) | Výrobní odvětví Unie v souladu s francouzskými obecně uznávanými účetními zásadami GAAP (9) provedla v účetním období roku 2012 (10) zaúčtování významného snížení hodnoty. Toto snížení hodnoty vycházelo z prognózy trhu a představovalo velmi významnou částku. Za účelem tohoto šetření však bylo rozhodnuto, že toto výjimečné zaúčtování nebude bráno v úvahu, aby se zamezilo zkreslení trendů. |
| --- | --- |

(98)

Výrobní odvětví Unie v souladu s francouzskými obecně uznávanými účetními zásadami GAAP (9) provedla v účetním období roku 2012 (10) zaúčtování významného snížení hodnoty. Toto snížení hodnoty vycházelo z prognózy trhu a představovalo velmi významnou částku. Za účelem tohoto šetření však bylo rozhodnuto, že toto výjimečné zaúčtování nebude bráno v úvahu, aby se zamezilo zkreslení trendů.

9

10

4.4.2.7.   Zásoby

| (99) | Úroveň zásob u výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:

  Tabulka 9


  Zásoby | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob – index | 100 | 104 | 104 | 77 | 97 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby – index | 100 | 125 | 138 | 119 | 166 |
| Zdroj: Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie |

(99)

Úroveň zásob u výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Zásoby

Zásoby

2011

2012

2013

2014

OŠ

Konečný stav zásob – index

index

100

100

104

104

104

104

77

77

97

97

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby – index

index

100

100

125

125

138

138

119

119

166

166

Zdroj: Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie

Zdroj:

| (100) | Ačkoli konečný stav zásob během posuzovaného období poklesl, a sice v důsledku delších uzavírek výrobních zařízení s cílem snížit náklady, jak je objasněno výše v 84. bodě odůvodnění, jako procentuální poměr se úroveň zásob ve srovnání s výrobou značně zvýšila. |
| --- | --- |

(100)

Ačkoli konečný stav zásob během posuzovaného období poklesl, a sice v důsledku delších uzavírek výrobních zařízení s cílem snížit náklady, jak je objasněno výše v 84. bodě odůvodnění, jako procentuální poměr se úroveň zásob ve srovnání s výrobou značně zvýšila.

4.4.3.   Závěr ohledně újmy

Závěr ohledně újmy

| (101) | Šetřením se ukázalo, že prakticky všechny hospodářské ukazatele, s výjimkou podílu na trhu, který zůstal stabilní, se během posuzovaného období zhoršily. |
| --- | --- |

(101)

Šetřením se ukázalo, že prakticky všechny hospodářské ukazatele, s výjimkou podílu na trhu, který zůstal stabilní, se během posuzovaného období zhoršily.

| (102) | Významné negativní trendy byly pozorovány u těchto ekonomických ukazatelů: objem výroby, využití kapacity, objemy prodeje a ceny na trhu Unie, peněžní tok, investice, zaměstnanost a produktivita. Vzhledem ke kombinovanému účinku snížené výroby, který vede ke zvýšení jednotkových nákladů na prodané zboží a snižování prodejních cen, ziskovost výrobního odvětví Unie během posuzovaného období prudce poklesla. Všechny tyto trendy signalizují jasnou újmu. |
| --- | --- |

(102)

Významné negativní trendy byly pozorovány u těchto ekonomických ukazatelů: objem výroby, využití kapacity, objemy prodeje a ceny na trhu Unie, peněžní tok, investice, zaměstnanost a produktivita. Vzhledem ke kombinovanému účinku snížené výroby, který vede ke zvýšení jednotkových nákladů na prodané zboží a snižování prodejních cen, ziskovost výrobního odvětví Unie během posuzovaného období prudce poklesla. Všechny tyto trendy signalizují jasnou újmu.

| (103) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že farmaceutický a potravinářský průmysl jsou dva oddělené trhy a že výrobnímu odvětví Unie není působena žádná újma, pokud jde o jeho prodej farmaceutickému průmyslu, takže by se šetření mělo omezit pouze na aspartam používaný v odvětví výroby potravin a nápojů. Tato zúčastněná strana rovněž tvrdila, že jelikož na farmaceutickém trhu není konkurentem výrobního odvětví Unie, nemůže proto tvrdit, že utrpělo újmu, pokud jde o prodej farmaceutickému průmyslu. |
| --- | --- |

(103)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že farmaceutický a potravinářský průmysl jsou dva oddělené trhy a že výrobnímu odvětví Unie není působena žádná újma, pokud jde o jeho prodej farmaceutickému průmyslu, takže by se šetření mělo omezit pouze na aspartam používaný v odvětví výroby potravin a nápojů. Tato zúčastněná strana rovněž tvrdila, že jelikož na farmaceutickém trhu není konkurentem výrobního odvětví Unie, nemůže proto tvrdit, že utrpělo újmu, pokud jde o prodej farmaceutickému průmyslu.

| (104) | V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že šetření ukázalo, že čínští vývozci dokáží vyrábět všechny typy dotčeného výrobku, včetně typů určených zákazníkům z farmaceutického průmyslu. V současné době je však spotřeba aspartamu ve farmaceutickém odvětví velmi omezená a čínským vývozcům se (ještě) nepodařilo na tento trh vstoupit. Je důležité zdůraznit, že pokud by byl prodej farmaceutickému odvětví ziskovější, byla by újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ještě znatelnější. |
| --- | --- |

(104)

V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že šetření ukázalo, že čínští vývozci dokáží vyrábět všechny typy dotčeného výrobku, včetně typů určených zákazníkům z farmaceutického průmyslu. V současné době je však spotřeba aspartamu ve farmaceutickém odvětví velmi omezená a čínským vývozcům se (ještě) nepodařilo na tento trh vstoupit. Je důležité zdůraznit, že pokud by byl prodej farmaceutickému odvětví ziskovější, byla by újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ještě znatelnější.

| (105) | A co je nejdůležitější – šetření potvrdilo, že aspartam prodávaný na farmaceutickém i na potravinářském trhu má stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti, a proto se považuje za jeden produkt. Z tohoto důvodu není vynětí aspartamu určeného pro farmaceutické odvětví oprávněné. Rozdíly v cenách, zejména kvůli přísnějším procesu certifikace a kontroly, jakož i přísnějším požadavkům na výrobu, jsou zohledňovány v počtu kontrolovaných výrobků, který se mezi aspartamem určeným pro farmaceutické a pro potravinářské odvětví, liší. Toto rozlišení zajišťuje, aby byly pro výpočtu dumpingu a újmy zohledňovány a srovnávány pouze stejné typy výrobků. Na základě výše uvedeného bylo proto třeba tuto žádost zamítnout. |
| --- | --- |

(105)

A co je nejdůležitější – šetření potvrdilo, že aspartam prodávaný na farmaceutickém i na potravinářském trhu má stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti, a proto se považuje za jeden produkt. Z tohoto důvodu není vynětí aspartamu určeného pro farmaceutické odvětví oprávněné. Rozdíly v cenách, zejména kvůli přísnějším procesu certifikace a kontroly, jakož i přísnějším požadavkům na výrobu, jsou zohledňovány v počtu kontrolovaných výrobků, který se mezi aspartamem určeným pro farmaceutické a pro potravinářské odvětví, liší. Toto rozlišení zajišťuje, aby byly pro výpočtu dumpingu a újmy zohledňovány a srovnávány pouze stejné typy výrobků. Na základě výše uvedeného bylo proto třeba tuto žádost zamítnout.

| (106) | Na základě všech výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(106)

Na základě všech výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

5.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

| (107) | V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými faktory. Komise dbala o to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné faktory než dumpingový dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(107)

V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými faktory. Komise dbala o to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné faktory než dumpingový dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu.

5.1.   Účinky dumpingového dovozu

Účinky dumpingového dovozu

| (108) | Všechna dumpingová rozpětí zjištěná během období šetření byla významná, jak je uvedeno výše v 67. bodě odůvodnění. Rozpětí cenového podbízení pro stejné období bylo rovněž velmi vysoké a, jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění, činilo 21,1 %. |
| --- | --- |

(108)

Všechna dumpingová rozpětí zjištěná během období šetření byla významná, jak je uvedeno výše v 67. bodě odůvodnění. Rozpětí cenového podbízení pro stejné období bylo rovněž velmi vysoké a, jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění, činilo 21,1 %.

| (109) | Šetření navíc ukázalo, že čínské ceny byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie již v roce 2011 a během posuzovaného období se snížily ještě o 12 %. S ohledem na cenový tlak ze strany čínských vyvážejících výrobců muselo výrobní odvětví Unie snížit své ceny a počínaje rokem 2013 již nemohlo prodávat za ceny, které by mu dovolovaly získat zpět své náklady v plné výši, a to zejména během období šetření. |
| --- | --- |

(109)

Šetření navíc ukázalo, že čínské ceny byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie již v roce 2011 a během posuzovaného období se snížily ještě o 12 %. S ohledem na cenový tlak ze strany čínských vyvážejících výrobců muselo výrobní odvětví Unie snížit své ceny a počínaje rokem 2013 již nemohlo prodávat za ceny, které by mu dovolovaly získat zpět své náklady v plné výši, a to zejména během období šetření.

| (110) | V zájmu provedení další analýzy cenového chování těchto čínských vyvážejících výrobců se šetřením posuzoval vývoj cen surovin. Aspartam se vyrábí smícháním dvou aminokyselin (L-aspartové kyseliny a L-fenylalaninu) víceméně ve stejném množství. Tyto dvě aminokyseliny společně představují přibližně 25 % celkových výrobních nákladů. Ceny těchto dvou surovin se během posuzovaného období změnily přibližně o + 3,5 % v případě L-aspartové kyseliny a – 27 % v případě L-fenyalaninu. To znamená, že vývoj cen surovin mohl maximálně vysvětlit pouze 3 % snížení výrobních nákladů nebo ceny aspartamu v porovnání s 12 % snížením zjištěným u prodejní ceny čínského dovozu. To potvrzuje tvrzení výrobního odvětví Unie, že čínští vyvážející výrobci uplatňovali na trhu Unie dost agresivní cenové chování. |
| --- | --- |

(110)

