# Az Európai Unió L 91/2014

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2014.091.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 91 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 57. évfolyam2014. március 27. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2014.091.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 91

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

57. évfolyam2014. március 27.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 307/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. március 24.) a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 875/2013/EU végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követő módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 308/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. március 20.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Almendra de Mallorca/Almendra Mallorquina/Ametlla de Mallorca/Ametlla Mallorquina [OFJ]) | 7 |
| | * | A Bizottság 309/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. március 20.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Aceite de la Comunitat Valenciana (OEM)] | 9 |
| | * | A Bizottság 310/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. március 25.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 10 |
| | * | A Bizottság 311/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. március 25.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 12 |
| | * | A Bizottság 312/2014/EU rendelete (2014. március 26.) a gázszállításirendszer-üzemeltetők közötti rendszeregyensúlyozásra vonatkozó üzemi és kereskedelmi szabályzat létrehozásáról (
  1
  ) | 15 |
| | * | A Bizottság 313/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. március 26.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról [Pecorino Sardo (OEM)] | 36 |
| | | A Bizottság 314/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. március 26.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 38 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2014/169/EU |
| | * | A Tanács végrehajtási határozata (2014. március 24.) a Ciprus makrogazdasági kiigazítási programjának elfogadásáról szóló 2013/463/EU végrehajtási határozat módosításáról | 40 |
| | | 2014/170/EU |
| | * | A Tanács végrehajtási határozata (2014. március 24.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK rendelet értelmében a jogellenes halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országok listájának összeállításáról | 43 |
| | | 2014/171/EU |
| | * | A Tanács határozata (2014. március 24.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy dán tagjának kinevezéséről | 48 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 307/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. március 24.) a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 875/2013/EU végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követő módosításáról

1

*

A Bizottság 308/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. március 20.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Almendra de Mallorca/Almendra Mallorquina/Ametlla de Mallorca/Ametlla Mallorquina [OFJ])

7

*

A Bizottság 309/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. március 20.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Aceite de la Comunitat Valenciana (OEM)]

9

*

A Bizottság 310/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. március 25.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

10

*

A Bizottság 311/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. március 25.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

12

*

A Bizottság 312/2014/EU rendelete (2014. március 26.) a gázszállításirendszer-üzemeltetők közötti rendszeregyensúlyozásra vonatkozó üzemi és kereskedelmi szabályzat létrehozásáról (
  1
  )

1

15

*

A Bizottság 313/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. március 26.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról [Pecorino Sardo (OEM)]

36

A Bizottság 314/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. március 26.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

38

HATÁROZATOK

2014/169/EU

*

A Tanács végrehajtási határozata (2014. március 24.) a Ciprus makrogazdasági kiigazítási programjának elfogadásáról szóló 2013/463/EU végrehajtási határozat módosításáról

40

2014/170/EU

*

A Tanács végrehajtási határozata (2014. március 24.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK rendelet értelmében a jogellenes halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országok listájának összeállításáról

43

2014/171/EU

*

A Tanács határozata (2014. március 24.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy dán tagjának kinevezéséről

48

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 27.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/1

---

A TANÁCS 307/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. március 24.)

a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 875/2013/EU végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követő módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság által benyújtott javaslatra,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | A lefolytatott vizsgálat (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) eredményeként a Tanács a 682/2007/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Thaiföldről származó, jelenleg az ex 2001 90 30 és az ex 2005 80 00 KN-kódok alá besorolt egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára. Az intézkedések 3,1 % és 12,9 % közötti értékvámot szabtak ki. |
| --- | --- |

(1)

A lefolytatott vizsgálat (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) eredményeként a Tanács a 682/2007/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Thaiföldről származó, jelenleg az ex 2001 90 30 és az ex 2005 80 00 KN-kódok alá besorolt egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára. Az intézkedések 3,1 % és 12,9 % közötti értékvámot szabtak ki.

| (2) | A Tanács a 954/2008/EK rendelettel (3) módosította az egyik exportáló gyártó tekintetében a hatályos intézkedéseket, illetve ebből adódóan kiigazította a „Minden más vállalatra” alkalmazandó vámtételt, amelynek mértéke így 3,1 %-tól 14,3 %-ig terjed. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a 954/2008/EK rendelettel (3) módosította az egyik exportáló gyártó tekintetében a hatályos intézkedéseket, illetve ebből adódóan kiigazította a „Minden más vállalatra” alkalmazandó vámtételt, amelynek mértéke így 3,1 %-tól 14,3 %-ig terjed.

| (3) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján lefolytatott hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: a hatályvesztési felülvizsgálat) követően a Tanács a 875/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (4) fenntartotta a 3,1 %-tól 14,3 %-ig terjedő vámot. |
| --- | --- |

(3)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján lefolytatott hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: a hatályvesztési felülvizsgálat) követően a Tanács a 875/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (4) fenntartotta a 3,1 %-tól 14,3 %-ig terjedő vámot.

2.   Felülvizsgálati kérelem

| (4) | Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság). A kérelmet egy thaiföldi exportáló gyártó, a River Kwai International Food Industry Co. Ltd. (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be. |
| --- | --- |

(4)

Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság). A kérelmet egy thaiföldi exportáló gyártó, a River Kwai International Food Industry Co. Ltd. (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be.

| (5) | Tárgyát tekintve a kérelem a kérelmező részéről megvalósuló dömping kivizsgálására korlátozódott. |
| --- | --- |

(5)

Tárgyát tekintve a kérelem a kérelmező részéről megvalósuló dömping kivizsgálására korlátozódott.

| (6) | A kérelmező meggyőző bizonyítékokkal támasztotta alá kérelmében, hogy a hatályos intézkedések bevezetéséhez vezető körülmények – a részéről megvalósuló dömping tekintetében – megváltoztak, és ezek a változások tartós jellegűek. |
| --- | --- |

(6)

A kérelmező meggyőző bizonyítékokkal támasztotta alá kérelmében, hogy a hatályos intézkedések bevezetéséhez vezető körülmények – a részéről megvalósuló dömping tekintetében – megváltoztak, és ezek a változások tartós jellegűek.

| (7) | A kérelmező mindenekelőtt azt állította, hogy a megváltozott körülmények hátterében az általa forgalmazott termékskála átalakulása áll, amely közvetlenül befolyásolja e termékskála előállítási költségét. A belföldi árak és az Unióba irányuló exportnál alkalmazott árak összehasonlítása során a dömpingkülönbözet alacsonyabbnak bizonyult az intézkedések jelenlegi mértékénél. |
| --- | --- |

(7)

A kérelmező mindenekelőtt azt állította, hogy a megváltozott körülmények hátterében az általa forgalmazott termékskála átalakulása áll, amely közvetlenül befolyásolja e termékskála előállítási költségét. A belföldi árak és az Unióba irányuló exportnál alkalmazott árak összehasonlítása során a dömpingkülönbözet alacsonyabbnak bizonyult az intézkedések jelenlegi mértékénél.

3.   Részleges időközi felülvizsgálat megindítása

| (8) | A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték állt rendelkezésre részleges időközi, a kérelmező részéről megvalósuló dömpingre korlátozódó felülvizsgálat megindításához. Ennek alapján a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2013. február 14-én közzétett értesítéssel (5) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy részleges időközi felülvizsgálatot indít az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése alapján. |
| --- | --- |

(8)

A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték állt rendelkezésre részleges időközi, a kérelmező részéről megvalósuló dömpingre korlátozódó felülvizsgálat megindításához. Ennek alapján a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2013. február 14-én közzétett értesítéssel (5) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy részleges időközi felülvizsgálatot indít az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése alapján.

4.   A felülvizsgálati időszak

| (9) | A dömping vizsgálata a 2011. július 1. és 2012. december 31. közötti időszakra terjedt ki (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak). |
| --- | --- |

(9)

A dömping vizsgálata a 2011. július 1. és 2012. december 31. közötti időszakra terjedt ki (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak).

5.   A vizsgálatban érintett felek

| (10) | A Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az exportáló ország képviselőit, valamint az uniós gyártók szövetségét (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux, a továbbiakban: AETMD) az időközi felülvizsgálat megindításáról. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az exportáló ország képviselőit, valamint az uniós gyártók szövetségét (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux, a továbbiakban: AETMD) az időközi felülvizsgálat megindításáról.

| (11) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül. |
| --- | --- |

(11)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.

| (12) | Az AETMD írásban benyújtott észrevételeit a Bizottság mérlegelte, és adott esetben figyelembe vette. |
| --- | --- |

(12)

Az AETMD írásban benyújtott észrevételeit a Bizottság mérlegelte, és adott esetben figyelembe vette.

| (13) | A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, és az erre a célra megadott határidőn belül meg is kapta a választ. |
| --- | --- |

(13)

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, és az erre a célra megadott határidőn belül meg is kapta a választ.

| (14) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A Bizottság a kérelmező thaiföldi – Bangkokban és Kanchanaburiban található – telephelyein helyszíni ellenőrző vizsgálatokat végzett. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A Bizottság a kérelmező thaiföldi – Bangkokban és Kanchanaburiban található – telephelyein helyszíni ellenőrző vizsgálatokat végzett.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1.   Az érintett termék

| (15) | Az ezen felülvizsgálat tárgyát képező termék azonos az eredeti vizsgálat, illetve a hatályvesztési felülvizsgálat során meghatározott termékkel, amely a Thaiföldről származó, jelenleg az ex 2001 90 30 KN-kód alá besorolt, morzsolt csemegekukorica (Zea mays var. saccharata), ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, valamint a jelenleg az ex 2005 80 00 KN-kód alá besorolt, morzsolt csemegekukorica (Zea mays var. saccharata), ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006-os vámtarifaszám alá tartozó termékek kivételével. |
| --- | --- |

(15)

Az ezen felülvizsgálat tárgyát képező termék azonos az eredeti vizsgálat, illetve a hatályvesztési felülvizsgálat során meghatározott termékkel, amely a Thaiföldről származó, jelenleg az ex 2001 90 30 KN-kód alá besorolt, morzsolt csemegekukorica (Zea mays var. saccharata), ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, valamint a jelenleg az ex 2005 80 00 KN-kód alá besorolt, morzsolt csemegekukorica (Zea mays var. saccharata), ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006-os vámtarifaszám alá tartozó termékek kivételével.

2.   A hasonló termék

| (16) | Megállapítást nyert, hogy – amint azt az eredeti vizsgálat is megállapította, a hatályvesztési felülvizsgálat pedig megerősítette – az Unióban előállított és értékesített csemegekukorica, illetve a Thaiföldön előállított és értékesített csemegekukorica lényegében ugyanazon fizikai és kémiai jellemzőkkel, illetve alapvető felhasználási területekkel rendelkezik, mint a Thaiföldön előállított és uniós exportra értékesített csemegekukorica. Ennélfogva ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(16)

Megállapítást nyert, hogy – amint azt az eredeti vizsgálat is megállapította, a hatályvesztési felülvizsgálat pedig megerősítette – az Unióban előállított és értékesített csemegekukorica, illetve a Thaiföldön előállított és értékesített csemegekukorica lényegében ugyanazon fizikai és kémiai jellemzőkkel, illetve alapvető felhasználási területekkel rendelkezik, mint a Thaiföldön előállított és uniós exportra értékesített csemegekukorica. Ennélfogva ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.

3.   DÖMPING

1.   A rendes érték meghatározása

| (17) | Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének első mondatával összhangban a Bizottság először azt állapította meg, hogy a hasonló termék kérelmező általi, felülvizsgálati időszak alatti belföldi összértékesítése reprezentatívnak minősül-e. A belföldi értékesítés abban az esetben reprezentatív, ha a hasonló termék belföldön értékesített összmennyisége elérte az érintett termék felülvizsgálati időszak alatt Unióba exportált összmennyiségének 5 %-át. |
| --- | --- |

(17)

Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének első mondatával összhangban a Bizottság először azt állapította meg, hogy a hasonló termék kérelmező általi, felülvizsgálati időszak alatti belföldi összértékesítése reprezentatívnak minősül-e. A belföldi értékesítés abban az esetben reprezentatív, ha a hasonló termék belföldön értékesített összmennyisége elérte az érintett termék felülvizsgálati időszak alatt Unióba exportált összmennyiségének 5 %-át.

| (18) | Megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi értékesítése reprezentatívnak minősül. |
| --- | --- |

(18)

Megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi értékesítése reprezentatívnak minősül.

| (19) | A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak, vagy közvetlenül összehasonlíthatók az Unióba irányuló export keretében értékesített típusokkal. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak, vagy közvetlenül összehasonlíthatók az Unióba irányuló export keretében értékesített típusokkal.

| (20) | A Bizottság az összes ilyen terméktípus esetében megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése alapján e típusok belföldi értékesítése kellőképpen reprezentatív-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus felülvizsgálati időszak alatti, független vevőknek történt belföldi értékesítési összmennyisége eléri az Unióba irányuló exportra értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus összmennyiségének legalább 5 %-át. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság az összes ilyen terméktípus esetében megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése alapján e típusok belföldi értékesítése kellőképpen reprezentatív-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus felülvizsgálati időszak alatti, független vevőknek történt belföldi értékesítési összmennyisége eléri az Unióba irányuló exportra értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus összmennyiségének legalább 5 %-át.

| (21) | A Bizottság megállapította, hogy az Unióba irányuló export keretében értékesített valamennyi terméktípus tekintetében a kérelmező reprezentatív mennyiségben értékesített belföldön. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság megállapította, hogy az Unióba irányuló export keretében értékesített valamennyi terméktípus tekintetében a kérelmező reprezentatív mennyiségben értékesített belföldön.

| (22) | A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések felülvizsgálati időszak alatti részarányát annak megállapítására, hogy a rendes érték kiszámítását az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések felülvizsgálati időszak alatti részarányát annak megállapítására, hogy a rendes érték kiszámítását az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el.

| (23) | A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  — | a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített mennyisége meghaladta e típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át, illetve ha |
| --- | --- | --- |

(23)

A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

—

a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített mennyisége meghaladta e típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át, illetve ha

| — | e terméktípus értékesítési árának súlyozott átlaga megegyezik, vagy meghaladja az egy egységre jutó előállítási költséget. |
| --- | --- |

—

e terméktípus értékesítési árának súlyozott átlaga megegyezik, vagy meghaladja az egy egységre jutó előállítási költséget.

| (24) | A belföldi értékesítés bizottsági elemzése kimutatta, hogy a belföldi értékesítés több mint 90 %-a nyereséges volt, és az értékesítési ár súlyozott átlaga magasabb szintet ért el az egységnyi előállítási költségnél. Ennek megfelelően a rendes értéket a felülvizsgálati időszak alatti belföldi értékesítésekkor alkalmazott árak súlyozott átlaga alapján számították ki. |
| --- | --- |

(24)

A belföldi értékesítés bizottsági elemzése kimutatta, hogy a belföldi értékesítés több mint 90 %-a nyereséges volt, és az értékesítési ár súlyozott átlaga magasabb szintet ért el az egységnyi előállítási költségnél. Ennek megfelelően a rendes értéket a felülvizsgálati időszak alatti belföldi értékesítésekkor alkalmazott árak súlyozott átlaga alapján számították ki.

2.   Az exportár megállapítása

| (25) | A kérelmező teljes Unióba irányuló exportját közvetlenül uniós vagy thaiföldi független vevőknek értékesítette. Az exportárat ezért az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(25)

A kérelmező teljes Unióba irányuló exportját közvetlenül uniós vagy thaiföldi független vevőknek értékesítette. Az exportárat ezért az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján állapították meg.