V zájmu provedení další analýzy cenového chování těchto čínských vyvážejících výrobců se šetřením posuzoval vývoj cen surovin. Aspartam se vyrábí smícháním dvou aminokyselin (L-aspartové kyseliny a L-fenylalaninu) víceméně ve stejném množství. Tyto dvě aminokyseliny společně představují přibližně 25 % celkových výrobních nákladů. Ceny těchto dvou surovin se během posuzovaného období změnily přibližně o + 3,5 % v případě L-aspartové kyseliny a – 27 % v případě L-fenyalaninu. To znamená, že vývoj cen surovin mohl maximálně vysvětlit pouze 3 % snížení výrobních nákladů nebo ceny aspartamu v porovnání s 12 % snížením zjištěným u prodejní ceny čínského dovozu. To potvrzuje tvrzení výrobního odvětví Unie, že čínští vyvážející výrobci uplatňovali na trhu Unie dost agresivní cenové chování.

| (111) | Šetření rovněž prokázalo, že čínské výrobky jsou na trhu Unie velmi rozšířené. I když se jejich objem během posuzovaného období nezvýšil, ale kopíroval snižující se trend ve spotřebě, jejich podíl na trhu zůstal stejný a po celé posuzované období byl podstatně vyšší než podíl výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(111)

Šetření rovněž prokázalo, že čínské výrobky jsou na trhu Unie velmi rozšířené. I když se jejich objem během posuzovaného období nezvýšil, ale kopíroval snižující se trend ve spotřebě, jejich podíl na trhu zůstal stejný a po celé posuzované období byl podstatně vyšší než podíl výrobního odvětví Unie.

| (112) | Vzhledem k přítomnosti velkých objemů dumpingového dovozu za nízké ceny nedokázalo výrobní odvětví Unie zvýšit nebo aspoň udržet své ceny na úrovni výrobních nákladů v plné výši. Aby si výrobní odvětví Unie udrželo zákazníky a zachovalo výrobu, bylo ve skutečnosti nuceno během posuzovaného období dále snížit své ceny o 7 %, takže počínaje rokem 2013 se výroba stala ztrátová. Toto snížení cen, jak je vysvětleno ve 108. – 110. bodě odůvodnění, bylo významnější, než které by se dalo vysvětlit vývojem cen surovin. |
| --- | --- |

(112)

Vzhledem k přítomnosti velkých objemů dumpingového dovozu za nízké ceny nedokázalo výrobní odvětví Unie zvýšit nebo aspoň udržet své ceny na úrovni výrobních nákladů v plné výši. Aby si výrobní odvětví Unie udrželo zákazníky a zachovalo výrobu, bylo ve skutečnosti nuceno během posuzovaného období dále snížit své ceny o 7 %, takže počínaje rokem 2013 se výroba stala ztrátová. Toto snížení cen, jak je vysvětleno ve 108. – 110. bodě odůvodnění, bylo významnější, než které by se dalo vysvětlit vývojem cen surovin.

| (113) | Ve světle výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(113)

Ve světle výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.

5.2.   Účinky jiných činitelů

Účinky jiných činitelů

5.2.1.   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

| (114) | Objem a průměrná cena vývozu výrobního odvětví Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 10


  Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozu

  Index | 100 | 70 | 47 | 36 | 34 |
| Průměrná cena

  Index | 100 | 97 | 90 | 90 | 93 |
| Zdroj: Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie |

(114)

Objem a průměrná cena vývozu výrobního odvětví Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

2011

2012

2013

2014

OŠ

Objem vývozu

Index

Index

100

100

70

70

47

47

36

36

34

34

Průměrná cena

Index

Index

100

100

97

97

90

90

90

90

93

93

Zdroj: Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie

Zdroj:

| (115) | Objem vývozu výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období prudce snížil o 66 % a o 7 % se snížily i průměrné ceny. Šetření prokázalo, že to mělo negativní dopad na objem výroby (84. bod odůvodnění) a na náklady prodaného zboží (94. bod odůvodnění). Má se tedy za to, že slabé výsledky na vývozních trzích rovněž přispěly k podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(115)

Objem vývozu výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období prudce snížil o 66 % a o 7 % se snížily i průměrné ceny. Šetření prokázalo, že to mělo negativní dopad na objem výroby (84. bod odůvodnění) a na náklady prodaného zboží (94. bod odůvodnění). Má se tedy za to, že slabé výsledky na vývozních trzích rovněž přispěly k podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.

| (116) | Samotné snížení objemů prodeje na vývoz a cen však nepostačovalo k vysvětlení úrovně a intenzity celkové újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Je důležité zdůraznit, že výrobní odvětví Unie bylo tlačeno k dalšímu snižování cen na trhu Unie i přes zhoršující se strukturu nákladů z důvodu stálého a intenzivního tlaku na cenu ze strany čínských vyvážejících výrobců na trhu Unie, jak je vysvětleno v kapitole 5.1. |
| --- | --- |

(116)

Samotné snížení objemů prodeje na vývoz a cen však nepostačovalo k vysvětlení úrovně a intenzity celkové újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Je důležité zdůraznit, že výrobní odvětví Unie bylo tlačeno k dalšímu snižování cen na trhu Unie i přes zhoršující se strukturu nákladů z důvodu stálého a intenzivního tlaku na cenu ze strany čínských vyvážejících výrobců na trhu Unie, jak je vysvětleno v kapitole 5.1.

| (117) | Šetřením se rovněž zjistilo, že během období šetření byl podíl výroby na vývoz podstatně menší než podíl výroby prodávané na trhu Unie. |
| --- | --- |

(117)

Šetřením se rovněž zjistilo, že během období šetření byl podíl výroby na vývoz podstatně menší než podíl výroby prodávané na trhu Unie.

| (118) | Z tohoto důvodu se má za to, že snížení objemu prodeje na vývoz a cen výrobního odvětví Unie během posuzovaného období nenarušilo příčinnou souvislost mezi čínským dumpingovým dovozem a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(118)

Z tohoto důvodu se má za to, že snížení objemu prodeje na vývoz a cen výrobního odvětví Unie během posuzovaného období nenarušilo příčinnou souvislost mezi čínským dumpingovým dovozem a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.

5.2.2.   Dovoz z dalších zemí

Dovoz z dalších zemí

| (119) | Jak již bylo uvedeno výše v 70. bodě odůvodnění, aspartam se v současné době vyrábí pouze v Japonsku, ČLR, Jižní Korei a v Unii. V USA byl výrobní závod, který však v roce 2014 zastavil provoz. Na základě dostupných informací své objemy výroby snižuje i Jižní Korea. Co je ještě důležitější, podle dostupných informací (11) nedocházelo po celé posuzované období k dovozu do Unie od jiných výrobců kromě výrobců z ČLR, nebo byl tento dovoz pouze zanedbatelný. |
| --- | --- |

(119)

Jak již bylo uvedeno výše v 70. bodě odůvodnění, aspartam se v současné době vyrábí pouze v Japonsku, ČLR, Jižní Korei a v Unii. V USA byl výrobní závod, který však v roce 2014 zastavil provoz. Na základě dostupných informací své objemy výroby snižuje i Jižní Korea. Co je ještě důležitější, podle dostupných informací (11) nedocházelo po celé posuzované období k dovozu do Unie od jiných výrobců kromě výrobců z ČLR, nebo byl tento dovoz pouze zanedbatelný.

11

| (120) | Z těchto důvodů se vyvozuje závěr, že dovoz z třetích zemí neměl na újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie žádný dopad, a proto nemohl narušit příčinnou souvislost zjištěnou mezi čínským dovozem a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(120)

Z těchto důvodů se vyvozuje závěr, že dovoz z třetích zemí neměl na újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie žádný dopad, a proto nemohl narušit příčinnou souvislost zjištěnou mezi čínským dovozem a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.

5.2.3.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (121) | Během posuzovaného období se spotřeba Unie snížila o 12 %. Jak je uvedeno výše v tabulkách 2 a 5, tržní podíl čínských vyvážejících výrobců a výrobního odvětví Unie zůstal po celé posuzované období stabilní, jelikož obě tyto strany sdílely stejný podíl na ztrátě objemu prodeje (každá o 12 %). |
| --- | --- |

(121)

Během posuzovaného období se spotřeba Unie snížila o 12 %. Jak je uvedeno výše v tabulkách 2 a 5, tržní podíl čínských vyvážejících výrobců a výrobního odvětví Unie zůstal po celé posuzované období stabilní, jelikož obě tyto strany sdílely stejný podíl na ztrátě objemu prodeje (každá o 12 %).

| (122) | V každém případě se má za to, že pokles spotřeby Unie nebyl tak výrazný jako ztráty ve výrobě a ne takový, aby postačoval k vysvětlení rozsahu újmy, která byla způsobena výrobci v Unii. Je třeba připomenout, že prodejní ceny se snížily o 7 % a ztráty objemu výroby vedly ke vzniku vyšších nákladů a vysoce záporné ziskovosti během období šetření. Proto se má za to, že pokles spotřeby Unie negativně ovlivnil výrobní odvětví Unie, ale nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi čínským dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena. |
| --- | --- |

(122)

V každém případě se má za to, že pokles spotřeby Unie nebyl tak výrazný jako ztráty ve výrobě a ne takový, aby postačoval k vysvětlení rozsahu újmy, která byla způsobena výrobci v Unii. Je třeba připomenout, že prodejní ceny se snížily o 7 % a ztráty objemu výroby vedly ke vzniku vyšších nákladů a vysoce záporné ziskovosti během období šetření. Proto se má za to, že pokles spotřeby Unie negativně ovlivnil výrobní odvětví Unie, ale nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi čínským dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena.

5.2.4.   Další faktory, na které poukázaly zúčastněné strany

Další faktory, na které poukázaly zúčastněné strany

| (123) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobce Unie prodává značkový produkt oproti prodeji neznačkových produktů čínských výrobců. Podle této strany jsou značkové produkty více viditelné, a proto více trpí nepříznivými mediálními kampaněmi, které upozorňují na případná zdravotní rizika, a to je důvodem snížení prodeje výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(123)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobce Unie prodává značkový produkt oproti prodeji neznačkových produktů čínských výrobců. Podle této strany jsou značkové produkty více viditelné, a proto více trpí nepříznivými mediálními kampaněmi, které upozorňují na případná zdravotní rizika, a to je důvodem snížení prodeje výrobního odvětví Unie.

| (124) | Toto tvrzení je vysoce spekulativní a nemá oporu v žádném opodstatněném důkazu. Aspartam je prodáván velkým společnostech, které působí hlavně v odvětví potravin a nápojů, nikoli jako značkový produkt konečným uživatelům. Šetření potvrdilo, že aspartam prodávaný výrobním odvětvím Unie a aspartam dovážený z Číny jsou zcela identické, pokud jde o jejich fyzickou a chemickou charakteristiku, a jakmile je dokončen proces certifikace, lidé tyto dva zdroje nerozlišují. Proto je nutné uvedené tvrzení zamítnout. |
| --- | --- |

(124)

Toto tvrzení je vysoce spekulativní a nemá oporu v žádném opodstatněném důkazu. Aspartam je prodáván velkým společnostech, které působí hlavně v odvětví potravin a nápojů, nikoli jako značkový produkt konečným uživatelům. Šetření potvrdilo, že aspartam prodávaný výrobním odvětvím Unie a aspartam dovážený z Číny jsou zcela identické, pokud jde o jejich fyzickou a chemickou charakteristiku, a jakmile je dokončen proces certifikace, lidé tyto dva zdroje nerozlišují. Proto je nutné uvedené tvrzení zamítnout.

| (125) | Tato zúčastněná strana rovněž tvrdila, že náklady výrobního odvětví Unie jsou zkreslené nákupy jedné ze surovin od společnosti ve spojení. Šetřením se však zjistilo, že společnost ve spojení prodávala surovinu za stejné ceny výrobnímu odvětví Unie jako ostatním stranám, které nejsou ve spojení, a to v ceně odpovídající obvyklým tržním podmínkám. Proto závěry šetření nepotvrdily tvrzení, že náklady výrobního odvětví Unie jsou zkreslené. |
| --- | --- |

(125)

Tato zúčastněná strana rovněž tvrdila, že náklady výrobního odvětví Unie jsou zkreslené nákupy jedné ze surovin od společnosti ve spojení. Šetřením se však zjistilo, že společnost ve spojení prodávala surovinu za stejné ceny výrobnímu odvětví Unie jako ostatním stranám, které nejsou ve spojení, a to v ceně odpovídající obvyklým tržním podmínkám. Proto závěry šetření nepotvrdily tvrzení, že náklady výrobního odvětví Unie jsou zkreslené.

| (126) | Další zúčastněná strana namítala příčinnou souvislost založenou na argumentu, že zhoršení situace výrobního odvětví Unie nekoresponduje se zvýšením objemu dumpingového dovozu z ČLR. |
| --- | --- |

(126)

Další zúčastněná strana namítala příčinnou souvislost založenou na argumentu, že zhoršení situace výrobního odvětví Unie nekoresponduje se zvýšením objemu dumpingového dovozu z ČLR.

| (127) | Jak je podrobně vysvětleno výše ve 108. až 113. bodě odůvodnění, újma byla způsobená kombinovaným účinkem významného podílu čínského dovozu na trhu ve spojení s jeho nízkými a snižujícími se cenami. Toto tvrzení se proto zamítá. |
| --- | --- |

(127)

Jak je podrobně vysvětleno výše ve 108. až 113. bodě odůvodnění, újma byla způsobená kombinovaným účinkem významného podílu čínského dovozu na trhu ve spojení s jeho nízkými a snižujícími se cenami. Toto tvrzení se proto zamítá.

5.2.5.   Závěr týkající se příčinné souvislosti

Závěr týkající se příčinné souvislosti

| (128) | Šetření ukázalo, že stálý tlak na cenu čínského dovozu v kombinaci s jeho silným zastoupením na trhu Unie způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Ceny dovozu z Číny, které jsou i tak nižší, se za prošetřované období snížily o dalších 12 % a toto snížení ceny bylo možné vysvětlit pouze v malé míře trendy v cenách surovin. |
| --- | --- |

(128)

Šetření ukázalo, že stálý tlak na cenu čínského dovozu v kombinaci s jeho silným zastoupením na trhu Unie způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Ceny dovozu z Číny, které jsou i tak nižší, se za prošetřované období snížily o dalších 12 % a toto snížení ceny bylo možné vysvětlit pouze v malé míře trendy v cenách surovin.

| (129) | Újma zjištěná při tomto šetření je zjevná a týká se většiny ukazatelů, jak je uvedeno výše v kapitole 4. Stálý a agresivní tlak na cenu ze strany ČLR tlačil výrobní odvětví Unie, aby snížilo ceny až pod úroveň celkových výrobních nákladů, a utrpělo značné ztráty, zejména během období šetření. |
| --- | --- |

(129)

Újma zjištěná při tomto šetření je zjevná a týká se většiny ukazatelů, jak je uvedeno výše v kapitole 4. Stálý a agresivní tlak na cenu ze strany ČLR tlačil výrobní odvětví Unie, aby snížilo ceny až pod úroveň celkových výrobních nákladů, a utrpělo značné ztráty, zejména během období šetření.

| (130) | Komise pečlivě zvážila vlivy všech známých faktorů, které mohly mít na situaci výrobního odvětví Unie nepříznivý dopad, a dospěla k názoru, že nezpůsobily žádnou újmu (vývozy třetích zemí, prodej značkových vs neznačkových produktů, nákup surovin od strany ve spojení) nebo jejich dopad byl omezený, a proto nemohl narušit příčinnou souvislost dumpingového dovozu a újmy, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie (snížení spotřeby v Unii a vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie). |
| --- | --- |

(130)

Komise pečlivě zvážila vlivy všech známých faktorů, které mohly mít na situaci výrobního odvětví Unie nepříznivý dopad, a dospěla k názoru, že nezpůsobily žádnou újmu (vývozy třetích zemí, prodej značkových vs neznačkových produktů, nákup surovin od strany ve spojení) nebo jejich dopad byl omezený, a proto nemohl narušit příčinnou souvislost dumpingového dovozu a újmy, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie (snížení spotřeby v Unii a vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie).

| (131) | Proto je vysloven závěr, že dumpingový dovoz z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a žádný z jiných faktorů nenarušil příčinnou souvislost mezi dovozem z Číny a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(131)

Proto je vysloven závěr, že dumpingový dovoz z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a žádný z jiných faktorů nenarušil příčinnou souvislost mezi dovozem z Číny a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.

6.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

| (132) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat v tomto případě opatření. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. |
| --- | --- |

(132)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat v tomto případě opatření. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

6.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (133) | Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Téměř všechny ukazatele újmy vykazovaly během posuzovaného období negativní vývoj, zejména objem výroby, objem prodeje, prodejní ceny, a zaměstnanost. Klesající vývoj byl zjištěn i u jiných ukazatelů, které souvisejí s finanční výkonností, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. |
| --- | --- |

(133)

Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Téměř všechny ukazatele újmy vykazovaly během posuzovaného období negativní vývoj, zejména objem výroby, objem prodeje, prodejní ceny, a zaměstnanost. Klesající vývoj byl zjištěn i u jiných ukazatelů, které souvisejí s finanční výkonností, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic.

| (134) | Po uložení opatření se očekává, že výrobní odvětví Unie dokáže zvýšit výrobu a objem prodeje na trhu, který je řízen účinnou hospodářskou soutěží. Ceny, které jsou účtovány čínskými vývozci, by se měly zvýšit a výrobní odvětví Unie bude částečně osvobozeno od významného cenového tlaku, který je v současné době vyvíjen na trh Unie. |
| --- | --- |

(134)

Po uložení opatření se očekává, že výrobní odvětví Unie dokáže zvýšit výrobu a objem prodeje na trhu, který je řízen účinnou hospodářskou soutěží. Ceny, které jsou účtovány čínskými vývozci, by se měly zvýšit a výrobní odvětví Unie bude částečně osvobozeno od významného cenového tlaku, který je v současné době vyvíjen na trh Unie.

| (135) | Kdyby tato opatření přijata nebyla, je velmi pravděpodobné, že by se situace výrobního odvětví Unie dále zhoršovala. Vzhledem k významnému cenovému tlaku ze strany dumpingového dovozu za nízké ceny je velmi pravděpodobné, že ztráty objemu prodeje a podílu na trhu budou nadále přetrvávat. To bude nutit výrobní odvětví Unie k dalšímu snižování úrovně svých cen a dohromady ve střednědobém hledisku to povede i k zastavení výroby aspartamu se související ztrátou pracovních míst v Unii. |
| --- | --- |

(135)

Kdyby tato opatření přijata nebyla, je velmi pravděpodobné, že by se situace výrobního odvětví Unie dále zhoršovala. Vzhledem k významnému cenovému tlaku ze strany dumpingového dovozu za nízké ceny je velmi pravděpodobné, že ztráty objemu prodeje a podílu na trhu budou nadále přetrvávat. To bude nutit výrobní odvětví Unie k dalšímu snižování úrovně svých cen a dohromady ve střednědobém hledisku to povede i k zastavení výroby aspartamu se související ztrátou pracovních míst v Unii.

| (136) | V této fázi proto Komise dospěla k závěru, že uložení antidumpingových opatření bude v zájmu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(136)

V této fázi proto Komise dospěla k závěru, že uložení antidumpingových opatření bude v zájmu výrobního odvětví Unie.

6.2.   Zájem dovozců a distributorů, kteří nejsou ve spojení

Zájem dovozců a distributorů, kteří nejsou ve spojení

| (137) | Dva distributoři, kteří nakupují aspartam výhradně od výrobního odvětví Unie, spolupracovali při šetření a vyjádřili opatřením podporu, neboť jsou plně závislí na výrobě a prodeji výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(137)

Dva distributoři, kteří nakupují aspartam výhradně od výrobního odvětví Unie, spolupracovali při šetření a vyjádřili opatřením podporu, neboť jsou plně závislí na výrobě a prodeji výrobního odvětví Unie.

| (138) | Žádný ze známých dovozců při šetření nespolupracoval formou předložení odpovědi na dotazník nebo písemného podání. Obecně podle tržních informací získaných od výrobního odvětví Unie a podle nedávného šetření týkajícího se obdobného výrobku (12) mají dovozci poměrně široké portfolio produktů, z nichž aspartam je pouze jednou položkou. Jelikož opatření by nezakázala dovoz aspartamu z ČLR, ale pouze obnovila spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu Unie, má se v každém případě za to, že by tato opatření neměla bránit dovozcům, aby s dotčeným výrobkem nadále obchodovali na trhu Unie. |
| --- | --- |

(138)

Žádný ze známých dovozců při šetření nespolupracoval formou předložení odpovědi na dotazník nebo písemného podání. Obecně podle tržních informací získaných od výrobního odvětví Unie a podle nedávného šetření týkajícího se obdobného výrobku (12) mají dovozci poměrně široké portfolio produktů, z nichž aspartam je pouze jednou položkou. Jelikož opatření by nezakázala dovoz aspartamu z ČLR, ale pouze obnovila spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu Unie, má se v každém případě za to, že by tato opatření neměla bránit dovozcům, aby s dotčeným výrobkem nadále obchodovali na trhu Unie.