3.   Összehasonlítás

| (26) | A Bizottság a rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlította össze. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság a rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlította össze.

| (27) | Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a Bizottság – amennyiben indokolt volt – kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árat, illetve az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

(27)

Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a Bizottság – amennyiben indokolt volt – kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árat, illetve az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevétele érdekében.

| (28) | Adott és kellőképpen indokolt esetben kiigazításra kerültek a fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és csomagolási költségekben, a jutalékokban, a hitel-, illetve bankköltségekben mutatkozó különbségek. |
| --- | --- |

(28)

Adott és kellőképpen indokolt esetben kiigazításra kerültek a fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és csomagolási költségekben, a jutalékokban, a hitel-, illetve bankköltségekben mutatkozó különbségek.

| (29) | A kérelmező az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének d) pontja értelmében kiigazítást kért a saját márkanévvel belföldi piacon, illetve uniós piacon végzett értékesítések között fennálló márkaértékbeli különbség tekintetében. A kérelmező érvelése szerint a thaiföldi piacon saját márkája nagyobb értéket képvisel, mint az uniós piacon. Állítását alátámasztandó a kérelmező az eredeti vizsgálat és a hatályvesztési felülvizsgálat során elvégzett kiigazításra hivatkozott. |
| --- | --- |

(29)

A kérelmező az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének d) pontja értelmében kiigazítást kért a saját márkanévvel belföldi piacon, illetve uniós piacon végzett értékesítések között fennálló márkaértékbeli különbség tekintetében. A kérelmező érvelése szerint a thaiföldi piacon saját márkája nagyobb értéket képvisel, mint az uniós piacon. Állítását alátámasztandó a kérelmező az eredeti vizsgálat és a hatályvesztési felülvizsgálat során elvégzett kiigazításra hivatkozott.

| (30) | Mindazonáltal, a kérelmező ezen időközi felülvizsgálatbeli helyzete eltér azon többi exportáló gyártó helyzetétől, amelyek javára az eredeti vizsgálatban, illetve a hatályvesztési felülvizsgálatban elvégezték a kiigazítást. Az eredeti vizsgálat és a hatályvesztési felülvizsgálat során elvégzett kiigazítás kimondottan azon exportáló gyártókra vonatkozott, amelyek belföldön saját márkanevükkel, míg az Unióba irányuló eladásaik keretében a kiskereskedő márkaneve alatt értékesítettek. Ezen időközi felülvizsgálatban a kérelmező a belföldi és az uniós piacon egyaránt saját márkanév alatt értékesített. Ezenfelül, az eredeti vizsgálatban és a hatályvesztési felülvizsgálatban elvégzett kiigazítást a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése szerinti megállapítása során a haszonkulcsra alkalmazták. Ezen időközi felülvizsgálatban azonban a rendes értéket a kérelmező által alkalmazott tényleges belföldi árak alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(30)

Mindazonáltal, a kérelmező ezen időközi felülvizsgálatbeli helyzete eltér azon többi exportáló gyártó helyzetétől, amelyek javára az eredeti vizsgálatban, illetve a hatályvesztési felülvizsgálatban elvégezték a kiigazítást. Az eredeti vizsgálat és a hatályvesztési felülvizsgálat során elvégzett kiigazítás kimondottan azon exportáló gyártókra vonatkozott, amelyek belföldön saját márkanevükkel, míg az Unióba irányuló eladásaik keretében a kiskereskedő márkaneve alatt értékesítettek. Ezen időközi felülvizsgálatban a kérelmező a belföldi és az uniós piacon egyaránt saját márkanév alatt értékesített. Ezenfelül, az eredeti vizsgálatban és a hatályvesztési felülvizsgálatban elvégzett kiigazítást a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése szerinti megállapítása során a haszonkulcsra alkalmazták. Ezen időközi felülvizsgálatban azonban a rendes értéket a kérelmező által alkalmazott tényleges belföldi árak alapján határozták meg.

| (31) | Ami az uniós piaci értékesítések állítólagos márkaérték-hiányát illeti, a kérelmező márkanevét viselő érintett terméket importáló importőr az elsősorban Ázsiából származó, márkanévvel ellátott élelmiszerek behozatalára szakosodott. A kérelmező sem magyarázattal, sem pedig bizonyítékkal nem szolgált arra vonatkozóan, hogy miért éppen az említett importőr felé történő értékesítések márkaértéke alacsonyabb a kérelmező belföldi piacára jellemző márkaértéknél. A Bizottság mindezek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező nem bizonyította, hogy a márkaértékek között állítólag fennálló különbség befolyásolja az árakat, illetve az árak összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(31)

Ami az uniós piaci értékesítések állítólagos márkaérték-hiányát illeti, a kérelmező márkanevét viselő érintett terméket importáló importőr az elsősorban Ázsiából származó, márkanévvel ellátott élelmiszerek behozatalára szakosodott. A kérelmező sem magyarázattal, sem pedig bizonyítékkal nem szolgált arra vonatkozóan, hogy miért éppen az említett importőr felé történő értékesítések márkaértéke alacsonyabb a kérelmező belföldi piacára jellemző márkaértéknél. A Bizottság mindezek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező nem bizonyította, hogy a márkaértékek között állítólag fennálló különbség befolyásolja az árakat, illetve az árak összehasonlíthatóságát.

| (32) | Ugyanezt a kiigazítást a kérelmező az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja alapján is kérelmezte. A kiigazítás azonban e rendelkezés alapján sem végezhető el, hiszen a kérelmező nem tudta bizonyítani, hogy az állítólagos különbség hatást gyakorol az árakra vagy az árak összehasonlíthatóságára. |
| --- | --- |

(32)

Ugyanezt a kiigazítást a kérelmező az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja alapján is kérelmezte. A kiigazítás azonban e rendelkezés alapján sem végezhető el, hiszen a kérelmező nem tudta bizonyítani, hogy az állítólagos különbség hatást gyakorol az árakra vagy az árak összehasonlíthatóságára.

| (33) | A kiigazítás iránti, 2. cikk (10) bekezdésének d) pontján, illetve 2. cikk (10) bekezdésének k) pontján alapuló kérelmet ezért elutasították. |
| --- | --- |

(33)

A kiigazítás iránti, 2. cikk (10) bekezdésének d) pontján, illetve 2. cikk (10) bekezdésének k) pontján alapuló kérelmet ezért elutasították.

| (34) | A kérelmező emellett, a 2. cikk (10) bekezdésének b) pontja alapján állami exportadó-visszatérítésre vonatkozó kiigazítást kért. Az érintett termék exportra, így az uniós piacra történő értékesítése után a kormány meghatározott összeget fizet ki a kérelmezőnek. |
| --- | --- |

(34)

A kérelmező emellett, a 2. cikk (10) bekezdésének b) pontja alapján állami exportadó-visszatérítésre vonatkozó kiigazítást kért. Az érintett termék exportra, így az uniós piacra történő értékesítése után a kormány meghatározott összeget fizet ki a kérelmezőnek.

| (35) | A kérelmező igazolni tudta, hogy az uniós piacra irányuló exporthoz kapcsolódóan a számlaérték kevesebb mint 0,5 %-nak megfelelő összeget fizettek ki számára. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja értelmében azonban az említett cikkben megállapított feltételek teljesülése esetén a rendes értéket, nem pedig az exportárat kell kiigazítani, ahogy azt a kérelmező állítja. A vizsgálat emellett megállapította, hogy nem áll fenn közvetlen kapcsolat az érintett termék Unióba irányuló exportjához kapcsolódóan a kérelmezőnek juttatott kifizetés, illetve az e termékbe fizikailag beépített nyersanyagokra kivetett importköltségek között. |
| --- | --- |

(35)

A kérelmező igazolni tudta, hogy az uniós piacra irányuló exporthoz kapcsolódóan a számlaérték kevesebb mint 0,5 %-nak megfelelő összeget fizettek ki számára. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja értelmében azonban az említett cikkben megállapított feltételek teljesülése esetén a rendes értéket, nem pedig az exportárat kell kiigazítani, ahogy azt a kérelmező állítja. A vizsgálat emellett megállapította, hogy nem áll fenn közvetlen kapcsolat az érintett termék Unióba irányuló exportjához kapcsolódóan a kérelmezőnek juttatott kifizetés, illetve az e termékbe fizikailag beépített nyersanyagokra kivetett importköltségek között.

| (36) | A kérelmező ugyanezt a kiigazítást a 2. cikk (10) bekezdésének k) pontja alapján is kérelmezte. Minthogy azonban a kérelmező nem tudta bizonyítani, hogy bármiféle kapcsolat állna fenn az exportadó-visszatérítés és az exportált érintett termék árkialakítása között, a kérelmet elutasították. |
| --- | --- |

(36)

A kérelmező ugyanezt a kiigazítást a 2. cikk (10) bekezdésének k) pontja alapján is kérelmezte. Minthogy azonban a kérelmező nem tudta bizonyítani, hogy bármiféle kapcsolat állna fenn az exportadó-visszatérítés és az exportált érintett termék árkialakítása között, a kérelmet elutasították.

| (37) | Az exportadó-visszatérítés tekintetében a 2. cikk (10) bekezdésének b) pontján, illetve a 2. cikk (10) bekezdésének k) pontján alapuló kiigazítási kérelmet ezért elutasították. |
| --- | --- |

(37)

Az exportadó-visszatérítés tekintetében a 2. cikk (10) bekezdésének b) pontján, illetve a 2. cikk (10) bekezdésének k) pontján alapuló kiigazítási kérelmet ezért elutasították.

4.   Dömping a felülvizsgálati időszakban

| (38) | Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően az érintett termék Unióba exportált egyes típusainak súlyozott átlagú rendes értékét összehasonlították az érintett termék megfelelő típusának súlyozott átlagú exportárával. |
| --- | --- |

(38)

Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően az érintett termék Unióba exportált egyes típusainak súlyozott átlagú rendes értékét összehasonlították az érintett termék megfelelő típusának súlyozott átlagú exportárával.

| (39) | Ez alapján a súlyozott átlagú dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 3,6 %. |
| --- | --- |

(39)

Ez alapján a súlyozott átlagú dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 3,6 %.

4.   A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE

| (40) | Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy megváltoztak-e a jelenlegi dömpingkülönbözet alapjául szolgáló körülmények, és ha igen, ez a változás tartós jellegű-e. |
| --- | --- |

(40)

Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy megváltoztak-e a jelenlegi dömpingkülönbözet alapjául szolgáló körülmények, és ha igen, ez a változás tartós jellegű-e.

| (41) | Felülvizsgálat iránti kérelmében a kérelmező arra hivatkozott, hogy az általa forgalmazott termékskála átalakult, ami közvetlen hatást gyakorolhat e termékskála előállítási költségére. A vizsgálat megerősítette, hogy a vállalatnál végrehajtott szerkezetátalakítás következtében az eredeti vizsgálat óta a kérelmező felhagyott bizonyos termékek gyártásával és értékesítésével, és ez valóban hatással volt az érintett termék előállítási költségére. |
| --- | --- |

(41)

Felülvizsgálat iránti kérelmében a kérelmező arra hivatkozott, hogy az általa forgalmazott termékskála átalakult, ami közvetlen hatást gyakorolhat e termékskála előállítási költségére. A vizsgálat megerősítette, hogy a vállalatnál végrehajtott szerkezetátalakítás következtében az eredeti vizsgálat óta a kérelmező felhagyott bizonyos termékek gyártásával és értékesítésével, és ez valóban hatással volt az érintett termék előállítási költségére.

| (42) | Az AETMD észrevétele szerint a kérelmező által végrehajtott szerkezetátalakítás könnyen visszafordítható, és emiatt nem tartós jellegű. |
| --- | --- |

(42)

Az AETMD észrevétele szerint a kérelmező által végrehajtott szerkezetátalakítás könnyen visszafordítható, és emiatt nem tartós jellegű.

| (43) | Kétségkívül nem elképzelhetetlen, hogy a kérelmező vezetőségének módjában állhat – amennyiben úgy dönt – a szerkezetátalakítás előtti állapothoz való visszatérés. Semmi nem bizonyítja azonban, hogy ne lenne tartós jellegű a kérelmezőnek az szerkezetátalakításról, illetve a vállalatcsoport kínálatában szereplő termékek forgalmazásának a csoporthoz tartozó vállalatok közötti racionalizálásáról hozott döntése. A szerkezetátalakítás ráadásul a 2009. évvel lezárult, ami azt jelzi, hogy az új vállalati struktúra tartós jellegű. |
| --- | --- |

(43)

Kétségkívül nem elképzelhetetlen, hogy a kérelmező vezetőségének módjában állhat – amennyiben úgy dönt – a szerkezetátalakítás előtti állapothoz való visszatérés. Semmi nem bizonyítja azonban, hogy ne lenne tartós jellegű a kérelmezőnek az szerkezetátalakításról, illetve a vállalatcsoport kínálatában szereplő termékek forgalmazásának a csoporthoz tartozó vállalatok közötti racionalizálásáról hozott döntése. A szerkezetátalakítás ráadásul a 2009. évvel lezárult, ami azt jelzi, hogy az új vállalati struktúra tartós jellegű.

| (44) | A nyilvánosságra hozatalt követően az AETMD megismételte azon állítását, amely szerint a felülvizsgálat megindítását eredményező változás nem tekinthető tartós jellegűnek. Konkrétan a csoporton belüli átszervezés előállítási költségre gyakorolt hatását vonta kétségbe, mivel álláspontja szerint a költségek egyszerű, csoporton belüli átcsoportosításával alacsonyabb rendes érték érhető el. Az új előállítási költségeket ezért tehát nem lehet tartós jellegűnek tekinteni. Az AETMD megjegyezte továbbá, hogy a frissterméktermelő és -értékesítő leányvállalat és a kérelmező címe megegyezik. Az AETMD szerint ez is azt mutatja, hogy nem mélyreható, illetve tartós jellegű az átszervezés. |
| --- | --- |

(44)

A nyilvánosságra hozatalt követően az AETMD megismételte azon állítását, amely szerint a felülvizsgálat megindítását eredményező változás nem tekinthető tartós jellegűnek. Konkrétan a csoporton belüli átszervezés előállítási költségre gyakorolt hatását vonta kétségbe, mivel álláspontja szerint a költségek egyszerű, csoporton belüli átcsoportosításával alacsonyabb rendes érték érhető el. Az új előállítási költségeket ezért tehát nem lehet tartós jellegűnek tekinteni. Az AETMD megjegyezte továbbá, hogy a frissterméktermelő és -értékesítő leányvállalat és a kérelmező címe megegyezik. Az AETMD szerint ez is azt mutatja, hogy nem mélyreható, illetve tartós jellegű az átszervezés.

| (45) | Az AETMD a (44) preambulumbekezdésben ismertetett állításaira válaszolva a kérelmező kiemelte, hogy a szerkezetátalakítás keretében sor került a költségelszámolási rendszer fejlesztésére, amelynek révén azonosították, illetve a termelés optimalizálása és az előállítási költségek csökkentése érdekében felszámolták a szűk keresztmetszeteket. A kérelmező hangsúlyozta továbbá, hogy mivel anyavállalatát – az Agripure Holding PLC-t – jegyzik a thai tőzsdén, a jelenlegi stádiumban igen összetett folyamat keretén belül lenne megvalósítható a 2009. évi átszervezés visszafordítása. |
| --- | --- |

(45)

Az AETMD a (44) preambulumbekezdésben ismertetett állításaira válaszolva a kérelmező kiemelte, hogy a szerkezetátalakítás keretében sor került a költségelszámolási rendszer fejlesztésére, amelynek révén azonosították, illetve a termelés optimalizálása és az előállítási költségek csökkentése érdekében felszámolták a szűk keresztmetszeteket. A kérelmező hangsúlyozta továbbá, hogy mivel anyavállalatát – az Agripure Holding PLC-t – jegyzik a thai tőzsdén, a jelenlegi stádiumban igen összetett folyamat keretén belül lenne megvalósítható a 2009. évi átszervezés visszafordítása.

| (46) | A (43) preambulumbekezdés már tárgyalta a kérelmező esetében végrehajtott átszervezés esetleges visszafordításának kockázatát. |
| --- | --- |

(46)

A (43) preambulumbekezdés már tárgyalta a kérelmező esetében végrehajtott átszervezés esetleges visszafordításának kockázatát.

| (47) | Ezenfelül, a Bizottság az e felülvizsgálat megindítására irányuló kérelemben szereplő állítások hitelességének ellenőrzése céljából egybevetette az eredeti vizsgálat alatt (vagyis a kérelmező 2009. évi átszervezését megelőzően), illetve a felülvizsgálati időszak alatt Unióba exportált terméktípusok előállítási költségét. Az összehasonlítás megerősítette, hogy az egységre jutó előállítási költség tekintetében valóban számottevő mértékű változás következett be. Az egységre jutó előállítási költség megállapított változása nem magyarázható pusztán a költségek egyszerű átcsoportosításával, és annak hátterében az előállítás közvetlen költségeinek, mint például a gyártási általános és a munkaerő-költség tényleges csökkenése áll. |
| --- | --- |

(47)

Ezenfelül, a Bizottság az e felülvizsgálat megindítására irányuló kérelemben szereplő állítások hitelességének ellenőrzése céljából egybevetette az eredeti vizsgálat alatt (vagyis a kérelmező 2009. évi átszervezését megelőzően), illetve a felülvizsgálati időszak alatt Unióba exportált terméktípusok előállítási költségét. Az összehasonlítás megerősítette, hogy az egységre jutó előállítási költség tekintetében valóban számottevő mértékű változás következett be. Az egységre jutó előállítási költség megállapított változása nem magyarázható pusztán a költségek egyszerű átcsoportosításával, és annak hátterében az előállítás közvetlen költségeinek, mint például a gyártási általános és a munkaerő-költség tényleges csökkenése áll.

| (48) | A kérelmező és a leányvállalat azonos levelezési címének kérdését illetően megjegyzendő, hogy az az üzleti szférában általános gyakorlatnak számít. Emellett, a kérelmező telephelyein tett ellenőrző látogatások alkalmával a Bizottság megállapította, hogy a telephelyeken található feldolgozósorok, illetve késztermék-raktárak a csemegekukorica-előállítás folyamatát szolgálják; a leányvállalat által értékesített frisstermékek termesztésének, illetve raktározásának nem volt látható jele. |
| --- | --- |

(48)

A kérelmező és a leányvállalat azonos levelezési címének kérdését illetően megjegyzendő, hogy az az üzleti szférában általános gyakorlatnak számít. Emellett, a kérelmező telephelyein tett ellenőrző látogatások alkalmával a Bizottság megállapította, hogy a telephelyeken található feldolgozósorok, illetve késztermék-raktárak a csemegekukorica-előállítás folyamatát szolgálják; a leányvállalat által értékesített frisstermékek termesztésének, illetve raktározásának nem volt látható jele.