12

| (139) | Na základě dostupných informací se má proto za to, že uložení opatření by nebylo v rozporu se zájmy distributorů a dovozců na trhu Unie. |
| --- | --- |

(139)

Na základě dostupných informací se má proto za to, že uložení opatření by nebylo v rozporu se zájmy distributorů a dovozců na trhu Unie.

6.3.   Zájem uživatelů

Zájem uživatelů

| (140) | Komise po zahájení řízení kontaktovala všechny známé uživatele aspartamu. Pět uživatelů při šetření spolupracovalo a poskytlo odpovědi na dotazník. Tito uživatelé představují 5,4 % spotřeby Unie. Tři z těchto uživatelů kupovali aspartam výhradně od výrobního odvětví Unie a uvedli, že mají buď neutrální postoj nebo jsou pro uložení opatření. |
| --- | --- |

(140)

Komise po zahájení řízení kontaktovala všechny známé uživatele aspartamu. Pět uživatelů při šetření spolupracovalo a poskytlo odpovědi na dotazník. Tito uživatelé představují 5,4 % spotřeby Unie. Tři z těchto uživatelů kupovali aspartam výhradně od výrobního odvětví Unie a uvedli, že mají buď neutrální postoj nebo jsou pro uložení opatření.

| (141) | Tito dva uživatelé, kteří nakupovali aspartam z ČLR, koupili během období šetření méně než 10 % dovozu z Číny. Ověřováním těchto údajů se zjistilo, že podíl aspartamu na jejich výrobních nákladech je nižší než 3 % a že obě společnosti byly během období šetření ziskové. Dopad opatření na jejich celkové náklady by odpovídal maximálně 1,5 %. |
| --- | --- |

(141)

Tito dva uživatelé, kteří nakupovali aspartam z ČLR, koupili během období šetření méně než 10 % dovozu z Číny. Ověřováním těchto údajů se zjistilo, že podíl aspartamu na jejich výrobních nákladech je nižší než 3 % a že obě společnosti byly během období šetření ziskové. Dopad opatření na jejich celkové náklady by odpovídal maximálně 1,5 %.

| (142) | Na základě těchto informací je možné konstatovat závěr, že uložením antidumpingového cla by se podstatně nezvýšily jejich celkové výrobní náklady a že v každém případě mají určité rozpětí pro absorpci těchto dalších nákladů. |
| --- | --- |

(142)

Na základě těchto informací je možné konstatovat závěr, že uložením antidumpingového cla by se podstatně nezvýšily jejich celkové výrobní náklady a že v každém případě mají určité rozpětí pro absorpci těchto dalších nákladů.

| (143) | Jeden z uživatelů zdůraznil důležitost zajištění dvou zdrojů dodávek, konkrétně možnosti získat zdroje aspartamu z alternativních zdrojů. Účelem antidumpingových opatření není uzavřít trh Unie dovozcům aspartamu pocházejícího z Číny, ale obnovit účinnou hospodářskou soutěž mezi různými dodavatel a operátory přítomnými na tomto trhu. Jak bylo uvedeno ve 135. bodě odůvodnění, pokud nebudou uložena opatření, povede to pravděpodobně k zániku výrobního odvětví Unie, což by ještě více snížilo již tak nízký počet výrobců aspartamu na světě, a proto by bylo ještě složitější dosáhnout zajištění dvou zdrojů dodávek. Komise proto dospěla k závěru, že tato opatření by neohrozila potřebu uživatelů, aby byly zajištěny dva zdroje dodávek. |
| --- | --- |

(143)

Jeden z uživatelů zdůraznil důležitost zajištění dvou zdrojů dodávek, konkrétně možnosti získat zdroje aspartamu z alternativních zdrojů. Účelem antidumpingových opatření není uzavřít trh Unie dovozcům aspartamu pocházejícího z Číny, ale obnovit účinnou hospodářskou soutěž mezi různými dodavatel a operátory přítomnými na tomto trhu. Jak bylo uvedeno ve 135. bodě odůvodnění, pokud nebudou uložena opatření, povede to pravděpodobně k zániku výrobního odvětví Unie, což by ještě více snížilo již tak nízký počet výrobců aspartamu na světě, a proto by bylo ještě složitější dosáhnout zajištění dvou zdrojů dodávek. Komise proto dospěla k závěru, že tato opatření by neohrozila potřebu uživatelů, aby byly zajištěny dva zdroje dodávek.

6.4.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (144) | Lze očekávat, že uložení antidumpingových opatření umožní výrobnímu odvětví Unie udržet se na trhu a zlepšit svou situaci. Existuje velké riziko, že pokud by tato opatření uložena nebyla, výrobní odvětví Unie by bylo nuceno zvážit ve střednědobém horizontu ukončení výroby aspartamu, což by vedlo k nevyhnutelné ztrátě pracovních míst. Z hlediska dovozců či uživatelů nebyly zjištěny žádné přesvědčivé důvody proti uložení těchto opatření. |
| --- | --- |

(144)

Lze očekávat, že uložení antidumpingových opatření umožní výrobnímu odvětví Unie udržet se na trhu a zlepšit svou situaci. Existuje velké riziko, že pokud by tato opatření uložena nebyla, výrobní odvětví Unie by bylo nuceno zvážit ve střednědobém horizontu ukončení výroby aspartamu, což by vedlo k nevyhnutelné ztrátě pracovních míst. Z hlediska dovozců či uživatelů nebyly zjištěny žádné přesvědčivé důvody proti uložení těchto opatření.

| (145) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že opatření na dovoz aspartamu pocházejícího z ČLR jsou v celkovém zájmu Unie a že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti jejich uložení. |
| --- | --- |

(145)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že opatření na dovoz aspartamu pocházejícího z ČLR jsou v celkovém zájmu Unie a že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti jejich uložení.

7.   PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (146) | Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být uložena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu. |
| --- | --- |

(146)

Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být uložena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.

7.1.   Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)

Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)

| (147) | Za účelem stanovení úrovně pro odstranění újmy určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(147)

Za účelem stanovení úrovně pro odstranění újmy určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.

| (148) | Újma by byla odstraněna v případě, že by výrobní odvětví Unie dokázalo pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(148)

Újma by byla odstraněna v případě, že by výrobní odvětví Unie dokázalo pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu.

| (149) | Z tohoto důvodu a jelikož neexistují jiné vhodné možnosti, použila Komise průměr ziskových rozpětí dosažených v letech 2011 a 2012, tj. prvních dvou letech posuzovaného období (v rozsahu mezi 5 % až 10 %). Důvodem tohoto přístupu bylo, že zisku z prodeje v Unii za rok 2011 bylo dosaženo s vysokým využitím kapacity a tedy s relativně nízkými jednotkovými výrobními náklady. V roce 2012 se situace vzhledem ke ztrátě v prodeji a výrobě zhoršila, což vedlo ke zvýšení jednotkových výrobních nákladů, což zase mělo negativní účinek na ziskovost. Má se za to, že průměr ziskových rozpětí zjištěných v letech 2011 a 2012 odpovídá tomu, čeho může výrobní odvětví Unie dosáhnout za běžných tržních podmínek a v účinné hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(149)

Z tohoto důvodu a jelikož neexistují jiné vhodné možnosti, použila Komise průměr ziskových rozpětí dosažených v letech 2011 a 2012, tj. prvních dvou letech posuzovaného období (v rozsahu mezi 5 % až 10 %). Důvodem tohoto přístupu bylo, že zisku z prodeje v Unii za rok 2011 bylo dosaženo s vysokým využitím kapacity a tedy s relativně nízkými jednotkovými výrobními náklady. V roce 2012 se situace vzhledem ke ztrátě v prodeji a výrobě zhoršila, což vedlo ke zvýšení jednotkových výrobních nákladů, což zase mělo negativní účinek na ziskovost. Má se za to, že průměr ziskových rozpětí zjištěných v letech 2011 a 2012 odpovídá tomu, čeho může výrobní odvětví Unie dosáhnout za běžných tržních podmínek a v účinné hospodářské soutěži.

| (150) | Na tomto základě Komise vypočítala pro výrobní odvětví Unie cenu obdobného výrobku nepůsobící újmu na jedno kontrolní číslo výrobku (PCN), a to tak, že nahradila skutečnou ztrátu utrpěnou během období šetření výše uvedeným cílovým ziskovým rozpětím. |
| --- | --- |

(150)

Na tomto základě Komise vypočítala pro výrobní odvětví Unie cenu obdobného výrobku nepůsobící újmu na jedno kontrolní číslo výrobku (PCN), a to tak, že nahradila skutečnou ztrátu utrpěnou během období šetření výše uvedeným cílovým ziskovým rozpětím.

| (151) | Úroveň pro odstranění újmy poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujícího vyvážejících výrobce v ČLR, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku, která nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF. Průměrné rozpětí újmy na jednoho vyvážejícího výrobce bylo vypočteno tak, že součet rozdílů zjištěných na úrovni kontrolního čísla výrobku (PCN) byl vyjádřen jako procentuální poměr k jejich celkové hodnotě CIF. |
| --- | --- |

(151)

Úroveň pro odstranění újmy poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujícího vyvážejících výrobce v ČLR, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku, která nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF. Průměrné rozpětí újmy na jednoho vyvážejícího výrobce bylo vypočteno tak, že součet rozdílů zjištěných na úrovni kontrolního čísla výrobku (PCN) byl vyjádřen jako procentuální poměr k jejich celkové hodnotě CIF.

| (152) | Úroveň pro odstranění újmy pro „ostatní spolupracující společnosti“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je definována stejným způsobem jako dumpingové rozpětí pro tyto společnosti (viz 63. až 67. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(152)

Úroveň pro odstranění újmy pro „ostatní spolupracující společnosti“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je definována stejným způsobem jako dumpingové rozpětí pro tyto společnosti (viz 63. až 67. bod odůvodnění).