| (49) | Az AETMD és a kérelmező által felsorakoztatott érvek mérlegelését követően, illetve tekintettel azon megállapításra, mely szerint az egységre jutó előállítási költség de facto csökkent az eredeti vizsgálat és a felülvizsgálati időszak között, az AETMD érvelését el kell utasítani. |
| --- | --- |

(49)

Az AETMD és a kérelmező által felsorakoztatott érvek mérlegelését követően, illetve tekintettel azon megállapításra, mely szerint az egységre jutó előállítási költség de facto csökkent az eredeti vizsgálat és a felülvizsgálati időszak között, az AETMD érvelését el kell utasítani.

| (50) | Az AETMD emellett előterjesztette, hogy a kérelmező a 2013-as évre 40 %-os termelésbővítést irányzott elő. Az AETMD szerint ez ellentmond a kérelmező azon állításának, mely szerint a (szerkezetátalakítás utáni) új és felülvizsgált előállítási költségek tartós jellegűek. |
| --- | --- |

(50)

Az AETMD emellett előterjesztette, hogy a kérelmező a 2013-as évre 40 %-os termelésbővítést irányzott elő. Az AETMD szerint ez ellentmond a kérelmező azon állításának, mely szerint a (szerkezetátalakítás utáni) új és felülvizsgált előállítási költségek tartós jellegűek.

| (51) | A vizsgálat valóban megerősítette, hogy a kérelmező jelenleg termelőkapacitásának bővítésén dolgozik. A kapacitásnövekedés hatása volt egyik olyan tényező, amely alapján a hatályvesztési felülvizsgálat során megállapítást nyert, hogy fennáll a dömping folytatódásának veszélye (6). |
| --- | --- |

(51)

A vizsgálat valóban megerősítette, hogy a kérelmező jelenleg termelőkapacitásának bővítésén dolgozik. A kapacitásnövekedés hatása volt egyik olyan tényező, amely alapján a hatályvesztési felülvizsgálat során megállapítást nyert, hogy fennáll a dömping folytatódásának veszélye (6).

| (52) | A nyilvánosságra hozatalt követően az AETMD megismételte azon állítását, mely szerint az új termelési kapacitás kialakítására irányuló beruházás szükségszerűen hatással lesz az előállítási költségekre, ami miatt az előállítási költségek, amelyekkel a jelenlegi felülvizsgálat során összehasonlították a belföldi árakat (lásd a (24) preambulumbekezdést), nem tartós jellegűek. A rendelkezésre álló források felhasználásával az AETMD számításokat végzett, és ezek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a nagyobb mértékű értékcsökkenésből adódóan az összköltség hozzávetőleg 10 %-kal magasabb lesz a jelenlegi költségeknél. |
| --- | --- |

(52)

A nyilvánosságra hozatalt követően az AETMD megismételte azon állítását, mely szerint az új termelési kapacitás kialakítására irányuló beruházás szükségszerűen hatással lesz az előállítási költségekre, ami miatt az előállítási költségek, amelyekkel a jelenlegi felülvizsgálat során összehasonlították a belföldi árakat (lásd a (24) preambulumbekezdést), nem tartós jellegűek. A rendelkezésre álló források felhasználásával az AETMD számításokat végzett, és ezek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a nagyobb mértékű értékcsökkenésből adódóan az összköltség hozzávetőleg 10 %-kal magasabb lesz a jelenlegi költségeknél.

| (53) | A kérelmező nem cáfolta az AETMD magasabb értékcsökkenésről tett megállapítását, hangsúlyozta azonban, hogy a szóban forgó értékcsökkenés-növekedést ellensúlyozni fogja az összbevétel (bővülő értékesítésből származó) növekedése, illetve a többi költségnek az automatizálás szélesebb körben történő alkalmazásából adódó csökkenése. |
| --- | --- |

(53)

A kérelmező nem cáfolta az AETMD magasabb értékcsökkenésről tett megállapítását, hangsúlyozta azonban, hogy a szóban forgó értékcsökkenés-növekedést ellensúlyozni fogja az összbevétel (bővülő értékesítésből származó) növekedése, illetve a többi költségnek az automatizálás szélesebb körben történő alkalmazásából adódó csökkenése.

| (54) | Ahogyan az már az (51) preambulumbekezdésben is szerepelt, a kérelmező jelenleg valóban új termelő létesítmények kialakításába ruház be. Az új létesítményekbe történő beruházások együtt járhatnak az értékcsökkenés növekedésével. Másfelől, ahogy arra a kérelmező az AETMD észrevételére adott válaszában is rámutatott, az új termelő létesítmények (a jelenleg üzemelő gyártósorokhoz képest) változást hozhatnak, például az automatizáció terén. E változások közvetlen hatásaként csökkennie kell a munkaerő- és energiaköltségeknek, illetve e változások ellensúlyozhatják az értékcsökkenés növekedését. |
| --- | --- |

(54)

Ahogyan az már az (51) preambulumbekezdésben is szerepelt, a kérelmező jelenleg valóban új termelő létesítmények kialakításába ruház be. Az új létesítményekbe történő beruházások együtt járhatnak az értékcsökkenés növekedésével. Másfelől, ahogy arra a kérelmező az AETMD észrevételére adott válaszában is rámutatott, az új termelő létesítmények (a jelenleg üzemelő gyártósorokhoz képest) változást hozhatnak, például az automatizáció terén. E változások közvetlen hatásaként csökkennie kell a munkaerő- és energiaköltségeknek, illetve e változások ellensúlyozhatják az értékcsökkenés növekedését.

| (55) | Mindent összevetve megállapítást nyert, hogy az egy előállított egységre jutó előállítási költségre gyakorolt összhatás nem mérhető fel egészen addig, amíg nem adják át az új létesítményeket, és a könyvelésben nem jelennek meg a többletköltségek. |
| --- | --- |

(55)

Mindent összevetve megállapítást nyert, hogy az egy előállított egységre jutó előállítási költségre gyakorolt összhatás nem mérhető fel egészen addig, amíg nem adják át az új létesítményeket, és a könyvelésben nem jelennek meg a többletköltségek.

| (56) | Mindezek mellett, valamint tekintettel a beruházás céljára (hatékonyság- és versenyképesség-fokozás, egységre jutó előállítási költség csökkentése), az egységre jutó előállítási költség várhatóan nem fog – legalábbis közép-, illetve hosszú távon – jelentős mértékben nőni. Ebben az esetben a rendes érték alapjául várhatóan a jövőben is – csakúgy, mint az e felülvizsgálatban – a belföldi árak fognak szolgálni. Az AETMD által felhozott érvet ezért el kell utasítani. |
| --- | --- |

(56)

Mindezek mellett, valamint tekintettel a beruházás céljára (hatékonyság- és versenyképesség-fokozás, egységre jutó előállítási költség csökkentése), az egységre jutó előállítási költség várhatóan nem fog – legalábbis közép-, illetve hosszú távon – jelentős mértékben nőni. Ebben az esetben a rendes érték alapjául várhatóan a jövőben is – csakúgy, mint az e felülvizsgálatban – a belföldi árak fognak szolgálni. Az AETMD által felhozott érvet ezért el kell utasítani.

| (57) | A nyilvánosságra hozatalt követően az AETMD az újonnan megállapított dömpingkülönbözet tartós jellegét is kétségbe vonta. Érvelése szerint a dömpingkülönbözet-számítás alapjául szolgáló exportárak nem voltak reprezentatívak. Konkrétan azzal érvelt, hogy






  a) | a felülvizsgálati időszak alatt exportált tonnamennyiség túl alacsony volt ahhoz, hogy reprezentatívnak minősüljön; és |
| --- | --- | --- |

(57)

A nyilvánosságra hozatalt követően az AETMD az újonnan megállapított dömpingkülönbözet tartós jellegét is kétségbe vonta. Érvelése szerint a dömpingkülönbözet-számítás alapjául szolgáló exportárak nem voltak reprezentatívak. Konkrétan azzal érvelt, hogy

a)

a felülvizsgálati időszak alatt exportált tonnamennyiség túl alacsony volt ahhoz, hogy reprezentatívnak minősüljön; és

| b) | hivatkozva a (29) preambulumbekezdésben foglaltakra rá kívánt mutatni, hogy az exportárak nem tekinthetők reprezentatívnak, mivel a felülvizsgálati időszak alatti teljes export közel felét a saját márkanévvel ellátott termékek exportügyletei tették ki. Az AETMD úgy véli, hogy amennyiben az intézkedések szintjének tervezett csökkentése hatályba lép, akkor az Unióba irányuló export jelentős részét valószínűleg az alacsonyabb exportárú, a kiskereskedők márkanevét viselő termékek fogják kitenni (7). |
| --- | --- |

b)

hivatkozva a (29) preambulumbekezdésben foglaltakra rá kívánt mutatni, hogy az exportárak nem tekinthetők reprezentatívnak, mivel a felülvizsgálati időszak alatti teljes export közel felét a saját márkanévvel ellátott termékek exportügyletei tették ki. Az AETMD úgy véli, hogy amennyiben az intézkedések szintjének tervezett csökkentése hatályba lép, akkor az Unióba irányuló export jelentős részét valószínűleg az alacsonyabb exportárú, a kiskereskedők márkanevét viselő termékek fogják kitenni (7).

| (58) | Minthogy az Unióba irányuló export nem képviselt jelentős mennyiséget, a Bizottság annak érdekében, hogy megbizonyosodjon a kérelmező Unióba irányuló exportja során fizetett, illetve fizetendő exportárak reprezentatív jellegéről, összehasonlította ezeket az exportárakat a kérelmező egyéb harmadik országba irányuló exportja során fizetett, illetve fizetendő exportárakkal. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az Unióban alkalmazott fogyasztói árak összhangban állnak a többi exportpiacon jelenlévő vevőknek felszámított árakkal. |
| --- | --- |

(58)

Minthogy az Unióba irányuló export nem képviselt jelentős mennyiséget, a Bizottság annak érdekében, hogy megbizonyosodjon a kérelmező Unióba irányuló exportja során fizetett, illetve fizetendő exportárak reprezentatív jellegéről, összehasonlította ezeket az exportárakat a kérelmező egyéb harmadik országba irányuló exportja során fizetett, illetve fizetendő exportárakkal. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az Unióban alkalmazott fogyasztói árak összhangban állnak a többi exportpiacon jelenlévő vevőknek felszámított árakkal.

| (59) | A korábbi vizsgálatok keretében megállapítást nyert, hogy a piac különböző – a saját és a kiskereskedői márkák szerint elkülönülő – szegmensekre tagolódik (8). Ez lényeges elem az érintett termékhez tartozó különböző terméktípusok meghatározása szempontjából. Ennek alapján végezték el egyrészről a saját márkanévvel ellátott termékek exportjának és belföldi értékesének, másrészről a kiskereskedők márkanevét viselő termékek exportjának és belföldi értékesítésének összehasonlítását. |
| --- | --- |

(59)

A korábbi vizsgálatok keretében megállapítást nyert, hogy a piac különböző – a saját és a kiskereskedői márkák szerint elkülönülő – szegmensekre tagolódik (8). Ez lényeges elem az érintett termékhez tartozó különböző terméktípusok meghatározása szempontjából. Ennek alapján végezték el egyrészről a saját márkanévvel ellátott termékek exportjának és belföldi értékesének, másrészről a kiskereskedők márkanevét viselő termékek exportjának és belföldi értékesítésének összehasonlítását.

| (60) | Az AETMD azon érve, mely szerint a jövőben főként a kiskereskedők márkanevét viselő termékeket fogják exportálni, spekulatív és nem bizonyított, és mint ilyen nem elégséges ahhoz, hogy kétségbe lehessen vonni a saját márkanevet viselő termékek felülvizsgálati időszak alatti exportjának reprezentatív jellegét. Az AETMD érvét ezért elutasították. |
| --- | --- |

(60)

Az AETMD azon érve, mely szerint a jövőben főként a kiskereskedők márkanevét viselő termékeket fogják exportálni, spekulatív és nem bizonyított, és mint ilyen nem elégséges ahhoz, hogy kétségbe lehessen vonni a saját márkanevet viselő termékek felülvizsgálati időszak alatti exportjának reprezentatív jellegét. Az AETMD érvét ezért elutasították.

| (61) | AETMD megjegyezte továbbá, hogy a vámtétel csökkentése magában rejti az intézkedések kijátszásának kockázatát. |
| --- | --- |

(61)

AETMD megjegyezte továbbá, hogy a vámtétel csökkentése magában rejti az intézkedések kijátszásának kockázatát.

| (62) | Emlékeztetni kell arra, hogy már eleve eltérő mértékű hatályos vámokat határoztak meg a különböző thaiföldi exportáló gyártókra. Az intézkedések kijátszásának – vagyis az alacsonyabb vámtételű TARIC-kiegészítő kód használatának – kockázata így már az eredeti intézkedések bevezetése óta fennáll. Az egyik exportáló gyártóra meghatározott alacsonyabb vám önmagában még nem növeli meg Thaiföld egészét tekintve a vámok kijátszásának kockázatát. |
| --- | --- |

(62)

Emlékeztetni kell arra, hogy már eleve eltérő mértékű hatályos vámokat határoztak meg a különböző thaiföldi exportáló gyártókra. Az intézkedések kijátszásának – vagyis az alacsonyabb vámtételű TARIC-kiegészítő kód használatának – kockázata így már az eredeti intézkedések bevezetése óta fennáll. Az egyik exportáló gyártóra meghatározott alacsonyabb vám önmagában még nem növeli meg Thaiföld egészét tekintve a vámok kijátszásának kockázatát.

| (63) | Másrészről, amennyiben rendelkezésre állnak arra utaló információk, hogy a vámokat vámkijátszással megkerülik, akkor erre vonatkozóan – az alaprendelet 13. cikkében meghatározott feltételek teljesülése esetén – vizsgálat indítható. |
| --- | --- |

(63)

Másrészről, amennyiben rendelkezésre állnak arra utaló információk, hogy a vámokat vámkijátszással megkerülik, akkor erre vonatkozóan – az alaprendelet 13. cikkében meghatározott feltételek teljesülése esetén – vizsgálat indítható.

| (64) | Az AETMD azt is állította, hogy a kérelmező feltehetően mesterségesen magas exportárakat alkalmazott az Unióba irányuló kivitelkor, amelyeket azzal ellensúlyozott, hogy más termékek párhuzamos értékesítésekor mesterségesen alacsonyan tartotta az árakat. |
| --- | --- |

(64)

Az AETMD azt is állította, hogy a kérelmező feltehetően mesterségesen magas exportárakat alkalmazott az Unióba irányuló kivitelkor, amelyeket azzal ellensúlyozott, hogy más termékek párhuzamos értékesítésekor mesterségesen alacsonyan tartotta az árakat.

| (65) | Ahogyan az már az (58) preambulumbekezdésben is szerepelt, az érintett termék Unióba, illetve harmadik országokba irányuló exportárai összhangban álltak. Semmi nem utal arra tehát, hogy az Unió tekintetében alkalmazott exportárakat mesterségesen magasan tartották a felülvizsgálati időszak alatt, vagyis az érvet el kell utasítani. |
| --- | --- |

(65)

Ahogyan az már az (58) preambulumbekezdésben is szerepelt, az érintett termék Unióba, illetve harmadik országokba irányuló exportárai összhangban álltak. Semmi nem utal arra tehát, hogy az Unió tekintetében alkalmazott exportárakat mesterségesen magasan tartották a felülvizsgálati időszak alatt, vagyis az érvet el kell utasítani.

5.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (66) | A vizsgálat eredményei alapján a Bizottság megállapítja, hogy helyénvaló módosítani az érintett terméknek a River Kwai International Food Industry Co. Ltd.-től származó behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vámot. |
| --- | --- |

(66)

A vizsgálat eredményei alapján a Bizottság megállapítja, hogy helyénvaló módosítani az érintett terméknek a River Kwai International Food Industry Co. Ltd.-től származó behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vámot.

| (67) | Ezen túlmenően a kérelmező kérésére sor kerül a kérelmező címének módosítására is. |
| --- | --- |

(67)

Ezen túlmenően a kérelmező kérésére sor kerül a kérelmező címének módosítására is.