7.2.   Prozatímní opatření

Prozatímní opatření

| (153) | Prozatímní antidumpingová opatření by měla být na dovoz aspartamu pocházejícího z ČLR uvalena podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise srovnala rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše cel by měla být stanovena na úrovni nižšího z těchto rozpětí. |
| --- | --- |

(153)

Prozatímní antidumpingová opatření by měla být na dovoz aspartamu pocházejícího z ČLR uvalena podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise srovnala rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše cel by měla být stanovena na úrovni nižšího z těchto rozpětí.

| (154) | Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby, vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:








  Společnost | Dumpingové rozpětí | Rozpětí újmy | Prozatímní antidumpingové clo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd | 284,23 % | 55,40 % | 55,4 % |
| Skupina Sinosweet | 275,91 % | 59,40 % | 59,4 % |
| Skupina Niutang | 219,17 % | 59,13 % | 59,1 % |
| Všechny ostatní spolupracující společnosti | 262,93 % | 58,86 % | 58,8 % |
| Všechny ostatní společnosti | 284,23 % | 59,40 % | 59,4 % |

(154)

Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby, vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:

Společnost

Dumpingové rozpětí

Rozpětí újmy

Prozatímní antidumpingové clo

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

284,23 %

55,40 %

55,4 %

Skupina Sinosweet

275,91 %

59,40 %

59,4 %

Skupina Niutang

219,17 %

59,13 %

59,1 %

Všechny ostatní spolupracující společnosti

262,93 %

58,86 %

58,8 %

Všechny ostatní společnosti

284,23 %

59,40 %

59,4 %

| (155) | Na základě zjištění tohoto šetření byly stanoveny individuální sazby antidumpingového cla uvedené v tomto nařízení. Pokud jde o tyto společnosti, odrážejí proto situaci zjištěnou při tomto šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních antidumpingových celních sazeb. |
| --- | --- |

(155)

Na základě zjištění tohoto šetření byly stanoveny individuální sazby antidumpingového cla uvedené v tomto nařízení. Pokud jde o tyto společnosti, odrážejí proto situaci zjištěnou při tomto šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních antidumpingových celních sazeb.

| (156) | Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Tato žádost musí být zaslána Komisi (13). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(156)

Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Tato žádost musí být zaslána Komisi (13). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

13

Úředním věstníku Evropské unie

| (157) | Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, antidumpingové clo pro všechny ostatní společnosti by se nemělo vztahovat pouze na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(157)

Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, antidumpingové clo pro všechny ostatní společnosti by se nemělo vztahovat pouze na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.

8.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

| (158) | V zájmu řádné správy mohou zúčastněné strany ve stanovené lhůtě předložit písemné připomínky a/nebo požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(158)

V zájmu řádné správy mohou zúčastněné strany ve stanovené lhůtě předložit písemné připomínky a/nebo požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

| (159) | Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna, |
| --- | --- |

(159)

Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz aspartamu (N-L-α-aspartyl-L-fenylalanin-1-methylester, N-methylester kyseliny 3-amino-N-(α-karbomethoxyfenethyl)-sukcinamové), CAS RN 22839-47-0, pocházejícího z Čínské lidové republiky, v současnosti kódu KN ex 2924 29 98 (kód TARIC 2924299805).

2.   Sazby prozatímního antidumpingového cla použitelné na výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi činí:

| Společnost | Prozatímní dumpingová rozpětí | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd | 55,4 % | C067 |
| Skupina Sinosweet: | Sinosweet Co., Ltd., velkoměsto Yixing, provincie Jiangsu, ČLR, |

Společnost

Prozatímní dumpingová rozpětí

Doplňkový kód TARIC

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

55,4 %

C067

Skupina Sinosweet:

Sinosweet Co., Ltd., velkoměsto Yixing, provincie Jiangsu, ČLR,

| | a Hansweet Co., Ltd., velkoměsto Yixing, provincie Jiangsu, ČLR. |
| --- | --- |

a Hansweet Co., Ltd., velkoměsto Yixing, provincie Jiangsu, ČLR.

59,4 %

C068

Skupina Niutang:

| | Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd., velkoměsto Nantong, ČLR, |
| --- | --- |

Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd., velkoměsto Nantong, ČLR,

| | a Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd., město Niutang, velkoměsto Changzhou, Jiangsu Province, ČLR. |
| --- | --- |

a Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd., město Niutang, velkoměsto Changzhou, Jiangsu Province, ČLR.

59,1 %

C069

Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku:

Shaoxing Marina Biotechnology Co., Ltd., Shaoxing, provincie Zhejiang, ČLR

58,8 %

C070

Changzhou Guanghui Biotechnology Co., Ltd., město Chunjiang, velkoměsto Changzhou, provincie Jiangsu, ČLR

58,8 %

C071

Vitasweet Jiangsu Co., Ltd., velkoměsto Liyang, velkoměsto Changzhou, provincie Jiangsu, ČLR.

58,8 %

C072

Všechny ostatní společnosti

59,4 %

C999

3.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.

4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.

Článek 2

1.   Do 25 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost mohou zúčastněné strany:

| a) | požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato; |
| --- | --- |

a)

požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato;

| b) | předložit Komisi své písemné připomínky; a |
| --- | --- |

b)

předložit Komisi své písemné připomínky; a

| c) | požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

c)

požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

2.   Strany uvedené v čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou vyjádřit k uplatňování prozatímních opatření do 25 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 25. února 2016.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Oznámení o zahájení antidumpingového šetření týkajícího se dovozu aspartamu pocházejícího z Čínské lidové republiky, jakož i aspartamu pocházejícího z Čínské lidové republiky obsaženého v některých přípravcích a/nebo směsích (Úř. věst. C 177, 30.5.2015, s. 6).

2

(3)  Viz rozsudek Tribunálu ze dne 11. září 2014 ve věci T-443/11 Gold East Paper (Jiangsu) Co. Ltd. a Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co. Ltd. v Rada Evropské unie.

3

Gold East Paper (Jiangsu) Co. Ltd. a Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co. Ltd. v Rada Evropské unie

(4)  Podnět, odpovědi na dotazník výrobce v Unii, od uživatelů a výrobce ve srovnatelné zemi.

4

(5)  CCM Information Science & Technology Co., Ltd, je společnost zabývající se výzkumem, která poskytuje informace o trhu, provádí průzkum a výzkum údajů a poskytuje poradenské služby. Společnost nabízí sestavování databází, zpráv o trhu, analýz obchodu, zpravodajů, analýz dovozu a vývozu a zpráv zaměřených na monitoring cen. Své služby poskytuje v odvětví zemědělství, chemického průmyslu, potravinářství, farmaceutických výrobků, tiskařství a balení a energetiky. www.cnchemicals.com

5

(6)  Uvedením absolutních údajů společně s uvedením podílu dovozu z Číny na trhu by byly zveřejněny údaje o prodeji jediného výrobce v Unii.

6

(7)  Výrobní kapacita byla zjištěna na základě nepřetržité výroby (7/7 a 24/24) s předpokládanou odstávkou za účelem údržby na 21 dní každých 18 měsíců.

7

(8)  V roce 2011 bylo dosaženo výjimečného 105 % využití kapacity díky skutečnosti, že výroba nebyla v průběhu uvedeného kalendářního roku vzhledem k velkému objemu prodeje vůbec zastavena (prodej v Unii a vývoz dohromady).

8

(9)  Obecně uznávané účetní zásady.

9

(10)  Výrobní odvětví Unie zpracovává své účetnictví na základě účetních období. Účetní období roku 2012 označuje období od dubna 2012 do března 2013.

10

(11)  Podnět, odpovědi na dotazník výrobce v Unii, od uživatelů a výrobce ve srovnatelné zemi.

11

(12)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 2015/1963, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu acesulfamu draselného pocházejícího z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 287, 31.10.2015, s. 52).

12

(13)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIEQUE/BELGIË.

13

---

| 26.2.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 50/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 50/25

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/263

ze dne 25. února 2016,

kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, pokud jde o název kategorie potravin 12.3 Octy

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských přídatných látkách (1), a zejména na čl. 10 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 stanoví seznam potravinářských přídatných látek Unie schválených pro použití v potravinách a podmínky jejich použití. |
| --- | --- |

(1)

Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 stanoví seznam potravinářských přídatných látek Unie schválených pro použití v potravinách a podmínky jejich použití.

| (2) | Uvedený seznam může být aktualizován v souladu s jednotným postupem uvedeným v čl. 3 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 (2), a to buď z podnětu Komise, nebo na základě podání žádosti. |
| --- | --- |

(2)

Uvedený seznam může být aktualizován v souladu s jednotným postupem uvedeným v čl. 3 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 (2), a to buď z podnětu Komise, nebo na základě podání žádosti.

| (3) | Seznam potravinářských přídatných látek Unie byl vytvořen na základě potravinářských přídatných látek povolených pro použití v potravinách v souladu se směrnicemi Evropského parlamentu a Rady 94/35/ES (3), 94/36/ES (4) a 95/2/ES (5) a po prověření jejich souladu s články 6, 7 a 8 nařízení (ES) č. 1333/2008. Na seznamu Unie jsou uvedeny potravinářské přídatné látky podle kategorií potravin, do nichž se smějí přidávat. |
| --- | --- |

(3)

Seznam potravinářských přídatných látek Unie byl vytvořen na základě potravinářských přídatných látek povolených pro použití v potravinách v souladu se směrnicemi Evropského parlamentu a Rady 94/35/ES (3), 94/36/ES (4) a 95/2/ES (5) a po prověření jejich souladu s články 6, 7 a 8 nařízení (ES) č. 1333/2008. Na seznamu Unie jsou uvedeny potravinářské přídatné látky podle kategorií potravin, do nichž se smějí přidávat.

| (4) | V části D seznamu Unie zahrnuje kategorie potravin 12 soli, koření, polévky, omáčky, saláty a bílkovinové produkty a obsahuje podkategorii 12.3 – octy. Část E seznamu Unie stanoví následující povolené přídatné látky pro kategorii potravin 12.3: Přídatné látky skupiny I, karamely (E 150a–d) a oxid siřičitý – siřičitany (E 220–228) pouze v kvasném octu. |
| --- | --- |

(4)

V části D seznamu Unie zahrnuje kategorie potravin 12 soli, koření, polévky, omáčky, saláty a bílkovinové produkty a obsahuje podkategorii 12.3 – octy. Část E seznamu Unie stanoví následující povolené přídatné látky pro kategorii potravin 12.3: Přídatné látky skupiny I, karamely (E 150a–d) a oxid siřičitý – siřičitany (E 220–228) pouze v kvasném octu.

| (5) | Stejným způsobem jako octy zemědělského původu lze používat jako potravinu nebo složku potravin i kyselinu octovou (používá se také jako potravinářská přídatná látka E 260) po zředění s vodou (4–30 % objemu). |
| --- | --- |

(5)

Stejným způsobem jako octy zemědělského původu lze používat jako potravinu nebo složku potravin i kyselinu octovou (používá se také jako potravinářská přídatná látka E 260) po zředění s vodou (4–30 % objemu).

| (6) | V některých členských státech se mohou jako „octy“ označovat pouze octy získané kvašením zemědělských produktů. V jiných členských státech se ale pod názvem „ocet“ mohou uvádět na trh jak produkty získané zředěním kyseliny octové vodou, tak octy získané kvašením zemědělských produktů. |
| --- | --- |

(6)

V některých členských státech se mohou jako „octy“ označovat pouze octy získané kvašením zemědělských produktů. V jiných členských státech se ale pod názvem „ocet“ mohou uvádět na trh jak produkty získané zředěním kyseliny octové vodou, tak octy získané kvašením zemědělských produktů.

| (7) | Z diskuse s členskými státy v rámci pracovní skupiny vládních odborníků pro přídatné látky vyplynulo, že existuje rovnocenná technologická potřeba pro potravinářské přídatné látky jak pro zředěnou kyselinu octovou, tak pro octy zemědělského původu. Proto je vhodné revidovat název kategorie potravin 12.3 „Octy“, aby bylo uvedeno, že zahrnuje i zředěnou kyselinu octovou (zředěnou vodou na 4–30 % objemu) vhodnou pro lidskou spotřebu, aby byla zajištěna transparentnost a právní jistota v souvislosti s použitím potravinářských přídatných látek v takové potravině. |
| --- | --- |

(7)

Z diskuse s členskými státy v rámci pracovní skupiny vládních odborníků pro přídatné látky vyplynulo, že existuje rovnocenná technologická potřeba pro potravinářské přídatné látky jak pro zředěnou kyselinu octovou, tak pro octy zemědělského původu. Proto je vhodné revidovat název kategorie potravin 12.3 „Octy“, aby bylo uvedeno, že zahrnuje i zředěnou kyselinu octovou (zředěnou vodou na 4–30 % objemu) vhodnou pro lidskou spotřebu, aby byla zajištěna transparentnost a právní jistota v souvislosti s použitím potravinářských přídatných látek v takové potravině.

| (8) | Informace o spotřebě potravin v celé Evropské unii poskytuje souhrnná databáze o spotřebě potravin v Evropě (6) Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“). Tato statistika zahrnuje údaje o spotřebě octa zemědělského původu, která je brána v úvahu, když úřad provádí posuzování expozice. Jelikož se zředěná kyselina octová používá stejným způsobem jako octy zemědělského původu, neočekává se, že by navrhovaná změna, pokud jde o název kategorie potravin 12.3, měla dopad na expozici vůči přídatným látkám schváleným pro použití v této kategorii potravin. |
| --- | --- |

(8)

Informace o spotřebě potravin v celé Evropské unii poskytuje souhrnná databáze o spotřebě potravin v Evropě (6) Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“). Tato statistika zahrnuje údaje o spotřebě octa zemědělského původu, která je brána v úvahu, když úřad provádí posuzování expozice. Jelikož se zředěná kyselina octová používá stejným způsobem jako octy zemědělského původu, neočekává se, že by navrhovaná změna, pokud jde o název kategorie potravin 12.3, měla dopad na expozici vůči přídatným látkám schváleným pro použití v této kategorii potravin.

| (9) | Podle čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1331/2008 je Komise povinna za účelem aktualizace seznamu potravinářských přídatných látek Unie stanoveného v příloze II nařízení (ES) č. 1333/2008 požádat o stanovisko úřadu s výjimkou případu, kdy tato aktualizace pravděpodobně nemá vliv na lidské zdraví. Vzhledem k tomu, že zařazení zředěné kyseliny octové do kategorie potravin 12.3 v části E a části D seznamu potravinářských přídatných látek Unie představuje aktualizaci uvedeného seznamu, která pravděpodobně nemá vliv na lidské zdraví, není nutné o stanovisko úřadu požádat. |
| --- | --- |

(9)

Podle čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1331/2008 je Komise povinna za účelem aktualizace seznamu potravinářských přídatných látek Unie stanoveného v příloze II nařízení (ES) č. 1333/2008 požádat o stanovisko úřadu s výjimkou případu, kdy tato aktualizace pravděpodobně nemá vliv na lidské zdraví. Vzhledem k tomu, že zařazení zředěné kyseliny octové do kategorie potravin 12.3 v části E a části D seznamu potravinářských přídatných látek Unie představuje aktualizaci uvedeného seznamu, která pravděpodobně nemá vliv na lidské zdraví, není nutné o stanovisko úřadu požádat.

| (10) | Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(10)

Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (11) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(11)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 25. února 2016.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 ze dne 16. prosince 2008, kterým se stanoví jednotné povolovací řízení pro potravinářské přídatné látky, potravinářské enzymy a potravinářská aromata (Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 1).

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/35/ES ze dne 30. června 1994 o náhradních sladidlech pro použití v potravinách (Úř. věst. L 237, 10.9.1994, s. 3).

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/36/ES ze dne 30. června 1994 o barvivech pro použití v potravinách (Úř. věst. L 237, 10.9.1994, s. 13).

4

(5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/2/ES ze dne 20. února 1995 o potravinářských přídatných látkách jiných než barviva a náhradní sladidla (Úř. věst. L 61, 18.3.1995, s. 1).

5

(6)  http://www.efsa.europa.eu/en/datexfoodcdb/datexfooddb.htm

6

---

PŘÍLOHA

V části D a E přílohy II nařízení (ES) č. 1333/2008 se položka pro kategorii potravin 12.3 nahrazuje tímto:

| „12.3 | Octy a zředěná kyselina octová (zředěná vodou na 4–30 % objemu)“ |
| --- | --- |

„12.3

Octy a zředěná kyselina octová (zředěná vodou na 4–30 % objemu)“

---

| 26.2.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 50/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 50/27

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/264

ze dne 25. února 2016

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 25. února 2016.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 94,1 |
| SN | 174,1 |
| TN | 107,9 |
| TR | 110,0 |
| ZZ | 144,5 |
| 0707 00 05 | MA | 83,5 |
| TR | 171,2 |
| ZZ | 127,4 |
| 0709 91 00 | TN | 173,6 |
| ZZ | 173,6 |
| 0709 93 10 | MA | 41,8 |
| TR | 158,0 |
| ZZ | 99,9 |
| 0805 10 20 | EG | 47,1 |
| IL | 64,8 |
| MA | 50,6 |
| TN | 56,6 |
| TR | 63,7 |
| ZZ | 56,6 |
| 0805 20 10 | IL | 121,3 |
| MA | 89,3 |
| TR | 84,6 |
| ZZ | 98,4 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 137,8 |
| JM | 161,2 |
| MA | 109,3 |
| TR | 71,8 |
| US | 130,0 |
| ZZ | 122,0 |
| 0805 50 10 | EG | 90,7 |
| MA | 85,9 |
| TR | 88,1 |
| ZZ | 88,2 |
| 0808 10 80 | CL | 93,2 |
| US | 123,9 |
| ZZ | 108,6 |
| 0808 30 90 | CL | 221,4 |
| CN | 63,3 |
| TR | 156,1 |
| ZA | 91,4 |
| ZZ | 133,1 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

IL

236,2

MA

94,1

SN

174,1

TN

107,9

TR

110,0

ZZ

144,5

0707 00 05

MA

83,5

TR

171,2

ZZ

127,4

0709 91 00

TN

173,6

ZZ

173,6

0709 93 10

MA

41,8

TR

158,0

ZZ

99,9

0805 10 20

EG

47,1

IL

64,8

MA

50,6

TN

56,6

TR

63,7

ZZ

56,6

0805 20 10

IL

121,3

MA

89,3

TR

84,6

ZZ

98,4

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

137,8

JM

161,2

MA

109,3

TR

71,8

US

130,0

ZZ

122,0

0805 50 10

EG

90,7

MA

85,9

TR

88,1

ZZ

88,2

0808 10 80

CL

93,2

US

123,9

ZZ

108,6

0808 30 90

CL

221,4

CN

63,3

TR

156,1

ZA

91,4

ZZ

133,1

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 26.2.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 50/30 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 50/30

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2016/265

ze dne 25. února 2016

o schválení motorgenerátoru MELCO jako inovativní technologie ke snižování emisí CO2 z osobních automobilů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 443/2009

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 443/2009 ze dne 23. dubna 2009, kterým se stanoví výkonnostní emisní normy pro nové osobní automobily v rámci integrovaného přístupu Společenství ke snižování emisí CO2 z lehkých vozidel (1), a zejména na čl. 12 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dodavatel Mitsubishi Electric Corporation (MELCO), zastoupený v Unii společností Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V. (dále jen „žadatel“), podal dne 27. května 2015 žádost o schválení své druhé inovativní technologie – motorgenerátoru MELCO. Úplnost žádosti byla posouzena v souladu s článkem 4 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 725/2011 (2). Žádost byla shledána úplnou a lhůta, kterou má Komise na posouzení žádosti podle čl. 10 odst. 2 uvedeného nařízení, začala běžet dne 28. května 2015. |
| --- | --- |

(1)

Dodavatel Mitsubishi Electric Corporation (MELCO), zastoupený v Unii společností Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V. (dále jen „žadatel“), podal dne 27. května 2015 žádost o schválení své druhé inovativní technologie – motorgenerátoru MELCO. Úplnost žádosti byla posouzena v souladu s článkem 4 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 725/2011 (2). Žádost byla shledána úplnou a lhůta, kterou má Komise na posouzení žádosti podle čl. 10 odst. 2 uvedeného nařízení, začala běžet dne 28. května 2015.

| (2) | Žádost byla posouzena v souladu s článkem 12 nařízení (ES) č. 443/2009, s prováděcím nařízením (EU) č. 725/2011 a s technickými pokyny pro přípravu žádostí o schválení inovativních technologií podle nařízení (ES) č. 443/2009 (3) (dále jen „technické pokyny“). Informace poskytnuté v žádosti prokazují, že podmínky a kritéria uvedené v článku 12 nařízení (ES) č. 443/2009 a v článcích 2 a 4 prováděcího nařízení (EU) č. 725/2011 jsou splněny. |
| --- | --- |

(2)

Žádost byla posouzena v souladu s článkem 12 nařízení (ES) č. 443/2009, s prováděcím nařízením (EU) č. 725/2011 a s technickými pokyny pro přípravu žádostí o schválení inovativních technologií podle nařízení (ES) č. 443/2009 (3) (dále jen „technické pokyny“). Informace poskytnuté v žádosti prokazují, že podmínky a kritéria uvedené v článku 12 nařízení (ES) č. 443/2009 a v článcích 2 a 4 prováděcího nařízení (EU) č. 725/2011 jsou splněny.