6.   NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

| (68) | Az érdekelt feleket tájékoztatták azon lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján javaslatot szándékoznak tenni a 875/2013/EU végrehajtási rendelet módosítására. |
| --- | --- |

(68)

Az érdekelt feleket tájékoztatták azon lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján javaslatot szándékoznak tenni a 875/2013/EU végrehajtási rendelet módosítására.

| (69) | A nyilvánosságra hozatalt követően Thaiföld kormánya jelezte, hogy a részleges időközi felülvizsgálat megállapításainak figyelembevétele érdekében a mintában nem szereplő együttműködő exportőrökre alkalmazandó átlagos vámtételt is indokolt felülvizsgálni. Meg kell jegyezni, hogy ez a kérelem túlmutat ezen felülvizsgálat korlátozott hatályán, amely kizárólag a kérelmező tekintetében hatályban lévő dömpingellenes vám szintjének kiigazítására terjed ki. A dömpingellenes vámtételek szintjének módosítását a körülmények állítólagos megváltozásával indokoló kérelmeket az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint kellene benyújtani. Ezt a kérelmet ezért el kell utasítani, |
| --- | --- |

(69)

A nyilvánosságra hozatalt követően Thaiföld kormánya jelezte, hogy a részleges időközi felülvizsgálat megállapításainak figyelembevétele érdekében a mintában nem szereplő együttműködő exportőrökre alkalmazandó átlagos vámtételt is indokolt felülvizsgálni. Meg kell jegyezni, hogy ez a kérelem túlmutat ezen felülvizsgálat korlátozott hatályán, amely kizárólag a kérelmező tekintetében hatályban lévő dömpingellenes vám szintjének kiigazítására terjed ki. A dömpingellenes vámtételek szintjének módosítását a körülmények állítólagos megváltozásával indokoló kérelmeket az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint kellene benyújtani. Ezt a kérelmet ezért el kell utasítani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 875/2013/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében szereplő táblázat River Kwai International Food Industry Co., Ltd-re vonatkozó bejegyzése helyébe a következő szöveg lép:

| Vállalat | Dömpingellenes vám (%) | TARIC-kiegészítő kód: |
| --- | --- | --- |
| „River Kwai International Food Industry Co., Ltd, |
| 99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road |
| Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000 |
| Thaiföld |

Vállalat

Dömpingellenes vám (%)

TARIC-kiegészítő kód:

„River Kwai International Food Industry Co., Ltd,

99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road

Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000

Thaiföld

3,6

A791”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. március 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. TSAFTARIS

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  A Tanács 2007. június 18-i 682/2007/EK rendelete a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 159., 2007.6.20., 14. o.).

2

(3)  A Tanács 2008. szeptember 25-i 954/2008/EK rendelete a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 682/2007/EK rendelet módosításáról (HL L 260., 2008.9.30., 1. o.).

3

(4)  A Tanács 2013. szeptember 2-i 875/2013/EU végrehajtási rendelete a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 244., 2013.9.13., 1. o.).

4

(5)  HL C 42., 2013.2.14., 7. o.

5

(6)  Lásd a hatályvesztési felülvizsgálat (49)–(75) preambulumbekezdését.

6

(7)  Lásd a hatályvesztési felülvizsgálat (86) preambulumbekezdését.

7

(8)  Lásd a hatályvesztési felülvizsgálat (85) preambulumbekezdését.

8

---

| 27.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/7

---

A BIZOTTSÁG 308/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. március 20.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Almendra de Mallorca/Almendra Mallorquina/Ametlla de Mallorca/Ametlla Mallorquina [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Spanyolország kérelmét (2) az „Almendra de Mallorca”/„Almendra Mallorquina”/„Ametlla de Mallorca”/„Ametlla Mallorquina” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Spanyolország kérelmét (2) az „Almendra de Mallorca”/„Almendra Mallorquina”/„Ametlla de Mallorca”/„Ametlla Mallorquina” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti kifogás, ezért az „Almendra de Mallorca”/„Almendra Mallorquina”/„Ametlla de Mallorca”/„Ametlla Mallorquina” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti kifogás, ezért az „Almendra de Mallorca”/„Almendra Mallorquina”/„Ametlla de Mallorca”/„Ametlla Mallorquina” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. március 20-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Dacian CIOLOȘ

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  HL C 317., 2013.10.31., 8. o.

2

---

MELLÉKLET

A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

1.6. osztály.   Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

SPANYOLORSZÁG

Almendra de Mallorca/Almendra Mallorquina/Ametlla de Mallorca/Ametlla Mallorquina (OFJ)

---

| 27.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/9

---

A BIZOTTSÁG 309/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. március 20.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Aceite de la Comunitat Valenciana (OEM)]

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EK rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Spanyolország kérelmét (2) az „Aceite de la Comunitat Valenciana” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EK rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Spanyolország kérelmét (2) az „Aceite de la Comunitat Valenciana” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért az „Aceite de la Comunitat Valenciana” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért az „Aceite de la Comunitat Valenciana” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az „Aceite de la Comunitat Valenciana” elnevezés bejegyezésre kerül.

Az első albekezdésben említett elnevezés egy, az 1898/2006/EK bizottsági rendelet (3) II. melléklete szerinti 1.5. osztályba – Olajok és zsírok (vaj, margarin, olaj stb.) – tartozó terméket azonosít.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. március 20-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Dacian CIOLOȘ

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  HL C 276., 2013.9.25., 9. o.

2

(3)  A Bizottság 2006. december 14-i 1898/2006/EK rendelete a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 369., 2006.12.23., 1. o.).

3

---

| 27.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/10

---

A BIZOTTSÁG 310/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. március 25.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseitől eltérő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseitől eltérő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

Az e rendelet rendelkezéseitől eltérő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. március 25-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Algirdas ŠEMETA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  A Tanács 1992. október 12-i 2913/92/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Folyadékkristályos (LCD) kijelzővel rendelkező színes monitor körülbelül 48 cm (19 hüvelyk) képernyő-átlómérettel, körülbelül 46 × 37 × 21 cm befoglaló mérettel:






  — | 1 440 × 900 pixel gyári felbontással, |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

Folyadékkristályos (LCD) kijelzővel rendelkező színes monitor körülbelül 48 cm (19 hüvelyk) képernyő-átlómérettel, körülbelül 46 × 37 × 21 cm befoglaló mérettel:

—

1 440 × 900 pixel gyári felbontással,

| — | 640 × 480, 800 × 600, 1 024 × 768 és 1 280 × 1 024 pixel támogatott felbontással, |
| --- | --- |

—

640 × 480, 800 × 600, 1 024 × 768 és 1 280 × 1 024 pixel támogatott felbontással,

| — | 16:10 képaránnyal, |
| --- | --- |

—

16:10 képaránnyal,

| — | 0,285 mm pixeltávolsággal, |
| --- | --- |

—

0,285 mm pixeltávolsággal,

| — | 300 cd/m2 fényerővel, |
| --- | --- |

—

300 cd/m2 fényerővel,

| — | 500:1 kontrasztaránnyal, |
| --- | --- |

—

500:1 kontrasztaránnyal,

| — | 8 ms válaszidővel, |
| --- | --- |

—

8 ms válaszidővel,

| — | két hangszóróval, |
| --- | --- |

—

két hangszóróval,

| — | kapcsoló- és vezérlőgombokkal. |
| --- | --- |

—

kapcsoló- és vezérlőgombokkal.

A monitor a következő interfészekkel van felszerelve:

| — | egy DVI-D, |
| --- | --- |

—

egy DVI-D,

| — | két VGA. |
| --- | --- |

—

két VGA.

Billenő mechanizmussal rendelkező állvánnyal van ellátva.

A monitort automatikus adatfeldolgozó gépekkel való használatra szánták.

8528 51 00

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1. és 6. általános szabály, valamint a 8528 és a 8528 51 00 KN-kód szövegezése határozza meg.

Tekintettel a termék olyan objektív jellemzőire, mint például a felbontás, a támogatott felbontás, a képarány, a hosszabb ideig tartó, közeli nézésre alkalmas pixeltávolság, a fényerő, az automatikus adatfeldolgozó rendszerekben általánosan használt interfészek, valamint a billenő mechanizmus megléte, a terméket kizárólag vagy elsősorban a 8471 vtsz. alá tartozó automatikus adatfeldolgozó rendszerben használatos monitornak szánták.

Ezért a monitort, mint kizárólag vagy elsősorban a 8471 vtsz. alá tartozó automatikus adatfeldolgozó rendszerben használatos más monitort, a 8528 51 00 KN-kód alá kell besorolni.

---

| 27.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/12

---

A BIZOTTSÁG 311/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. március 25.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kódok alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kódok alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseitől eltérő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseitől eltérő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kódok alá kell besorolni.

2. cikk

Az e rendelet rendelkezéseitől eltérő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. március 25-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Algirdas ŠEMETA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  A Tanács 1992. október 12-i 2913/92/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Hanglejátszási és -szerkesztési funkciókkal rendelkező gép egy körülbelül 43 × 15 × 8 cm befoglaló méretű házban.
  A gép egy CD-olvasóval és egy audio-kimenettel ellátott. Tekerőgombokkal, nyomógombokkal, csúszkákkal és egy kisméretű folyadékkristályos kijelzős (LCD) egységgel rendelkezik.
  A gép hangszerkesztésre alkalmas: átmenet nélküli ismétlési pontokkal (seamless loop points), dadogás-effekt indítóval, percenkénti ütem (BPM)-számlálóval és hangerő-szabályozóval van ellátva.
  A gépet nem professzionális környezetben történő hanglejátszásra és -szerkesztésre szánták. |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

1.

Hanglejátszási és -szerkesztési funkciókkal rendelkező gép egy körülbelül 43 × 15 × 8 cm befoglaló méretű házban.

A gép egy CD-olvasóval és egy audio-kimenettel ellátott. Tekerőgombokkal, nyomógombokkal, csúszkákkal és egy kisméretű folyadékkristályos kijelzős (LCD) egységgel rendelkezik.

A gép hangszerkesztésre alkalmas: átmenet nélküli ismétlési pontokkal (seamless loop points), dadogás-effekt indítóval, percenkénti ütem (BPM)-számlálóval és hangerő-szabályozóval van ellátva.

A gépet nem professzionális környezetben történő hanglejátszásra és -szerkesztésre szánták.

8519 81 35

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, a XVI. áruosztályhoz tartozó megjegyzések 3. pontja, valamint a 8519, a 8519 81 és a 8519 81 35 KN-kód szövegezése határozza meg.

Mivel a gép két alternatív (hanglejátszási és -szerkesztési) funkció ellátására van kialakítva, a XVI. áruosztályhoz tartozó megjegyzések 3. pontja értelmében a fő műveletet (célműveletet) ellátó gépként kell besorolni.

Objektív jellemzői következtében, nevezetesen, hogy csak egyetlen bemeneti lehetőséggel rendelkezik a hangfájloknak (CD-olvasó), szerkesztési képessége pedig korlátozott, a gép fő műveleti (célműveleti) funkciója a hanglejátszási funkció.

A gépet ezért a 8519 81 35 vtsz. alá, lézeres olvasórendszerrel rendelkező más hangfelvevő- vagy hanglejátszó készülékként kell besorolni.

| 2. | Hanglejátszási és -szerkesztési/-keverési funkciókkal rendelkező gép (ún. „többlejátszós DJ-pult”) egy körülbelül 40 × 32 × 10 cm befoglaló méretű házban.
  A gép egy CD-olvasóval van ellátva és több interfésszel rendelkezik (USB, audiokimenetek, SD-kártyaolvasó). Tekerőgombokkal, nyomógombokkal, csúszkákkal és egy 6,1 hüvelykes folyadékkristályos kijelzős (LCD) egységgel rendelkezik.
  A gép hangszerkesztésre és -keverésre alkalmas. E célból - többek között - a következőkkel van ellátva:






  — | automatikus percenkénti ütem (BPM)-számláló; |
| --- | --- | --- |

2.

Hanglejátszási és -szerkesztési/-keverési funkciókkal rendelkező gép (ún. „többlejátszós DJ-pult”) egy körülbelül 40 × 32 × 10 cm befoglaló méretű házban.

A gép egy CD-olvasóval van ellátva és több interfésszel rendelkezik (USB, audiokimenetek, SD-kártyaolvasó). Tekerőgombokkal, nyomógombokkal, csúszkákkal és egy 6,1 hüvelykes folyadékkristályos kijelzős (LCD) egységgel rendelkezik.

A gép hangszerkesztésre és -keverésre alkalmas. E célból - többek között - a következőkkel van ellátva:

—

automatikus percenkénti ütem (BPM)-számláló;

| — | hangerőszabályozó indítási és visszatérési jelölő; |
| --- | --- |

—

hangerőszabályozó indítási és visszatérési jelölő;

| — | egysávos követési pont; |
| --- | --- |

—

egysávos követési pont;

| — | ismétlés; |
| --- | --- |

—

ismétlés;

| — | 4-ütemes ismétlés; |
| --- | --- |

—

4-ütemes ismétlés;

| — | visszatérési pont beállítás. |
| --- | --- |

—

visszatérési pont beállítás.

A gépet professzionális DJ-k általi hanglejátszásra, -szerkesztésre és -keverésre szánták.

A lejátszott, szerkesztett és kevert hangfájlok különböző forrásokból származhatnak (CD-olvasó, automatikus adatfeldolgozó (ADP) gép, USB-memória vagy SD-kártya).

A gép önmagában vagy egy automatikus adatfeldolgozó géppel összekapcsolva működhet.

8543 70 90

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, a XVI. áruosztályhoz tartozó megjegyzések 3. pontja, valamint a 8543, a 8543 70 és a 8543 70 90 KN-kód szövegezése határozza meg.

Mivel a gép két alternatív (hanglejátszási és -szerkesztési/-keverési) funkció ellátására van kialakítva, a XVI. áruosztályhoz tartozó megjegyzések 3. pontja értelmében a fő műveletet (célműveletet) ellátó gépként kell besorolni.

Objektív jellemzői, nevezetesen a hangszerkesztési és -keverési műszaki jellemzőinek száma, a különböző forrásokból származó hangfájlok keverésének lehetősége, valamint a gép tervezése és koncepciója következtében a gép fő műveleti (célműveleti) funkciója a hangszerkesztési/-keverési funkció. Következésképpen a 8519 vámtarifaszám alá történő besorolás kizárt.

A gépet ezért a 8543 70 90 KN-kód alá, a 85. árucsoportban másutt nem említett vagy besorolt, egyedi feladatokra szánt más elektromos gépként és készülékként kell besorolni.

---

| 27.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/15

---

A BIZOTTSÁG 312/2014/EU RENDELETE

(2014. március 26.)

a gázszállításirendszer-üzemeltetők közötti rendszeregyensúlyozásra vonatkozó üzemi és kereskedelmi szabályzat létrehozásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló és az 1775/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (11) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A versenyképesség fokozásához és a fogyasztók számára legkedvezőbb energiaárak biztosításához elengedhetetlen egy olyan, teljes mértékben működőképes és összekapcsolt belső energiapiac mielőbbi létrehozása, amely elősegíti az uniós gazdaság megfizethető és fenntartható energiával való ellátását. |
| --- | --- |

(1)

A versenyképesség fokozásához és a fogyasztók számára legkedvezőbb energiaárak biztosításához elengedhetetlen egy olyan, teljes mértékben működőképes és összekapcsolt belső energiapiac mielőbbi létrehozása, amely elősegíti az uniós gazdaság megfizethető és fenntartható energiával való ellátását.

| (2) | Az erősebb piaci integráció felé való elmozdulás érdekében fontos, hogy a gázszállító-hálózatokra vonatkozó rendszeregyensúlyozási szabályok lehetővé tegyék az egyensúlytartási zónák közötti gázkereskedelmet, így járulva hozzá a piaci likviditás növeléséhez. Ezért e rendelet uniós szintű, harmonizált kiegyensúlyozási szabályokat állapít meg, amelyek a rendszerhasználók számára garantálják, hogy azok az Unió különböző egyensúlytartási zónáiban gazdaságilag hatékonyan és megkülönböztetésmentesen tudják végezni egyensúlytartási tevékenységüket. |
| --- | --- |

(2)

Az erősebb piaci integráció felé való elmozdulás érdekében fontos, hogy a gázszállító-hálózatokra vonatkozó rendszeregyensúlyozási szabályok lehetővé tegyék az egyensúlytartási zónák közötti gázkereskedelmet, így járulva hozzá a piaci likviditás növeléséhez. Ezért e rendelet uniós szintű, harmonizált kiegyensúlyozási szabályokat állapít meg, amelyek a rendszerhasználók számára garantálják, hogy azok az Unió különböző egyensúlytartási zónáiban gazdaságilag hatékonyan és megkülönböztetésmentesen tudják végezni egyensúlytartási tevékenységüket.

| (3) | E rendelet elősegíti a versenyző európai uniós rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac kialakulását, bárminemű forrásból lehetővé téve a rugalmassági szolgáltatások biztosítását, amelyek megfelelő piaci mechanizmusok révén úgy kerülnek megvételre és értékesítésre, hogy a rendszerhasználók hatékonyan ki tudják egyensúlyozni egyensúlyozási portfólióikat, vagy a szállításirendszer-üzemeltető ezen rugalmassági szolgáltatások segítségével fenntarthassa az egyensúlyt a szállítórendszeren. |
| --- | --- |

(3)

E rendelet elősegíti a versenyző európai uniós rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac kialakulását, bárminemű forrásból lehetővé téve a rugalmassági szolgáltatások biztosítását, amelyek megfelelő piaci mechanizmusok révén úgy kerülnek megvételre és értékesítésre, hogy a rendszerhasználók hatékonyan ki tudják egyensúlyozni egyensúlyozási portfólióikat, vagy a szállításirendszer-üzemeltető ezen rugalmassági szolgáltatások segítségével fenntarthassa az egyensúlyt a szállítórendszeren.

| (4) | A 715/2009/EK rendelet megkülönböztetésmentes szabályokat fogalmaz meg a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeivel kapcsolatban annak érdekében, hogy biztosítsa a belső gázpiac megfelelő működését. A piaci alapú kiegyensúlyozási szabályok költségalapú kiegyensúlyozási díjakkal pénzügyileg ösztönzik a rendszerhasználókat egyensúlyozási portfóliójuk kiegyensúlyozására. |
| --- | --- |

(4)

A 715/2009/EK rendelet megkülönböztetésmentes szabályokat fogalmaz meg a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeivel kapcsolatban annak érdekében, hogy biztosítsa a belső gázpiac megfelelő működését. A piaci alapú kiegyensúlyozási szabályok költségalapú kiegyensúlyozási díjakkal pénzügyileg ösztönzik a rendszerhasználókat egyensúlyozási portfóliójuk kiegyensúlyozására.

| (5) | A rendszerhasználók felelősséget viselnek betáplálásaik és vételezéseik egyensúlyban tartásáért, a kiegyensúlyozási szabályok célja pedig a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac előmozdítása kereskedési platformok létrehozásával, amelyek hatékonyabbá teszik a rendszerhasználók és a szállításirendszer-üzemeltető közötti gázkereskedelmet. A szállítóhálózatok reziduális egyensúlytalanságát a szállításirendszer-üzemeltetők kezelik. Ennek során a szállításirendszer-üzemeltetők meghatározott sorrendben veszik igénybe a rendelkezésre álló kiegyensúlyozási eszközöket. Ez a sorrend úgy van kialakítva, hogy a szállításirendszer-üzemeltetők gazdasági és műszaki szempontokat is figyelembe véve szerezzék be a gázt, olyan termékek igénybevételével, amelyek a legkülönbözőbb forrásokból biztosíthatók, beleértve a cseppfolyósított földgázt és a tároló létesítményeket is. A szállításirendszer-üzemeltetőknek arra kell törekedniük, hogy a lehető legnagyobb mértékben rövid távú szabványtermékek rövid távú gáz-nagykereskedelmi piacon való vásárlásával és értékesítésével elégítsék ki rendszeregyensúlyozási igényeiket. |
| --- | --- |

(5)

A rendszerhasználók felelősséget viselnek betáplálásaik és vételezéseik egyensúlyban tartásáért, a kiegyensúlyozási szabályok célja pedig a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac előmozdítása kereskedési platformok létrehozásával, amelyek hatékonyabbá teszik a rendszerhasználók és a szállításirendszer-üzemeltető közötti gázkereskedelmet. A szállítóhálózatok reziduális egyensúlytalanságát a szállításirendszer-üzemeltetők kezelik. Ennek során a szállításirendszer-üzemeltetők meghatározott sorrendben veszik igénybe a rendelkezésre álló kiegyensúlyozási eszközöket. Ez a sorrend úgy van kialakítva, hogy a szállításirendszer-üzemeltetők gazdasági és műszaki szempontokat is figyelembe véve szerezzék be a gázt, olyan termékek igénybevételével, amelyek a legkülönbözőbb forrásokból biztosíthatók, beleértve a cseppfolyósított földgázt és a tároló létesítményeket is. A szállításirendszer-üzemeltetőknek arra kell törekedniük, hogy a lehető legnagyobb mértékben rövid távú szabványtermékek rövid távú gáz-nagykereskedelmi piacon való vásárlásával és értékesítésével elégítsék ki rendszeregyensúlyozási igényeiket.

| (6) | Annak érdekében, hogy a rendszerhasználók ki tudják egyensúlyozni egyensúlyozási portfólióikat, ez a rendelet minimális adatszolgáltatási követelményeket is meghatároz a piaci alapú egyensúlyozási rendszer megvalósításához. Ezért az e rendelet által megkövetelt információáramlás célja a napi egyensúlyozási rendszer támogatása és egy olyan adatállomány biztosítása, amely segíti a rendszerhasználót kockázatai és lehetőségei költséghatékony kezelésében. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy a rendszerhasználók ki tudják egyensúlyozni egyensúlyozási portfólióikat, ez a rendelet minimális adatszolgáltatási követelményeket is meghatároz a piaci alapú egyensúlyozási rendszer megvalósításához. Ezért az e rendelet által megkövetelt információáramlás célja a napi egyensúlyozási rendszer támogatása és egy olyan adatállomány biztosítása, amely segíti a rendszerhasználót kockázatai és lehetőségei költséghatékony kezelésében.

| (7) | A kereskedelmileg érzékeny információk védelmén kívül e rendelet értelmében a szállításirendszer-üzemeltetőknek bizalmasan kell kezelniük a rendelet végrehajtása céljából nekik átadott információkat és adatokat, és nem adhatják át azokat – sem részben, sem teljes egészükben – harmadik feleknek, kivéve, ha erre jogosultak, és csak jogosultságuk mértékében. |
| --- | --- |

(7)

A kereskedelmileg érzékeny információk védelmén kívül e rendelet értelmében a szállításirendszer-üzemeltetőknek bizalmasan kell kezelniük a rendelet végrehajtása céljából nekik átadott információkat és adatokat, és nem adhatják át azokat – sem részben, sem teljes egészükben – harmadik feleknek, kivéve, ha erre jogosultak, és csak jogosultságuk mértékében.

| (8) | E rendelet elfogadása a 715/2009/EK rendelet alapján történt, és azt kiegészíti, illetve annak szerves részét képezi. A 715/2009/EK rendeletre történő, más jogi aktusokban található hivatkozásokat úgy kell érteni, hogy egyben e rendeletre is hivatkoznak. A rendelet ugyanakkor vonatkozik azokra a mentességben nem részesült, nagyobb volumenű új infrastruktúrákban található kapacitásokra, amelyek a 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 32. cikke, illetve a 2003/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) korábbi 18. cikke alól mentességet kaptak, amennyiben e rendelet alkalmazása nem teszi lehetetlenné a mentességet. E rendeletet az összekötő vezetékek specifikus jellemzőinek figyelembevételével kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(8)

E rendelet elfogadása a 715/2009/EK rendelet alapján történt, és azt kiegészíti, illetve annak szerves részét képezi. A 715/2009/EK rendeletre történő, más jogi aktusokban található hivatkozásokat úgy kell érteni, hogy egyben e rendeletre is hivatkoznak. A rendelet ugyanakkor vonatkozik azokra a mentességben nem részesült, nagyobb volumenű új infrastruktúrákban található kapacitásokra, amelyek a 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 32. cikke, illetve a 2003/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) korábbi 18. cikke alól mentességet kaptak, amennyiben e rendelet alkalmazása nem teszi lehetetlenné a mentességet. E rendeletet az összekötő vezetékek specifikus jellemzőinek figyelembevételével kell alkalmazni.

| (9) | Ennek a rendeletnek a megalkotása a 715/2009/EK rendelet 6. cikkében meghatározott eljárás szerint történt. A rendelet biztosítja a 715/2009/EK rendelet 21. cikkében meghatározott kiegyensúlyozási szabályok további harmonizációját a gázkereskedelem előmozdítása érdekében. |
| --- | --- |

(9)

Ennek a rendeletnek a megalkotása a 715/2009/EK rendelet 6. cikkében meghatározott eljárás szerint történt. A rendelet biztosítja a 715/2009/EK rendelet 21. cikkében meghatározott kiegyensúlyozási szabályok további harmonizációját a gázkereskedelem előmozdítása érdekében.

| (10) | E rendelet az elosztórendszer-üzemeltetőkre vonatkozóan is tartalmaz rendelkezéseket, amelyek csak akkor és csak olyan mértékben törekszenek ezek szerepének harmonizálására, amennyire az e rendelkezések végrehajtásához szükséges. |
| --- | --- |

(10)

E rendelet az elosztórendszer-üzemeltetőkre vonatkozóan is tartalmaz rendelkezéseket, amelyek csak akkor és csak olyan mértékben törekszenek ezek szerepének harmonizálására, amennyire az e rendelkezések végrehajtásához szükséges.

| (11) | E rendelet végrehajtása érdekében a nemzeti szabályozó hatóságoknak és szállításirendszer-üzemeltetőknek a bevált gyakorlatok és törekvések figyelembevételével harmonizálniuk kell folyamataikat. A 713/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 7. cikkével összhangban az Ügynökségnek és a nemzeti szabályozó hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a kiegyensúlyozási szabályokat Unió-szerte a lehető leghatékonyabban bevezessék. |
| --- | --- |

(11)

E rendelet végrehajtása érdekében a nemzeti szabályozó hatóságoknak és szállításirendszer-üzemeltetőknek a bevált gyakorlatok és törekvések figyelembevételével harmonizálniuk kell folyamataikat. A 713/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 7. cikkével összhangban az Ügynökségnek és a nemzeti szabályozó hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a kiegyensúlyozási szabályokat Unió-szerte a lehető leghatékonyabban bevezessék.

| (12) | Az ebben a rendeletben meghatározott intézkedések összhangban vannak a 2009/73/EK irányelv 51. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az ebben a rendeletben meghatározott intézkedések összhangban vannak a 2009/73/EK irányelv 51. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

E rendelet üzemi és kereskedelmi szabályzatot hoz létre a rendszeregyensúlyozásra vonatkozóan, ideértve a hálózatokra vonatkozó nominálási eljárásokkal, az egyensúlyozási díjakkal, a napi kiegyensúlyozási díjhoz kapcsolódó elszámolási folyamatokkal és a szállításirendszer-üzemeltetők hálózatai közötti operatív egyensúlyozással kapcsolatos szabályokat.

2. cikk

Hatály

(1)   Ez a rendelet az Unió határain belül működő egyensúlytartási zónákra alkalmazandó.

(2)   Ez a rendelet nem alkalmazandó a tagállamok azon egyensúlytartási zónáira, amelyek a 2009/73/EK irányelv 49. cikke alapján eltérésre jogosultak.

(3)   Ez a rendelet nem alkalmazandó az allokálások és a később a fogyasztói mérőóra-leolvasások alapján meghatározott tényleges fogyasztás közötti különbség elszámolása során.

(4)   Ez a rendelet nem alkalmazandó olyan vészhelyzetekben, amikor a szállításirendszer-üzemeltetőnek a vonatkozó nemzeti előírások, illetve a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről szóló, 2010. október 20-i 994/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alapján különleges intézkedéseket kell hoznia.

(5)   Az e rendeletből fakadó rendszerhasználói jogok és kötelezettségek csak azon rendszerhasználókra vonatkoznak, akik kötelező érvényű megállapodást kötöttek – akár szállítási, akár egyéb szerződést –, amely lehetővé teszi számukra tranzakciós értesítések benyújtását az 5. cikknek megfelelően.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a 715/2009/EK rendelet 2. cikkében, a földgázszállító rendszerekben alkalmazott kapacitásallokációs mechanizmusokat szabályozó üzemi és kereskedelmi szabályzat létrehozásáról és a 715/2009/EK rendelet kiegészítéséről szóló, 984/2013/EU bizottsági rendelet (6) 3. cikkében, valamint a 2009/73/EK irányelv 2. cikkében található fogalommeghatározások érvényesek. Ezeken túlmenően e rendelet alkalmazásában:

1.   „egyensúlytartási zóna”: olyan betáplálási/kiadási rendszer, amely egy adott egyensúlyozási rendszer hatálya alá tartozik, és amely elosztórendszereket vagy azok egyes részeit is tartalmazhatja;

2.   „egyensúlyozó intézkedés”: a szállításirendszer-üzemeltető által a szállítóhálózatba betáplálásra kerülő vagy onnan kilépő gázforgalom megváltoztatására hozott intézkedés, kivéve, ha az intézkedés a rendszerből való vételezésként nem elszámolható gázhoz vagy a szállításirendszer-üzemeltető által a rendszer működtetésére használt gázhoz kapcsolódik;

3.   „egyensúlyozási költségsemlegességet biztosító díj”: a szállításirendszer-üzemeltető részére kifizetett vagy kifizetendő és az általa kifizetett vagy kifizetendő összegek közötti különbségnek megfelelő, a rendszer-egyensúlyozási tevékenységek végrehajtásából adódó díj, amelyet az érintett rendszerhasználók részére kell megfizetni, illetve tőlük kell behajtani;

4.   „kereskedési platform”: egy kereskedésiplatform-üzemeltető által működtetett elektronikus felület, amelynek segítségével a kereskedő résztvevők eladási és vételi ajánlatokat tehetnek vagy fogadhatnak el (beleértve a módosítás és a visszavonás jogát is) a gázkeresletben vagy -kínálatban jelentkező rövid távú ingadozások kezeléséhez szükséges gázra vonatkozóan a kereskedési platform felhasználási feltételei szerint, és amelyen a szállításirendszer-üzemeltető az egyensúlyozó intézkedések végrehajtása érdekében kereskedik;

5.   „kereskedő résztvevő”: olyan rendszerhasználó vagy szállításirendszer-üzemeltető, aki a kereskedésiplatform-üzemeltetőel szerződésben áll és megfelel a tranzakciók kereskedési platformon történő végrehajtásához szükséges feltételeknek;

6.   „egyensúlyozó platform”: olyan kereskedési platform, amelyen minden ügyletben a szállításirendszer-üzemeltető a kereskedelmi partner;

7.   „kiegyensúlyozási szolgáltatás”: a szállításirendszer-üzemeltető részére nyújtott gázkereskedelmi szolgáltatás, amely során a gázkeresletben vagy -kínálatban jelentkező rövid távú ingadozások kezeléséhez szükséges gáz értékesítése nem rövid távú szabványtermék formájában történik;

8.   „visszaigazolt mennyiség”: D gáznapra vonatkozóan a szállításirendszer-üzemeltető által visszaigazolt nominált vagy újranominált földgázmennyiség;

9.   „napi kiegyensúlyozási díj”: az a pénzösszeg, amelyet a rendszerhasználó a napi kiegyenlítő gázmennyiségért kifizet vagy kézhez kap;

10.   „naponta mért”: a gázmennyiséget gáznaponként egyszer mérik és rögzítik;

11.   „napon belül mért”: a gázmennyiséget egy gáznapon belül legalább kétszer mérik és rögzítik;

12.   „nem naponta mért”: a gázmennyiséget egy gáznapnál ritkábban mérik és rögzítik;

13.   „egyensúlyozási portfólió”: egy rendszerhasználó betáplálásainak és vételezéseinek az együttese;

14.   „értesítési mennyiség”: a szállításirendszer-üzemeltető és a rendszerhasználó(k), illetve adott esetben az egyensúlyozási portfóliók között átadott gázmennyiség;

15.   „allokálás”: a szállításirendszer-üzemeltető által valamely rendszerhasználónak a napi kiegyenlítőenergia-mennyiség meghatározása céljából betáplálásként vagy vételezésként kiosztott gázmennyiség kWh-ban kifejezve;

16.   „újranominálási ciklus”: a szállításirendszer-üzemeltető által végrehajtott folyamat, amelynek célja, hogy az újranominálás beérkezését követően a rendszerhasználó megkapja a visszaigazolt mennyiségekről szóló értesítést;

17.   „napon belüli díj”: a szállításirendszer-üzemeltető által a rendszerhasználóra kivetett vagy a rendszerhasználó részére kifizetett, napon belüli kötelezettségek teljesítéséhez kötődő díj;

18.   „napon belüli kötelezettség”: a rendszerhasználók gáznapon belüli betáplálásainak és vételezéseinek szabályozására a szállításirendszer-üzemeltető által felállított, rendszerhasználókra vonatkozó szabályrendszer;

19.   „alapeset”: adatszolgáltatási modell, amelynek esetében a napi méréssel nem rendelkező kiadási pontokra vonatkozó adatok előző napi és napon belüli előrejelzéseket tartalmaznak;

20.   „1. változat”: adatszolgáltatási modell, amelynek esetében a napi méréssel nem rendelkező és a napi méréssel rendelkező kiadási pontokra vonatkozó adatok a gáznap során mért gázforgalom felosztásán alapulnak;

21.   „2. változat”: adatszolgáltatási modell, amelynek esetében a napi méréssel nem rendelkező kiadási pontokra vonatkozó adatok előző napi előrejelzések.

II.   FEJEZET

EGYENSÚLYOZÁSI RENDSZER

4. cikk

Általános alapelvek

(1)   A rendszerhasználók felelősek egyensúlyozási portfólióik kiegyensúlyozásáért annak érdekében, hogy a szállításirendszer-üzemeltetőknek a lehető legritkábban kelljen e rendelet szerinti egyensúlyozó intézkedéseket hoznia.

(2)   Az e rendelettel összhangban kialakított kiegyensúlyozási szabályoknak a valós igényeket kell tükrözniük a szállításirendszer-üzemeltetők rendelkezésére álló erőforrások figyelembevételével, és ösztönözniük kell a rendszerhasználókat egyensúlyozási portfóliójuk hatékony kiegyensúlyozására.

(3)   A rendszerhasználók részére lehetőséget kell biztosítani olyan kötelező érvényű megállapodás megkötésére egy szállításirendszer-üzemeltetővel, amely alapján a rendszerhasználók földgáz feletti rendelkezési jog átadására és átvételére vonatkozó tranzakciós értesítéseket adhatnak, függetlenül attól, hogy rendelkeznek-e szerződéses szállítási kapacitással.