| (3) | Motorgenerátor MELCO má funkci generátoru, která se podobá funkci běžného alternátoru. Ve srovnání se základním alternátorem snižuje tento motorgenerátor ztráty v mědi statoru, protože používá stator s velmi vysokým činitelem plnění, při jehož výrobě se uplatňuje vinutí s velmi vysokou hustotou, a novou obousměrnou chladicí strukturu. Díky jádru statoru z tenké a vysoce jakostní elektromagnetické oceli snižuje tento motorgenerátor i ztráty v železe statoru. Vzhledem k používání nového modulu MOSFET snižuje motorgenerátor MELCO také ztráty na usměrňovači. |
| --- | --- |

(3)

Motorgenerátor MELCO má funkci generátoru, která se podobá funkci běžného alternátoru. Ve srovnání se základním alternátorem snižuje tento motorgenerátor ztráty v mědi statoru, protože používá stator s velmi vysokým činitelem plnění, při jehož výrobě se uplatňuje vinutí s velmi vysokou hustotou, a novou obousměrnou chladicí strukturu. Díky jádru statoru z tenké a vysoce jakostní elektromagnetické oceli snižuje tento motorgenerátor i ztráty v železe statoru. Vzhledem k používání nového modulu MOSFET snižuje motorgenerátor MELCO také ztráty na usměrňovači.

| (4) | Žadatel prokázal, že druhem motorgenerátoru, který je v žádosti popsán, byla v souladu s čl. 2 odst. 2 písm. a) prováděcího nařízení (EU) č. 725/2011 vybavena maximálně 3 % všech nových osobních automobilů zaregistrovaných v referenčním roce 2009. |
| --- | --- |

(4)

Žadatel prokázal, že druhem motorgenerátoru, který je v žádosti popsán, byla v souladu s čl. 2 odst. 2 písm. a) prováděcího nařízení (EU) č. 725/2011 vybavena maximálně 3 % všech nových osobních automobilů zaregistrovaných v referenčním roce 2009.

| (5) | Aby bylo možné určit, o kolik se po vybavení vozidla touto inovativní technologií sníží emise CO2, je nutné definovat základní technologii, se kterou by měla být účinnost inovativní technologie porovnána, jak stanoví články 5 a 8 prováděcího nařízení (EU) č. 725/2011. V souladu se zjednodušeným přístupem, který si žadatel zvolil a který je popsán v technických pokynech, je vhodné jako základní technologii zvážit 12V alternátor s 67 % účinností, jak určil žadatel. |
| --- | --- |

(5)

Aby bylo možné určit, o kolik se po vybavení vozidla touto inovativní technologií sníží emise CO2, je nutné definovat základní technologii, se kterou by měla být účinnost inovativní technologie porovnána, jak stanoví články 5 a 8 prováděcího nařízení (EU) č. 725/2011. V souladu se zjednodušeným přístupem, který si žadatel zvolil a který je popsán v technických pokynech, je vhodné jako základní technologii zvážit 12V alternátor s 67 % účinností, jak určil žadatel.

| (6) | Žadatel předložil metodu pro zkoušení a výpočet snížení emisí CO2, jejíž součástí jsou vzorce, které jsou v souladu se vzorci popsanými v technických pokynech v rámci zjednodušeného přístupu, pokud jde o účinné alternátory. Za účelem přesného zjištění statistické významnosti by však měl vzorec zohledňovat i nutnost vyhodnotit hmotnost motorgenerátoru ve srovnání s hmotností základního alternátoru (7 kg). Aby bylo zajištěno použití stejných váhových koeficientů a hodnot otáček, měl by výrobce pro účely certifikace snížení emisí doložit, že rychlostní rozmezí motorgenerátoru MELCO odpovídají rychlostním rozmezím u alternátorů. Taková metoda poskytne výsledky, které jsou ověřitelné, opakovatelné a srovnatelné, a je schopna reálně prokázat statisticky významné snížení emisí CO2 prostřednictvím dané inovativní technologie v souladu s článkem 6 prováděcího nařízení (EU) č. 725/2011. |
| --- | --- |

(6)

Žadatel předložil metodu pro zkoušení a výpočet snížení emisí CO2, jejíž součástí jsou vzorce, které jsou v souladu se vzorci popsanými v technických pokynech v rámci zjednodušeného přístupu, pokud jde o účinné alternátory. Za účelem přesného zjištění statistické významnosti by však měl vzorec zohledňovat i nutnost vyhodnotit hmotnost motorgenerátoru ve srovnání s hmotností základního alternátoru (7 kg). Aby bylo zajištěno použití stejných váhových koeficientů a hodnot otáček, měl by výrobce pro účely certifikace snížení emisí doložit, že rychlostní rozmezí motorgenerátoru MELCO odpovídají rychlostním rozmezím u alternátorů. Taková metoda poskytne výsledky, které jsou ověřitelné, opakovatelné a srovnatelné, a je schopna reálně prokázat statisticky významné snížení emisí CO2 prostřednictvím dané inovativní technologie v souladu s článkem 6 prováděcího nařízení (EU) č. 725/2011.

| (7) | V této souvislosti žadatel uspokojivě prokázal, že snížení emisí prostřednictvím předmětné inovativní technologie dosahuje hodnoty nejméně 1 g CO2/km. |
| --- | --- |

(7)

V této souvislosti žadatel uspokojivě prokázal, že snížení emisí prostřednictvím předmětné inovativní technologie dosahuje hodnoty nejméně 1 g CO2/km.

| (8) | Snížení emisí prostřednictvím inovativní technologie lze částečně prokázat ve standardním zkušebním cyklu, a konečné celkové snížení emisí pro účely certifikace vozidla vybaveného danou inovativní technologií v souladu s článkem 11 prováděcího nařízení (EU) č. 725/2011 by proto mělo být určeno v souladu s čl. 8 odst. 2 druhým pododstavcem uvedeného prováděcího nařízení. |
| --- | --- |

(8)

Snížení emisí prostřednictvím inovativní technologie lze částečně prokázat ve standardním zkušebním cyklu, a konečné celkové snížení emisí pro účely certifikace vozidla vybaveného danou inovativní technologií v souladu s článkem 11 prováděcího nařízení (EU) č. 725/2011 by proto mělo být určeno v souladu s čl. 8 odst. 2 druhým pododstavcem uvedeného prováděcího nařízení.

| (9) | Zpráva o ověření vypracovaná akreditovanou technickou zkušebnou UTAC, která je nezávislým a autorizovaným subjektem, zjištění uvedená v žádosti potvrzuje. |
| --- | --- |

(9)

Zpráva o ověření vypracovaná akreditovanou technickou zkušebnou UTAC, která je nezávislým a autorizovaným subjektem, zjištění uvedená v žádosti potvrzuje.

| (10) | Proti schválení dotčené inovativní technologie by tudíž neměly být vzneseny žádné námitky. |
| --- | --- |

(10)

Proti schválení dotčené inovativní technologie by tudíž neměly být vzneseny žádné námitky.

| (11) | Pro účely stanovení obecného kódu ekologické inovace, který se uvede v příslušných dokumentech schválení typu podle příloh I, VIII a IX směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES (4), by měl být určen individuální kód, který se použije pro inovativní technologii schválenou tímto rozhodnutím, |
| --- | --- |

(11)

Pro účely stanovení obecného kódu ekologické inovace, který se uvede v příslušných dokumentech schválení typu podle příloh I, VIII a IX směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES (4), by měl být určen individuální kód, který se použije pro inovativní technologii schválenou tímto rozhodnutím,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Motorgenerátor MELCO popsaný v žádosti předložené společností Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V., zastupující v Unii společnost Mitsubishi Electric Corporation („MELCO“), který je určen k použití ve vozidlech kategorie M1, se schvaluje jako inovativní technologie ve smyslu článku 12 nařízení (ES) č. 443/2009.

2.   Snížení emisí CO2 v důsledku použití motorgenerátoru uvedeného v odstavci 1 se stanoví pomocí metody stanovené v příloze.

3.   Kód ekologické inovace, který má být uveden v dokumentaci o schválení typu pro inovativní technologii schválenou tímto rozhodnutím, je „16“.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 25. února 2016.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 1.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 725/2011 ze dne 25. července 2011, kterým se stanoví postup schvalování a certifikace inovativních technologií ke snižování emisí CO2 z osobních automobilů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 443/2009 (Úř. věst. L 194, 26.7.2011, s. 19).

2

2

(3)  https://circabc.europa.eu/d/a/workspace/SpacesStore/42c4a33e-6fd7-44aa-adac-f28620bd436f/Technical%20Guidelines%20February%202013.pdf

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES ze dne 5. září 2007, kterou se stanoví rámec pro schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla (rámcová směrnice) (Úř. věst. L 263, 9.10.2007, s. 1).

4

---

PŘÍLOHA

1.   ÚVOD

Aby bylo možné určit snížení emisí CO2, které lze přičíst použití motorgenerátoru ve vozidle kategorie M1, je třeba stanovit:

| 1) | zkušební podmínky; |
| --- | --- |

1)

zkušební podmínky;

| 2) | zkušební zařízení; |
| --- | --- |

2)

zkušební zařízení;

| 3) | zjištění účinnosti inovativní technologie a základní technologie; |
| --- | --- |

3)

zjištění účinnosti inovativní technologie a základní technologie;

| 4) | výpočet snížení emisí CO2; |
| --- | --- |

4)

výpočet snížení emisí CO2;

| 5) | výpočet statistické chyby a statistické významnosti výsledků. |
| --- | --- |

5)

výpočet statistické chyby a statistické významnosti výsledků.

2.   SYMBOLY, PARAMETRY A JEDNOTKY

Latinské symboly

| | – | snížení emisí CO2 [g CO2/km] |
| --- | --- | --- |
| CO2 | – | oxid uhličitý |
| CF | – | přepočítací koeficient (l/100 km) – (g CO2/km) [g CO2/l] podle tabulky č. 3 |
| h | – | frekvence podle tabulky č. 1 |
| I | – | intenzita proudu, při které se měření provádí [A] |
| m | – | počet měření na vzorek |
| M | – | točivý moment [Nm] |
| n | – | otáčky [min– 1] podle tabulky č. 1 |
| P | – | příkon (W) |
| | – | směrodatná odchylka účinnosti motorgenerátoru [%] |
| | – | průměrná směrodatná odchylka účinnosti motorgenerátoru [%] |
| | – | směrodatná odchylka celkového snížení emisí CO2 [g CO2/km] |
| U | – | zkušební napětí, při kterém se měření provádí [V] |
| v | – | průměrná rychlost jízdy v novém evropském jízdním cyklu (NEDC) [km/h] |
| VPe | – | spotřeba na efektivní výkon [l/kWh] podle tabulky č. 2 |
| | – | citlivost vypočteného snížení emisí CO2 vzhledem k účinnosti motorgenerátoru |

Formula

–

snížení emisí CO2 [g CO2/km]

CO2

–

oxid uhličitý

CF

–

přepočítací koeficient (l/100 km) – (g CO2/km) [g CO2/l] podle tabulky č. 3

h

–

frekvence podle tabulky č. 1

I

–

intenzita proudu, při které se měření provádí [A]

m

–

počet měření na vzorek

M

–

točivý moment [Nm]

n

–

otáčky [min– 1] podle tabulky č. 1

P

–

příkon (W)

Formula

–

směrodatná odchylka účinnosti motorgenerátoru [%]

Formula

–

průměrná směrodatná odchylka účinnosti motorgenerátoru [%]

Formula

–

směrodatná odchylka celkového snížení emisí CO2 [g CO2/km]

U

–

zkušební napětí, při kterém se měření provádí [V]

v

–

průměrná rychlost jízdy v novém evropském jízdním cyklu (NEDC) [km/h]

VPe

–

spotřeba na efektivní výkon [l/kWh] podle tabulky č. 2

Image 1

–

citlivost vypočteného snížení emisí CO2 vzhledem k účinnosti motorgenerátoru

Řecké symboly

| Δ | – | rozdíl |
| --- | --- | --- |
| ηB | – | účinnost základního alternátoru [%] |
| ηMG | – | účinnost motorgenerátoru [%] |
| | – | průměrná účinnost motorgenerátoru v provozním bodě i [%] |

Δ

–

rozdíl

ηB

–

účinnost základního alternátoru [%]

ηMG

–

účinnost motorgenerátoru [%]

Formula

–

průměrná účinnost motorgenerátoru v provozním bodě i [%]

Dolní indexy

Index (i) je odkazem na provozní bod

Index (j) je odkazem na měření vzorku

| MG | – | motorgenerátor |
| --- | --- | --- |
| m | – | mechanický |
| RW | – | reálné podmínky |
| TA | – | podmínky schvalování typu |
| B | – | základní |

MG

–

motorgenerátor

m

–

mechanický

RW

–

reálné podmínky

TA

–

podmínky schvalování typu

B

–

základní

3.   ZKUŠEBNÍ PODMÍNKY

Zkušební podmínky musí splňovat požadavky stanovené v normě ISO 8854:2012 (1).

4.   ZKUŠEBNÍ ZAŘÍZENÍ

Zkušební zařízení musí být v souladu se specifikacemi normy ISO 8854:2012 (1).

5.   MĚŘENÍ A URČOVÁNÍ ÚČINNOSTI

Účinnost motorgenerátoru se určí v souladu s normou ISO 8854:2012, s výjimkou prvků uvedených v tomto odstavci.

Schvalovacímu orgánu musí být poskytnuty důkazy, že rychlostní rozmezí motorgenerátoru odpovídají níže popsaným rychlostním rozmezím. Měření se provádějí v různých provozních bodech i, jak je uvedeno v tabulce č. 1. Intenzita proudu motorgenerátoru je definována jako polovina jmenovitého proudu za všechny provozní body. Pro každou rychlost je nutné udržovat konstantní napětí a výstupní proud motorgenerátoru, v případě napětí se jedná o hodnotu 14,3 V.

Tabulka č. 1

Provozní body

| Provozní bod
  i | Doba do stabilizace
  [s] | Otáčky
  ni [min– 1] | Frekvence
  hi |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 200 | 1 800 | 0,25 |
| 2 | 1 200 | 3 000 | 0,40 |
| 3 | 600 | 6 000 | 0,25 |
| 4 | 300 | 10 000 | 0,10 |

Provozní bod

i

Doba do stabilizace

[s]

Otáčky

ni [min– 1]

Frekvence

hi

1

1 200

1 800

0,25

2

1 200

3 000

0,40

3

600

6 000

0,25

4

300

10 000

0,10

Účinnost se počítá podle vzorce č. 1.

Vzorec č. 1

Formula

Všechna měření účinnosti se musí provádět v nepřetržitém sledu nejméně pětkrát (5×). Je třeba vypočítat průměr měření v každém provozním bodě (
  Formula
  ).

Účinnost motorgenerátoru (ηMG) se počítá podle vzorce č. 2.

Vzorec č. 2

Formula

Motorgenerátor vede k úspoře mechanického příkonu za reálných podmínek (ΔPmRW) a podmínek schvalování typu (ΔPmTA) podle vzorce č. 3.

Vzorec č. 3

ΔPm = ΔPmRW – ΔPmTA

Úspora mechanického příkonu za reálných podmínek (ΔPmRW) se vypočte podle vzorce č. 4 a úspora mechanického příkonu za podmínek schvalování typu (ΔPmTA) podle vzorce č. 5.

Vzorec č. 4

Formula

Vzorec č. 5

Formula

kde

| PRW | : | elektrický příkon za reálných podmínek [W], který činí 750 W |
| --- | --- | --- |
| PTA | : | elektrický příkon za podmínek schvalování typu [W], který činí 350 W |
| ηB | : | účinnost základního alternátoru [%], která činí 67 % |

PRW

:

elektrický příkon za reálných podmínek [W], který činí 750 W

PTA

:

elektrický příkon za podmínek schvalování typu [W], který činí 350 W

ηB

:

účinnost základního alternátoru [%], která činí 67 %

6.   VÝPOČET SNÍŽENÍ EMISÍ CO2

Snížení emisí CO2 prostřednictvím motorgenerátoru se vypočte podle následujícího vzorce.

Vzorec č. 6

Formula

kde

| v | : | průměrná rychlost jízdy v jízdním cyklu NEDC [km/h], která činí 33,58 km/h |
| --- | --- | --- |
| VPe | : | spotřeba na efektivní výkon [l/kWh] podle níže uvedené tabulky č. 2

  Tabulka č. 2


  Spotřeba na efektivní výkon







  Typ motoru | Spotřeba na efektivní výkon (VPe)
  [l/kWh] |
| Benzinový | 0,264 |
| Benzinový s turbodmychadlem | 0,280 |
| Naftový | 0,220 |

v

:

průměrná rychlost jízdy v jízdním cyklu NEDC [km/h], která činí 33,58 km/h

VPe

:

spotřeba na efektivní výkon [l/kWh] podle níže uvedené tabulky č. 2

Tabulka č. 2

Spotřeba na efektivní výkon

Typ motoru

Spotřeba na efektivní výkon (VPe)

[l/kWh]

Benzinový

0,264

Benzinový s turbodmychadlem

0,280

Naftový

0,220

CF

:

přepočítací koeficient (l/100 km) – (g CO2/km) [g CO2/l] podle níže uvedené tabulky č. 3

Tabulka č. 3

Přepočítací koeficient podle paliva

| Druh paliva | Přepočítací koeficient (l/100 km) – (g CO2/km) (CF)
  [g CO2/l] |
| --- | --- |
| Benzin | 2 330 |
| Nafta | 2 640 |

Druh paliva

Přepočítací koeficient (l/100 km) – (g CO2/km) (CF)

[g CO2/l]

Benzin

2 330

Nafta

2 640

7.   VÝPOČET STATISTICKÉ CHYBY

Ve výsledcích zkušební metody je nezbytné vyčíslit statistické chyby způsobené měřeními. Pro každý provozní bod se vypočte směrodatná odchylka podle následujícího vzorce:

Vzorec č. 7

Formula

Směrodatná odchylka účinnosti motorgenerátoru (
  Formula
  ) se vypočte podle vzorce č. 8:

Vzorec č. 8

Formula

Směrodatná odchylka účinnosti motorgenerátoru (
  Formula
  ) vede k chybě ve snížení emisí CO2 (
  Formula
  ). Tato chyba se vypočte podle vzorce č. 9:

Vzorec č. 9

Image 2

8.   STATISTICKÁ VÝZNAMNOST

Pro každý typ, variantu a verzi vozidla vybaveného motorgenerátorem je třeba prokázat, že chyba ve snížení emisí CO2 vypočtená podle vzorce č. 9 není vyšší než rozdíl mezi celkovým snížením emisí CO2 a minimálním limitem snížení emisí uvedeným v čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 725/2011 (viz vzorec č. 10).

Vzorec č. 10

Formula

kde:

| MT | : | minimální limit [g CO2/km], který činí 1 g CO2/km |
| --- | --- | --- |
| | : | Opravný koeficient pro emise CO2 kvůli kladnému hmotnostnímu rozdílu mezi motorgenerátorem a základním alternátorem. Pro

  se použijí údaje z tabulky č. 4:

  Tabulka č. 4


  Opravný koeficient pro emise CO2 kvůli hmotnosti navíc







  Druh paliva | Opravný koeficient pro emise CO2 kvůli hmotnosti navíc (

  )
  [g CO2/km] |
| Benzin | 0,0277 · Δm |
| Nafta | 0,0383 · Δm |

MT

:

minimální limit [g CO2/km], který činí 1 g CO2/km

Formula

:

Opravný koeficient pro emise CO2 kvůli kladnému hmotnostnímu rozdílu mezi motorgenerátorem a základním alternátorem. Pro
  Formula
  se použijí údaje z tabulky č. 4:

Tabulka č. 4

Opravný koeficient pro emise CO2 kvůli hmotnosti navíc

Druh paliva

Opravný koeficient pro emise CO2 kvůli hmotnosti navíc (
  Formula
  )

[g CO2/km]

Benzin

0,0277 · Δm

Nafta

0,0383 · Δm

V tabulce č. 4 Δm je hmotnost navíc v důsledku vybavení motorgenerátorem. Jedná se o kladný rozdíl mezi hmotností motorgenerátoru a hmotností základního alternátoru. Základní alternátor váží 7 kg.

9.   MOTORGENERÁTOR K VÝBAVĚ VOZIDEL

Schvalovací orgán certifikuje snížení emisí CO2 na základě měření, která budou provedena u motorgenerátoru a u základního alternátoru za použití zkušební metody stanovené v této příloze. Pokud je snížení emisí CO2 pod limitem uvedeným v čl. 9 odst. 1, použije se čl. 11 odst. 2 druhý pododstavec nařízení (EU) č. 725/2011.

---

(1)  ISO 8854:2012 Silniční vozidla – Alternátory s regulátory – Metody zkoušení a všeobecné požadavky.

Referenční číslo ISO 8854:2012, norma zveřejněna 1. června 2012.

---