(4)   Amennyiben egy egyensúlytartási zónában több szállításirendszer-üzemeltető is tevékenykedik, e rendelet az adott egyensúlytartási zóna valamennyi szállításirendszer-üzemeltetőjére vonatkozik. Ha azok a szállítóhálózataik egyensúlyban tartásáért viselt felelősséget átruházzák egy másik szervezetre, e rendelet a vonatkozó nemzeti előírásokban meghatározott mértékben alkalmazandó a szóban forgó szervezetre.

5. cikk

Tranzakciós értesítések és allokálás

(1)   Az egy egyensúlytartási zóna két egyensúlyozási portfóliója közötti gázátadásra a szállításirendszer-üzemeltető részére az adott gáznapra vonatkozóan benyújtott, átadásra és átvételre vonatkozó tranzakciós értesítések útján kerülhet sor.

(2)   A tranzakciós értesítések benyújtásának, visszavonásának és módosításának ütemezését a szállításirendszer-üzemeltető határozza meg a rendszerhasználókkal kötött szállítási szerződésben vagy más kötelező érvényű megállapodásban, szükség esetén figyelembe véve a tranzakciós értesítések feldolgozásához szükséges időt is. A szállításirendszer-üzemeltetőnek lehetővé kell tennie a rendszerhasználók számára, hogy az értesítéseket a rendelkezési jog átadásának időpontjához közeli időpontban nyújtsák be.

(3)   A szállításirendszer-üzemeltetőnek a lehető legrövidebb idő alatt fel kell dolgoznia a tranzakciós értesítéseket. A feldolgozási idő nem haladhatja meg a harminc percet, kivéve, ha a rendelkezési jog átadásának időpontja lehetővé teszi a feldolgozási idő legfeljebb két órára való meghosszabbítását.

(4)   A tranzakciós értesítésnek legalább a következő információkat kell tartalmaznia:

| a) | a gázátadás által érintett gáznap; |
| --- | --- |

a)

a gázátadás által érintett gáznap;

| b) | az érintett egyensúlyozási portfóliók megjelölése; |
| --- | --- |

b)

az érintett egyensúlyozási portfóliók megjelölése;

| c) | hogy átadási vagy átvételi értesítésről van-e szó; |
| --- | --- |

c)

hogy átadási vagy átvételi értesítésről van-e szó;

| d) | értesítési mennyiség kWh/napban kifejezve a napi, illetve kWh/órában kifejezve az óránkénti értesítési mennyiség esetében, a szállításirendszer-üzemeltető követelményeinek megfelelően. |
| --- | --- |

d)

értesítési mennyiség kWh/napban kifejezve a napi, illetve kWh/órában kifejezve az óránkénti értesítési mennyiség esetében, a szállításirendszer-üzemeltető követelményeinek megfelelően.

(5)   Ha a szállításirendszer-üzemeltetőhöz olyan, egymáshoz társítható átadási és átvételi értesítések csoportja érkezik be, amelyeknél az értesítési mennyiségek azonosak, a szállításirendszer-üzemeltető a következőképpen allokálja az értesítési mennyiségeket az érintett egyensúlyozási portfóliókhoz:

| a) | az átadási értesítést benyújtó rendszerhasználó egyensúlyozási portfóliójához vételezésként; és |
| --- | --- |

a)

az átadási értesítést benyújtó rendszerhasználó egyensúlyozási portfóliójához vételezésként; és

| b) | az átvételi értesítést benyújtó rendszerhasználó egyensúlyozási portfóliójához betáplálásként. |
| --- | --- |

b)

az átvételi értesítést benyújtó rendszerhasználó egyensúlyozási portfóliójához betáplálásként.

(6)   Amennyiben az (5) bekezdésben említett értesítési mennyiségek nem egyenlőek, akkor a szállításirendszer-üzemeltető vagy a tranzakciós értesítésekben feltüntetett kisebb mennyiséget allokálja, vagy mindkét tranzakciós értesítést elutasítja. Az erre vonatkozó szabályt a szállításirendszer-üzemeltető határozza meg a megfelelő szállítási szerződésben vagy más kötelező érvényű megállapodásban.

(7)   Nem akadályozható meg, hogy egy szolgáltató egy rendszerhasználó nevében az (5) bekezdés szerinti eljárás szerint járjon el, amennyiben ezt a szállításirendszer-üzemeltető előzetesen jóváhagyta.

(8)   A rendszerhasználók attól függetlenül benyújthatnak tranzakciós értesítéseket egy gáznapra vonatkozóan, hogy az adott gáznapra vonatkozóan rendelkeznek-e nominálással.

(9)   Az (1)–(8) bekezdés rendelkezései értelemszerűen vonatkoznak a 6. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerint kereskedő szállításirendszer-üzemeltetőkre.

III.   FEJEZET

OPERATÍV EGYENSÚLYTARTÁS

6. cikk

Általános rendelkezések

(1)   A szállításirendszer-üzemeltető egyensúlyozó intézkedéseket hoz a következők érdekében:

| a) | a szállítóhálózat üzemeltetési korlátainak betartása; |
| --- | --- |

a)

a szállítóhálózat üzemeltetési korlátainak betartása;

| b) | olyan nap végi vezetékkészletszint elérése, amely eltér a várt betáplálások és vételezések alapján az adott gáznapra előre jelzett szinttől, összhangban a szállítóhálózat hatékony és gazdaságos üzemeltetésével. |
| --- | --- |

b)

olyan nap végi vezetékkészletszint elérése, amely eltér a várt betáplálások és vételezések alapján az adott gáznapra előre jelzett szinttől, összhangban a szállítóhálózat hatékony és gazdaságos üzemeltetésével.

(2)   Az egyensúlyozó intézkedések végrehajtásakor a szállításirendszer-üzemeltetőnek legalább a következőket kell figyelembe vennie az egyensúlytartási zóna kapcsán:

| a) | saját becslése a tervezett egyensúlyozó intézkedés(ek) által érintett gáznap során és azon belül jelentkező gázigényre vonatkozóan; |
| --- | --- |

a)

saját becslése a tervezett egyensúlyozó intézkedés(ek) által érintett gáznap során és azon belül jelentkező gázigényre vonatkozóan;

| b) | nominálási és allokálási információk és mért gázáramlások; |
| --- | --- |

b)

nominálási és allokálási információk és mért gázáramlások;

| c) | a szállítóhálózat(ok) egészében mért gáznyomás. |
| --- | --- |

c)

a szállítóhálózat(ok) egészében mért gáznyomás.

(3)   A szállításirendszer-üzemeltető egyensúlyozó intézkedéseket hoz a következő módokon:

| a) | rövid távú szabványtermékek vásárlása vagy értékesítése kereskedési platformon; és/vagy |
| --- | --- |

a)

rövid távú szabványtermékek vásárlása vagy értékesítése kereskedési platformon; és/vagy

| b) | kiegyensúlyozási szolgáltatások igénybevétele. |
| --- | --- |

b)

kiegyensúlyozási szolgáltatások igénybevétele.

(4)   Az egyensúlyozó intézkedések végrehajtásakor a szállításirendszer-üzemeltetőnek a következő szempontokat kell figyelembe vennie:

| a) | az egyensúlyozó intézkedéseket megkülönböztetésmentesen kell végrehajtani; |
| --- | --- |

a)

az egyensúlyozó intézkedéseket megkülönböztetésmentesen kell végrehajtani;

| b) | az egyensúlyozó intézkedéseknek tekintetbe kell venniük a szállításirendszer-üzemeltetők azon kötelezettségét, hogy gazdaságos és hatékony szállítóhálózatot kell működtetniük. |
| --- | --- |

b)

az egyensúlyozó intézkedéseknek tekintetbe kell venniük a szállításirendszer-üzemeltetők azon kötelezettségét, hogy gazdaságos és hatékony szállítóhálózatot kell működtetniük.

7. cikk

Rövid távú szabványtermékek

(1)   A rövid távú szabványtermékekkel a hét összes napján napon belüli vagy napon túli kereskedelmet kell folytatni a kereskedési platform vonatkozó szabályai szerint a kereskedési platform üzemeltetője és a szállításirendszer-üzemeltető közötti megállapodásnak megfelelően.

(2)   Az ajánlattevő kereskedő résztvevő az, aki a kereskedési platformon eladási vagy vételi árajánlatot tesz közzé, míg az elfogadó kereskedő résztvevő az, aki az ajánlatot elfogadja.

(3)   Jogcímalapú termékekkel folytatott kereskedelem esetén:

| a) | az egyik kereskedő résztvevő átvételi értesítést, a másik átadási értesítést nyújt be; |
| --- | --- |

a)

az egyik kereskedő résztvevő átvételi értesítést, a másik átadási értesítést nyújt be;

| b) | mindkét tranzakciós értesítésnek meg kell határoznia azt a gázmennyiséget, amely az átadási értesítést benyújtó kereskedő résztvevőtől átadásra kerül az átvételi értesítést benyújtó kereskedő résztvevő részére; |
| --- | --- |

b)

mindkét tranzakciós értesítésnek meg kell határoznia azt a gázmennyiséget, amely az átadási értesítést benyújtó kereskedő résztvevőtől átadásra kerül az átvételi értesítést benyújtó kereskedő résztvevő részére;

| c) | óránkénti értesítési mennyiség alkalmazása esetén azt egy adott kezdő időponttól a gáznap összes hátralévő órájára vonatkozóan egyenletesen kell szétosztani, és a kezdő időpont előtti valamennyi órára vonatkozóan az átadott mennyiség nulla. |
| --- | --- |

c)

óránkénti értesítési mennyiség alkalmazása esetén azt egy adott kezdő időponttól a gáznap összes hátralévő órájára vonatkozóan egyenletesen kell szétosztani, és a kezdő időpont előtti valamennyi órára vonatkozóan az átadott mennyiség nulla.

(4)   Hálózati pontra vonatkozó termékekkel folytatott kereskedelem esetén:

| a) | a szállításirendszer-üzemeltetőnek meg kell határoznia a használható betáplálási és kiadási pontokat vagy azok csoportjait; |
| --- | --- |

a)

a szállításirendszer-üzemeltetőnek meg kell határoznia a használható betáplálási és kiadási pontokat vagy azok csoportjait;

| b) | teljesülnie kell a (3) bekezdésben meghatározott valamennyi követelménynek; |
| --- | --- |

b)

teljesülnie kell a (3) bekezdésben meghatározott valamennyi követelménynek;

| c) | a kezdeményező kereskedő résztvevőnek az értesítési mennyiségnek megfelelően módosítania kell az adott betáplálási vagy kiadási ponton a szállítóhálózatba betáplálandó, illetve onnan vételezendő gázmennyiséget, és igazolnia kell a szállításirendszer-üzemeltető felé a mennyiség ennek megfelelően történt módosítását; |
| --- | --- |

c)

a kezdeményező kereskedő résztvevőnek az értesítési mennyiségnek megfelelően módosítania kell az adott betáplálási vagy kiadási ponton a szállítóhálózatba betáplálandó, illetve onnan vételezendő gázmennyiséget, és igazolnia kell a szállításirendszer-üzemeltető felé a mennyiség ennek megfelelően történt módosítását;

(5)   Időszakos termékekkel folytatott kereskedelem esetén:

| a) | teljesülniük kell a (3) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- |

a)

teljesülniük kell a (3) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek;

| b) | óránkénti értesítési mennyiséget kell alkalmazni a gáznap azon óráira vonatkozóan, amelyek egy adott kezdő időponttól egy adott befejező időpontig eltelnek, és nulla értéket kell alkalmazni a kezdő időpont előtti és a befejező időpont utáni valamennyi órára. |
| --- | --- |

b)

óránkénti értesítési mennyiséget kell alkalmazni a gáznap azon óráira vonatkozóan, amelyek egy adott kezdő időponttól egy adott befejező időpontig eltelnek, és nulla értéket kell alkalmazni a kezdő időpont előtti és a befejező időpont utáni valamennyi órára.

(6)   Hálózati pontra vonatkozó időszakos termékkel folytatott kereskedelem esetén teljesülnie kell a (4) bekezdés a) és c) pontjában, illetve az (5) bekezdésben meghatározott követelményeknek.

(7)   A rövid távú szabványtermékek meghatározásakor a szomszédos egyensúlytartási zónákban tevékenykedő szállításirendszer-üzemeltetőknek együtt kell működniük a megfelelő termékek meghatározásában. Valamennyi szállításirendszer-üzemeltető indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja az érintett kereskedésiplatform-üzemeltetőket az ilyen együttműködés eredményeiről.

8. cikk

Kiegyensúlyozási szolgáltatás(ok)

(1)   A szállításirendszer-üzemeltető jogosult kiegyensúlyozási szolgáltatásokat igénybe venni olyan esetekben, amikor a rövid távú szabványtermékek nem vagy valószínűleg nem hozzák meg azt az eredményt, amely a szállítóhálózat üzemi határértékeinek betartásához szükséges, illetve ha nincs megfelelő kereskedelmi likviditás a rövid távú szabványtermékek piacán.

(2)   Az egyensúlyozó intézkedések kiegyensúlyozási szolgáltatások segítségével történő végrehajtásakor a szállításirendszer-üzemeltetőnek a kiegyensúlyozási szolgáltatások beszerzése során legalább a következő szempontokat kell figyelembe vennie:

| a) | az a mód, ahogyan a kiegyensúlyozási szolgáltatások a szállítóhálózat üzemeltetési korlátainak betartását biztosítják; |
| --- | --- |

a)

az a mód, ahogyan a kiegyensúlyozási szolgáltatások a szállítóhálózat üzemeltetési korlátainak betartását biztosítják;

| b) | a kiegyensúlyozási szolgáltatások reakcióideje bármely rendelkezésre álló rövid távú szabványtermék válaszidejéhez képest; |
| --- | --- |

b)

a kiegyensúlyozási szolgáltatások reakcióideje bármely rendelkezésre álló rövid távú szabványtermék válaszidejéhez képest;

| c) | a kiegyensúlyozási szolgáltatások beszerzésének és igénybevételének becsült költsége bármely rendelkezésre álló rövid távú szabványtermék becsült költségéhez képest; |
| --- | --- |

c)

a kiegyensúlyozási szolgáltatások beszerzésének és igénybevételének becsült költsége bármely rendelkezésre álló rövid távú szabványtermék becsült költségéhez képest;

| d) | a gázszállítás célterülete, ahova a gázt el kell szállítani; |
| --- | --- |

d)

a gázszállítás célterülete, ahova a gázt el kell szállítani;

| e) | a szállításirendszer-üzemeltető gázminőséggel kapcsolatos követelményei; |
| --- | --- |

e)

a szállításirendszer-üzemeltető gázminőséggel kapcsolatos követelményei;

| f) | mennyiben befolyásolhatja a kiegyensúlyozási szolgáltatások beszerzése és igénybevétele a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac likviditását. |
| --- | --- |

f)

mennyiben befolyásolhatja a kiegyensúlyozási szolgáltatások beszerzése és igénybevétele a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac likviditását.

(3)   A kiegyensúlyozási szolgáltatások piaci alapon szerezhetők be átlátható és megkülönböztetésmentes nyilvános pályázati eljárással a vonatkozó nemzeti előírásoknak megfelelően, különösen az alábbiak betartásával:

| a) | a kiegyensúlyozási szolgáltatásra vonatkozó szerződéshez kapcsolódó bármely kötelezettségvállalás előtt a szállításirendszer-üzemeltetőnek nyílt pályázati felhívást kell közzétennie, és abban meg kell határoznia a pályázók számára a célt, a hatókört és a betartandó utasításokat, lehetővé téve ezáltal, hogy azok részt vehessenek a pályázatban; |
| --- | --- |

a)

a kiegyensúlyozási szolgáltatásra vonatkozó szerződéshez kapcsolódó bármely kötelezettségvállalás előtt a szállításirendszer-üzemeltetőnek nyílt pályázati felhívást kell közzétennie, és abban meg kell határoznia a pályázók számára a célt, a hatókört és a betartandó utasításokat, lehetővé téve ezáltal, hogy azok részt vehessenek a pályázatban;

| b) | az eredmények közzétételekor be kell tartani a kereskedelmileg érzékeny információk védelmére vonatkozó követelményeket, és az eredményeket minden pályázónak külön-külön meg kell küldeni. |
| --- | --- |

b)

az eredmények közzétételekor be kell tartani a kereskedelmileg érzékeny információk védelmére vonatkozó követelményeket, és az eredményeket minden pályázónak külön-külön meg kell küldeni.

(4)   Különleges körülmények között a nemzeti szabályozó hatóság jóváhagyhat olyan átlátható és megkülönböztetésmentes eljárást is, amely eltér a nyilvános pályázattól.

(5)   A kiegyensúlyozási szolgáltatás időtartama a nemzeti szabályozó hatóság hosszabb időtartamra vonatkozó engedélye hiányában nem haladhatja meg az egy évet, és a kezdő dátumnak a szerződő felek vonatkozó kötelezettségvállalásától számított tizenkét hónapon belülre kell esnie.

(6)   A szállításirendszer-üzemeltetőnek évente felül kell vizsgálnia a kiegyensúlyozási szolgáltatások igénybevételét annak felmérésére, hogy a rendelkezésre álló rövid távú szabványtermékek nem felelnének-e meg jobban a szállításirendszer-üzemeltető üzemi követelményeinek, illetve hogy a következő évre nem csökkenthető-e a kiegyensúlyozási szolgáltatások igénybevétele.

(7)   A szállításirendszer-üzemeltető köteles évente közzétenni az igénybe vett kiegyensúlyozási szolgáltatásokra és a kapcsolódó költségekre vonatkozó információkat.

9. cikk

Lehívási sorrend

(1)   A megfelelő egyensúlyozó intézkedésről hozott döntések alkalmával a szállításirendszer-üzemeltető a 6. cikk (4) bekezdése szerinti alapelveknek megfelelően köteles:

| a) | amikor és amilyen mértékben lehetséges, prioritásként kezelni a jogcímalapú termékeket minden más rendelkezésre álló rövid távú szabványtermékkel szemben; |
| --- | --- |

a)

amikor és amilyen mértékben lehetséges, prioritásként kezelni a jogcímalapú termékeket minden más rendelkezésre álló rövid távú szabványtermékkel szemben;

| b) | más rövid távú szabványtermékeket alkalmazni, az alábbi feltételek szerint:






  1. | hálózati pontra vonatkozó termékeket, ha a szállítóhálózat üzemi határértékeinek betartása érdekében adott betáplálási és/vagy kiadási pontokon és/vagy a gáznapon belül egy bizonyos időponttól kezdődően a gázáramlás megváltoztatására van szükség; |
| --- | --- | --- |

b)

más rövid távú szabványtermékeket alkalmazni, az alábbi feltételek szerint:

1.

hálózati pontra vonatkozó termékeket, ha a szállítóhálózat üzemi határértékeinek betartása érdekében adott betáplálási és/vagy kiadási pontokon és/vagy a gáznapon belül egy bizonyos időponttól kezdődően a gázáramlás megváltoztatására van szükség;

| 2. | időszakos termékeket, ha a szállítóhálózat üzemi határértékeinek betartása érdekében a gáznapon belül egy bizonyos időszakban a gázáramlás megváltoztatására van szükség. A szállításirendszer-üzemeltető csak akkor alkalmazhat időszakos terméket, ha az gazdaságosabb és hatékonyabb, mint a különböző jogcímalapú és hálózati pontra vonatkozó termékek együttes vásárlása és értékesítése lenne; |
| --- | --- |

2.

időszakos termékeket, ha a szállítóhálózat üzemi határértékeinek betartása érdekében a gáznapon belül egy bizonyos időszakban a gázáramlás megváltoztatására van szükség. A szállításirendszer-üzemeltető csak akkor alkalmazhat időszakos terméket, ha az gazdaságosabb és hatékonyabb, mint a különböző jogcímalapú és hálózati pontra vonatkozó termékek együttes vásárlása és értékesítése lenne;

| 3. | hálózati pontra vonatkozó időszakos termékeket, ha a szállítóhálózat üzemi határértékeinek betartása érdekében adott betáplálási és/vagy kiadási pontokon és a gáznapon belül egy bizonyos időszakban a gázáramlás megváltoztatására van szükség. A szállításirendszer-üzemeltető csak akkor alkalmazhat hálózati pontra vonatkozó időszakos terméket, ha az gazdaságosabb és hatékonyabb, mint különböző hálózati pontra vonatkozó termékek együttes vásárlása és értékesítése lenne; |
| --- | --- |

3.

hálózati pontra vonatkozó időszakos termékeket, ha a szállítóhálózat üzemi határértékeinek betartása érdekében adott betáplálási és/vagy kiadási pontokon és a gáznapon belül egy bizonyos időszakban a gázáramlás megváltoztatására van szükség. A szállításirendszer-üzemeltető csak akkor alkalmazhat hálózati pontra vonatkozó időszakos terméket, ha az gazdaságosabb és hatékonyabb, mint különböző hálózati pontra vonatkozó termékek együttes vásárlása és értékesítése lenne;

| c) | kiegyensúlyozási szolgáltatásokat csak akkor igénybe venni, ha a rövid távú szabványtermékek az adott szállításirendszer-üzemeltető értékelése szerint nem vagy valószínűleg nem hozzák meg azt az eredményt, amely a szállítóhálózat üzemi határértékeinek betartásához szükséges. |
| --- | --- |

c)

kiegyensúlyozási szolgáltatásokat csak akkor igénybe venni, ha a rövid távú szabványtermékek az adott szállításirendszer-üzemeltető értékelése szerint nem vagy valószínűleg nem hozzák meg azt az eredményt, amely a szállítóhálózat üzemi határértékeinek betartásához szükséges.

A szállításirendszer-üzemeltető figyelmbe veszi a lehívási sorrend a)–c) pontban említett egyes szintjeinek költséghatékonyságát.

(2)   A rövid távú szabványtermékekkel való kereskedelem során a szállításirendszer-üzemeltető köteles – amikor és amilyen mértékben lehetséges – prioritásként kezelni a napon belüli termékeket a napon túli termékekkel szemben.

(3)   A szállításirendszer-üzemeltető kérheti a nemzeti szabályozó hatóság arra vonatkozó jóváhagyását, hogy a jogcímalapú és/vagy hálózati pontra vonatkozó termékek saját egyensúlytartási zónáján (zónáin) belüli forgalmazásának alternatívájaként kereskedelmi tevékenységet folytasson egy szomszédos egyensúlytartási zónán belül, és ezen zónába irányuló vagy onnan származó gázt szállítson. A jóváhagyással kapcsolatos döntés meghozatalakor a nemzeti szabályozó hatóságnak alternatív megoldásokat kell mérlegelnie a helyi piac működésének javítására. A vonatkozó feltételeket a szállításirendszer-üzemeltetőnek és a nemzeti szabályozó hatóságnak évente felül kell vizsgálnia. Az egyensúlyozó intézkedések alkalmazása nem korlátozhatja a kapacitások rendszerhasználók általi elérhetőségét és használatát az adott rendszer-összekötési ponton.

(4)   A szállításirendszer-üzemeltető köteles évente közzétenni az (1) bekezdésben foglalt követelmények alapján meghozott egyes egyensúlyozó intézkedések, valamint a (3) bekezdésnek megfelelően meghozott egyensúlyozó intézkedések költségeire, gyakoriságára és számára vonatkozó információkat.

10. cikk

Kereskedési platform

(1)   A rövid távú szabványtermékek beszerzése érdekében a szállításirendszer-üzemeltetőnek olyan kereskedési platformon kell kereskednie, amely megfelel az alábbi feltételeknek:

| a) | elegendő támogatást biztosít a gáznap egészében úgy a rendszerhasználóknak a rövid távú szabványtermékekkel való kereskedelemhez, mint a szállításirendszer-üzemeltetőknek a megfelelő egyensúlyozó intézkedések rövid távú szabványtermékekkel való kereskedelem útján történő meghozatalához; |
| --- | --- |

a)

elegendő támogatást biztosít a gáznap egészében úgy a rendszerhasználóknak a rövid távú szabványtermékekkel való kereskedelemhez, mint a szállításirendszer-üzemeltetőknek a megfelelő egyensúlyozó intézkedések rövid távú szabványtermékekkel való kereskedelem útján történő meghozatalához;

| b) | átlátható és megkülönböztetésmentes hozzáférést biztosít; |
| --- | --- |

b)

átlátható és megkülönböztetésmentes hozzáférést biztosít;

| c) | a szolgáltatásokat az egyenlő bánásmód elve szerint nyújtja; |
| --- | --- |

c)

a szolgáltatásokat az egyenlő bánásmód elve szerint nyújtja;

| d) | anonim kereskedelmet biztosít, legalább az ügylet megkötéséig; |
| --- | --- |

d)

anonim kereskedelmet biztosít, legalább az ügylet megkötéséig;

| e) | részletes áttekintést nyújt a kereskedő résztvevőknek az aktuális eladási és vételi árajánlatokról; |
| --- | --- |

e)

részletes áttekintést nyújt a kereskedő résztvevőknek az aktuális eladási és vételi árajánlatokról;

| f) | biztosítja, hogy a szállításirendszer-üzemeltető időben tájékoztatást kapjon minden ügyletről. |
| --- | --- |

f)

biztosítja, hogy a szállításirendszer-üzemeltető időben tájékoztatást kapjon minden ügyletről.

(2)   A szállításirendszer-üzemeltető köteles arra törekedni, hogy legalább egy kereskedési platformon teljesüljenek az (1) bekezdésben meghatározott feltételek. Amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető nem tudja biztosítani, hogy ezek a feltételek teljesüljenek legalább egy kereskedési platformon, köteles intézkedéseket hozni egy egyensúlyozó platform vagy a 47. cikkben meghatározott közös egyensúlyozó platform létrehozása érdekében.

(3)   Az egyes ügyletek lezárása után a kereskedési platform üzemeltetőjének elegendő részletet kell a kereskedő résztvevők rendelkezésére bocsátania az ügylet visszaigazolásához.

(4)   A kereskedő résztvevő köteles benyújtani a szállításirendszer-üzemeltetőnek az 5. cikk szerinti tranzakciós értesítést, kivéve, ha ezt a felelősséget a kereskedési platform vonatkozó szabályai átruházzák a kereskedési platform üzemeltetőjére vagy egy harmadik félre.

(5)   A kereskedési platform üzemeltetője köteles:

| a) | minden ügylet után indokolatlan késedelem nélkül közzétenni a marginális vételi ár és a marginális eladási ár alakulását; vagy |
| --- | --- |

a)

minden ügylet után indokolatlan késedelem nélkül közzétenni a marginális vételi ár és a marginális eladási ár alakulását; vagy

| b) | megfelelő információkkal ellátni a szállításirendszer-üzemeltetőt abban az esetben, ha a szállításirendszer-üzemeltető úgy dönt, hogy közzéteszi a marginális vételi ár és a marginális eladási ár alakulását. Kézhezvétel után a szállításirendszer-üzemeltető indokolatlan késedelem nélkül közzéteszi az adatokat. |
| --- | --- |

b)

megfelelő információkkal ellátni a szállításirendszer-üzemeltetőt abban az esetben, ha a szállításirendszer-üzemeltető úgy dönt, hogy közzéteszi a marginális vételi ár és a marginális eladási ár alakulását. Kézhezvétel után a szállításirendszer-üzemeltető indokolatlan késedelem nélkül közzéteszi az adatokat.

Ha egy egyensúlytartási zónában egynél több kereskedésiplatform-üzemeltető működik, a b) pont az irányadó.

(6)   A kereskedési platform üzemeltetője csak akkor engedélyezi rendszerhasználóknak a kereskedési platformján való kereskedelmet, ha azok jogosultak tranzakciós értesítések benyújtására.

(7)   A szállításirendszer-üzemeltető köteles indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatni a kereskedési platform üzemeltetőjét arról, hogy a rendszerhasználó a hatályos szerződéses feltételek alapján elvesztette a tranzakciós értesítések benyújtására vonatkozó jogát, aminek eredményeképpen felfüggesztésre kerül a rendszerhasználó kereskedelmi joga a kereskedési platformon; mindez nem érinti a kereskedési platform vonatkozó szabályai szerint a kereskedési platform üzemeltetőjét ilyen esetben megillető egyéb jogorvoslati lehetőségeket.

11. cikk

Ösztönzők

(1)   A rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac likviditásának növelése érdekében a nemzeti szabályozó hatóság arra ösztönözheti a szállításirendszer-üzemeltetőt, hogy hatékony egyensúlyozó intézkedéseket hozzon, illetve hogy a rövid távú szabványtermékekkel folytatott kereskedelemmel adjanak nagyobb teret az egyensúlyozó intézkedések alkalmazásának.

(2)   A szállításirendszer-üzemeltető az e rendeletben meghatározott általános alapelveknek megfelelő ösztönző rendszert nyújthat be jóváhagyásra a nemzeti szabályozó hatóságnak.

(3)   A (2) bekezdésben említett javaslat benyújtása előtt a szállításirendszer-üzemeltető konzultálhat az érdekelt felekkel a szállításirendszer-üzemeltető saját javaslatáról vagy a nemzeti szabályozó hatóság kéréséről.

(4)   Az ösztönző rendszernek:

| a) | a szállításirendszer-üzemeltető teljesítményén kell alapulnia oly módon, hogy túlteljesítés esetén a szállításirendszer-üzemeltető részére kell maximált összegű kifizetést teljesíteni, alulteljesítés esetén pedig a szállításirendszer-üzemeltetőnek keletkezik maximált összegű fizetési kötelezettsége, mely összegeket az előre meghatározott teljesítménycélokhoz, így egyebek mellett a költségcélokhoz kell viszonyítani; |
| --- | --- |

a)

a szállításirendszer-üzemeltető teljesítményén kell alapulnia oly módon, hogy túlteljesítés esetén a szállításirendszer-üzemeltető részére kell maximált összegű kifizetést teljesíteni, alulteljesítés esetén pedig a szállításirendszer-üzemeltetőnek keletkezik maximált összegű fizetési kötelezettsége, mely összegeket az előre meghatározott teljesítménycélokhoz, így egyebek mellett a költségcélokhoz kell viszonyítani;

| b) | tekintetbe kell vennie a teljesítmény felügyeletére a szállításirendszer-üzemeltető rendelkezésére álló eszközöket; |
| --- | --- |

b)

tekintetbe kell vennie a teljesítmény felügyeletére a szállításirendszer-üzemeltető rendelkezésére álló eszközöket;

| c) | szavatolnia kell, hogy alkalmazása pontosan tükrözi az érintett felek közötti felelősségeloszlást; |
| --- | --- |

c)

szavatolnia kell, hogy alkalmazása pontosan tükrözi az érintett felek közötti felelősségeloszlást;

| d) | azon gázpiac fejlettségi állapotához kell igazítani, ahol életbe léptetik; |
| --- | --- |

d)

azon gázpiac fejlettségi állapotához kell igazítani, ahol életbe léptetik;

| e) | rendszeres felülvizsgálat tárgyát kell képeznie, amelynek során a nemzeti szabályozó hatóság a szállításirendszer-üzemeltetővel szoros együttműködésben értékeli, hogy miben és milyen mértékben lenne érdemes megváltoztatni az ösztönző rendszert. |
| --- | --- |

e)

rendszeres felülvizsgálat tárgyát kell képeznie, amelynek során a nemzeti szabályozó hatóság a szállításirendszer-üzemeltetővel szoros együttműködésben értékeli, hogy miben és milyen mértékben lenne érdemes megváltoztatni az ösztönző rendszert.

IV.   FEJEZET

NOMINÁLÁS

12. cikk

Általános rendelkezések

(1)   A nominálásban és az újranominálásban megadandó gázmennyiséget kWh/napban kell megadni napi nominálás és újranominálás esetén, illetve kWh/órában óránkénti nominálás és újranominálás esetén.

(2)   A szállításirendszer-üzemeltető felkérheti a rendszerhasználókat arra, hogy az e rendeletben meghatározott követelményeken túlmenően további nominálási és újranominálási információkat adjanak meg, így egyebek mellett a várható betáplálások és vételezések pontos, friss és kellően részletes előrejelzését, a szállításirendszer-üzemeltetőnek az érintett rendszer-egyensúlyozási tevékenységekkel kapcsolatos konkrét igényének (igényeinek) megfelelően.

(3)   A nem kapcsolt kapacitástermékek nominálására és újranominálására vonatkozó 13–16. cikk értelemszerűen vonatkozik a kapcsolt kapacitástermékek egyszeri nominálására és újranominálására is. A szállításirendszer-üzemeltetőknek együtt kell működniük a kapcsolt kapacitástermékek rendszer-összekötési pontokon való nominálására és újranominálására vonatkozó szabályok bevezetésében.

(4)   A 15. cikk (3) bekezdése és a 17. cikk (1) bekezdése nem érinti a gázszállító rendszereken belüli kapacitásallokációra vonatkozó üzemi és kereskedelmi szabályzat létrehozásáról szóló és a 715/2009/EK rendeletet kiegészítő, 2013. október 14-i 984/2013/EU bizottsági rendelet 22. cikkében meghatározott, a minimális megszakítási időtartamokra vonatkozó szabályt (7).

13. cikk

A rendszer-összekötési pontokon való nominálással és újranominálással kapcsolatos információk

A rendszerhasználók által a szállításirendszer-üzemeltetők felé benyújtott, rendszer-összekötési pontokra vonatkozó nominálásoknak és újranominálásoknak legalább az alábbi információkat kell tartalmazniuk:

| 1. | a rendszer-összekötési pont azonosítása; |
| --- | --- |

1.

a rendszer-összekötési pont azonosítása;

| 2. | a gázáramlás iránya; |
| --- | --- |

2.

a gázáramlás iránya;

| 3. | a rendszerhasználó azonosítása, illetve adott esetben az egyensúlyozási portfóliójának az azonosítása; |
| --- | --- |

3.

a rendszerhasználó azonosítása, illetve adott esetben az egyensúlyozási portfóliójának az azonosítása;

| 4. | a rendszerhasználó partnerének azonosítása, illetve adott esetben az egyensúlyozási portfóliójának az azonosítása; |
| --- | --- |

4.

a rendszerhasználó partnerének azonosítása, illetve adott esetben az egyensúlyozási portfóliójának az azonosítása;

| 5. | a nominálás vagy újranominálás által érintett gázáramlás kezdő és befejező időpontja; |
| --- | --- |

5.

a nominálás vagy újranominálás által érintett gázáramlás kezdő és befejező időpontja;

| 6. | D gáznap; |
| --- | --- |

6.

D gáznap;

| 7. | a szállítani kívánt gázmennyiség. |
| --- | --- |

7.

a szállítani kívánt gázmennyiség.

14. cikk

Nominálási eljárás a rendszer-összekötési pontokon

(1)   A rendszerhasználó legkésőbb D-1 gáznap nominálási határidejének lejártakor jogosult benyújtani D gáznapra vonatkozó nominálását a szállításirendszer-üzemeltetőnek. A nominálási határidő 13.00 óra UTC (téli időszámítás esetén), illetve 12.00 óra UTC (nyári időszámítás esetén) D-1 gáznapon.

(2)   A szállításirendszer-üzemeltetőnek a rendszerhasználótól a nominálási határidő lejárta előtt kapott legutóbbi nominálást kell figyelembe vennie.

(3)   A szállításirendszer-üzemeltető legkésőbb D-1 gáznap visszaigazolási határidejének lejártakor elküldi a visszaigazolt mennyiségekről szóló értesítést az érintett rendszerhasználóknak. A visszaigazolási határidő 15.00 óra UTC (téli időszámítás esetén), illetve 14.00 óra UTC (nyári időszámítás esetén) D-1 gáznapon.

(4)   A rendszer-összekötési pont két oldalán működő szállításirendszer-üzemeltetők megállapodhatnak abban, hogy előnominálási ciklust biztosítanak, amelynek során:

| a) | a rendszerhasználók nem kötelesek nominálást benyújtani; |
| --- | --- |

a)

a rendszerhasználók nem kötelesek nominálást benyújtani;

| b) | a rendszerhasználók legkésőbb D-1 gáznap 12.00 óra UTC (téli időszámítás esetén), illetve 11.00 óra UTC (nyári időszámítás esetén) időpontjában nyújthatják be a szállításirendszer-üzemeltetőknek D gáznapra vonatkozó nominálásaikat; |
| --- | --- |

b)

a rendszerhasználók legkésőbb D-1 gáznap 12.00 óra UTC (téli időszámítás esetén), illetve 11.00 óra UTC (nyári időszámítás esetén) időpontjában nyújthatják be a szállításirendszer-üzemeltetőknek D gáznapra vonatkozó nominálásaikat;

| c) | a szállításirendszer-üzemeltető legkésőbb D-1 gáznap 12.30 óra UTC (téli időszámítás esetén), illetve 11.30 óra UTC (nyári időszámítás esetén) időpontjában elküldi az érintett rendszerhasználóknak a feldolgozott mennyiségekre vonatkozó értesítést. |
| --- | --- |

c)

a szállításirendszer-üzemeltető legkésőbb D-1 gáznap 12.30 óra UTC (téli időszámítás esetén), illetve 11.30 óra UTC (nyári időszámítás esetén) időpontjában elküldi az érintett rendszerhasználóknak a feldolgozott mennyiségekre vonatkozó értesítést.

(5)   Amennyiben a rendszerhasználóktól a nominálási határidő lejártáig nem érkezik érvényes nominálás, az érintett szállításirendszer-üzemeltetők az általuk közösen meghatározott nominálási alapszabályt alkalmazzák. A rendszer-összekötési ponton érvényes nominálási alapszabályt közzé kell tenni a szállításirendszer-üzemeltetők rendszerhasználói részére.

15. cikk

Újranominálási eljárás rendszer-összekötési pontokon

(1)   A rendszerhasználók jogosultak újranominálást benyújtani az újranominálási időszakban, amely közvetlenül a visszaigazolási határidő időpontjában kezdődik és leghamarabb három órával D gáznap vége előtt ér véget. A szállításirendszer-üzemeltető az újranominálási időszakon belül minden óra kezdetekor elindít egy újranominálási ciklust.

(2)   A szállításirendszer-üzemeltetőnek a rendszerhasználótól az újranominálási ciklus kezdete előtt kapott legutóbbi újranominálást kell figyelembe vennie az újranominálási ciklus során.

(3)   A szállításirendszer-üzemeltető minden újranominálási ciklus kezdetétől számítva két órán belül elküldi az érintett rendszerhasználóknak a visszaigazolt mennyiségekről szóló értesítést. Az érvénybe lépő gázáramlás-módosítás kezdő időpontjának két órával az újranominálási ciklus után kell lennie, kivéve, ha

| a) | a rendszerhasználó későbbi időpontot kér; vagy |
| --- | --- |

a)

a rendszerhasználó későbbi időpontot kér; vagy

| b) | a szállításirendszer-üzemeltető korábbi időpontot tesz lehetővé. |
| --- | --- |

b)

a szállításirendszer-üzemeltető korábbi időpontot tesz lehetővé.

(4)   Azt kell feltételezni, hogy a gázáramlás módosítására minden esetben az órák kezdetekor kerül sor.

16. cikk

Különleges rendelkezések rendszer-összekötési pontokon

(1)   Amennyiben egy rendszer-összekötési ponton együttesen vannak érvényben napi és óránkénti nominálások és újranominálások, a szállításirendszer-üzemeltetők, illetve adott esetben a nemzeti szabályozó hatóságok konzultálhatnak az érdekelt felekkel annak meghatározására, hogy szükség van-e harmonizált nominálások és újranominálások benyújtására a rendszer-összekötési pont két oldalán. Ennek a konzultációnak ki kell térnie legalább a következőkre:

| a) | a szállításirendszer-üzemeltetőket és a rendszerhasználókat érő pénzügyi hatások; |
| --- | --- |

a)

a szállításirendszer-üzemeltetőket és a rendszerhasználókat érő pénzügyi hatások;

| b) | a határokon átnyúló kereskedelmet érő hatások; |
| --- | --- |

b)

a határokon átnyúló kereskedelmet érő hatások;

| c) | a rendszer-összekötési ponto(ko)n a napi egyensúlyozási rendszert érő hatások. |
| --- | --- |

c)

a rendszer-összekötési ponto(ko)n a napi egyensúlyozási rendszert érő hatások.

(2)   A konzultációt követően az esetlegesen javasolt változtatásokat a nemzeti szabályozó hatóságoknak jóvá kell hagyniuk. A javasolt változtatások jóváhagyása után a szállításirendszer-üzemeltetők megfelelően módosítják aktuális összekapcsolási megállapodásaikat, szállítási szerződéseiket és más kötelező érvényű megállapodásaikat, továbbá közzéteszik ezeket a módosításokat.

17. cikk

A nominálások és újranominálások elutasítása vagy az igényelt gázmennyiség módosítása a rendszer-összekötési pontokon

(1)   A szállításirendszer-üzemeltető elutasíthat

| a) | egy nominálást vagy egy újranominálást legkésőbb a nominálási határidő lejártától vagy az újranominálási ciklus kezdetétől számított két órán belül az alábbi esetekben:






  i. | ha az tartalmilag nem felel meg a követelményeknek; |
| --- | --- | --- |

a)

egy nominálást vagy egy újranominálást legkésőbb a nominálási határidő lejártától vagy az újranominálási ciklus kezdetétől számított két órán belül az alábbi esetekben:

i.

ha az tartalmilag nem felel meg a követelményeknek;

| ii. | ha azt a rendszerhasználótól eltérő fél adja be; |
| --- | --- |

ii.

ha azt a rendszerhasználótól eltérő fél adja be;

| iii. | a napi nominálás vagy újranominálás elfogadása negatív implicit nominálási áramlási sebességgel járna; |
| --- | --- |

iii.

a napi nominálás vagy újranominálás elfogadása negatív implicit nominálási áramlási sebességgel járna;

| iv. | ha az meghaladja a rendszerhasználó allokált kapacitását; |
| --- | --- |

iv.

ha az meghaladja a rendszerhasználó allokált kapacitását;

| b) | egy újranominálást legkésőbb az újranominálási ciklus kezdetétől számított két órán belül a fentieken kívül az alábbi esetekben:






  i. | ha az meghaladja a rendszerhasználó hátralévő órákra vonatkozó allokált kapacitását, kivéve, ha az újranominálást megszakítható kapacitás igénylése céljából nyújtották be, amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető ilyet felajánl; |
| --- | --- | --- |

b)

egy újranominálást legkésőbb az újranominálási ciklus kezdetétől számított két órán belül a fentieken kívül az alábbi esetekben:

i.

ha az meghaladja a rendszerhasználó hátralévő órákra vonatkozó allokált kapacitását, kivéve, ha az újranominálást megszakítható kapacitás igénylése céljából nyújtották be, amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető ilyet felajánl;

| ii. | ha az óránkénti újranominálás elfogadása várható gázáramlás-változással járna az újranominálási ciklus vége előtt. |
| --- | --- |

ii.

ha az óránkénti újranominálás elfogadása várható gázáramlás-változással járna az újranominálási ciklus vége előtt.

(2)   A szállításirendszer-üzemeltető nem utasíthatja el egy rendszerhasználó nominálását vagy újranominálását pusztán abból az okból, hogy az illető rendszerhasználó tervezett betáplálásai nem egyenlők a tervezett vételezésekkel.

(3)   Egy újranominálás elutasítása esetén a szállításirendszer-üzemeltető a rendszerhasználó legutóbbi visszaigazolt mennyiségét veszi alapul, ha van ilyen.

(4)   A megszakítható kapacitásra és a szűk keresztmetszetek kezelésének szabályai alá tartozó kapacitásra vonatkozó speciális feltételek sérelme nélkül, a szállításirendszer-üzemeltető elvben csak kivételes esetekben és olyan veszélyhelyzetekben módosíthatja a nominálás és újranominálás útján igényelt mennyiségeket, amikor nyilvánvalóan veszélyben van a rendszer biztonsága és stabilitása. A szállításirendszer-üzemeltető értesíti a nemzeti szabályozó hatóságot az ilyen intézkedésekről.

18. cikk

Nominálási és újranominálási eljárás a rendszer-összekötési pontoktól eltérő hálózati pontokon

(1)   A nemzeti szabályozó hatóság a szállításirendszer-üzemeltetővel folytatott konzultációt követően meghatározza, hogy mely, rendszer-összekötési pontoktól eltérő hálózati pontokon van szükség nominálásra és újranominálásra, amennyiben ezt még nem határozták meg.

(2)   Amennyiben a rendszer-összekötési pontoktól eltérő hálózati pontokon nominálásra és újranominálásra van szükség, a következő alapelvek érvényesek:

| a) | a rendszerhasználók jogosultak újranominálást benyújtani a gáznapra vonatkozóan; |
| --- | --- |

a)

a rendszerhasználók jogosultak újranominálást benyújtani a gáznapra vonatkozóan;

| b) | a szállításirendszer-üzemeltető a 17. cikkben említett határidők figyelembevételével visszaigazolja vagy elutasítja a benyújtott nominálásokat és újranominálásokat. |
| --- | --- |

b)

a szállításirendszer-üzemeltető a 17. cikkben említett határidők figyelembevételével visszaigazolja vagy elutasítja a benyújtott nominálásokat és újranominálásokat.

V.   FEJEZET

NAPI KIEGYENSÚLYOZÁSI DÍJAK

19. cikk

Általános rendelkezések

(1)   A rendszerhasználók kötelesek napi kiegyensúlyozási díjakat fizetni, illetve jogosultak ilyen díjakat kapni az egyes gáznapokon fennálló napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségüknek megfelelően.

(2)   A napi kiegyensúlyozási díjakat külön kell feltüntetni a szállításirendszer-üzemeltető által a rendszerhasználók részére kiállított számlákon.

(3)   A napi kiegyensúlyozási díjnak költségalapúnak kell lennie, és tekintetbe kell vennie a szállításirendszer-üzemeltető esetleges egyensúlyozó intézkedéseiből adódó árakat, valamint a 22. cikk (6) bekezdésében említett kismértékű korrekciót.

20. cikk

A napi kiegyensúlyozási díj számítási módszertana

(1)   A szállításirendszer-üzemeltető köteles jóváhagyásra benyújtani az egyensúlytartási zónájában alkalmazandó napi kiegyensúlyozási díj számítási módszertanát a nemzeti szabályozó hatóságnak.

(2)   Jóváhagyása után a napi kiegyensúlyozási díj számítási módszertanát a megfelelő weboldalon közzé kell tenni. A módszertan esetleges frissítéseit időben rendelkezésre kell bocsátani.

(3)   A napi kiegyensúlyozási díj számítási módszertanának ki kell térnie az alábbiakra:

| a) | a 21. cikkben említett napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség kiszámítása; |
| --- | --- |

a)

a 21. cikkben említett napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség kiszámítása;

| b) | a 22. cikkben említett alkalmazandó ár származtatása; és |
| --- | --- |

b)

a 22. cikkben említett alkalmazandó ár származtatása; és

| c) | egyéb szükséges paraméterek. |
| --- | --- |

c)

egyéb szükséges paraméterek.

21. cikk

A napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség kiszámítása

(1)   A szállításirendszer-üzemeltető minden rendszerhasználó gáznaponkénti egyensúlyozási portfóliójához napi kiegyensúlyozó földgázmennyiséget számol ki az alábbi képlet alapján:

napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség = betáplálások - vételezések

(2)   A napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség kiszámítását megfelelően módosítani kell, amennyiben:

| a) | vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás vehető igénybe, és/vagy |
| --- | --- |

a)

vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás vehető igénybe, és/vagy

| b) | olyan megállapodás van érvényben, amelynek alapján rendszerhasználók gázt – ideértve a természetbeni gázt is – biztosítanak a következők kompenzálására:






  i. | rendszerhasználói vételezésként nem elszámolt gáz – például hálózati veszteség, mérési pontatlanságok –, és/vagy |
| --- | --- | --- |

b)

olyan megállapodás van érvényben, amelynek alapján rendszerhasználók gázt – ideértve a természetbeni gázt is – biztosítanak a következők kompenzálására:

i.

rendszerhasználói vételezésként nem elszámolt gáz – például hálózati veszteség, mérési pontatlanságok –, és/vagy

| ii. | a szállításirendszer-üzemeltető által a rendszer működtetésére használt gáz, például fűtőgáz. |
| --- | --- |

ii.

a szállításirendszer-üzemeltető által a rendszer működtetésére használt gáz, például fűtőgáz.

(3)   Ha egy adott gáznapra vonatkozóan egy rendszerhasználó betáplálásainak összege egyenlő vételezéseinek összegével, úgy tekintendő, hogy az adott rendszerhasználó az adott gáznapon egyensúlyi pozícióban van.

(4)   Ha egy adott gáznapra vonatkozóan egy rendszerhasználó betáplálásainak összege nem egyenlő vételezéseinek összegével, úgy tekintendő, hogy az adott rendszerhasználó az adott gáznapon nincs egyensúlyi pozícióban, így a 23. cikkben meghatározottaknak megfelelően napi kiegyensúlyozási díjak merülnek fel.

(5)   A szállításirendszer-üzemeltető a 37. cikknek megfelelően megadja a rendszerhasználóknak az előzetes és a végleges napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségeit.

(6)   A napi kiegyensúlyozási díj alapja a végleges napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség.

22. cikk

Alkalmazandó ár

(1)   A 23. cikkben említett napi kiegyensúlyozási díj kiszámításához alkalmazandó árat a következőképpen kell meghatározni:

| a) | marginális eladási ár, ha a napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség pozitív (vagyis a rendszerhasználó adott napi betáplálásai meghaladják az adott napi vételezéseit); vagy |
| --- | --- |

a)

marginális eladási ár, ha a napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség pozitív (vagyis a rendszerhasználó adott napi betáplálásai meghaladják az adott napi vételezéseit); vagy

| b) | marginális vételi ár, ha a napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség negatív (vagyis a rendszerhasználó adott napi vételezései meghaladják az adott napi betáplálásait). |
| --- | --- |

b)

marginális vételi ár, ha a napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség negatív (vagyis a rendszerhasználó adott napi vételezései meghaladják az adott napi betáplálásait).

(2)   Minden gáznapra ki kell számítani a marginális eladási árat és a marginális vételi árat a következők szerint:

| a) | a marginális eladási ár a következők közül az alacsonyabb érték:






  i. | a jogcímalapú termékeket érintő, a szállításirendszer-üzemeltető részvételével zajló eladások során alkalmazott legalacsonyabb ár az adott gáznapon; vagy |
| --- | --- | --- |

a)

a marginális eladási ár a következők közül az alacsonyabb érték:

i.

a jogcímalapú termékeket érintő, a szállításirendszer-üzemeltető részvételével zajló eladások során alkalmazott legalacsonyabb ár az adott gáznapon; vagy

| ii. | a gáz súlyozott átlagára az adott gáznapon mínusz egy kismértékű korrekció. |
| --- | --- |

ii.

a gáz súlyozott átlagára az adott gáznapon mínusz egy kismértékű korrekció.

| b) | a marginális vételi ár a következők közül a magasabb érték:






  i. | a jogcímalapú termékeket érintő, a szállításirendszer-üzemeltető részvételével zajló vételek során alkalmazott legmagasabb ár az adott gáznapon; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

a marginális vételi ár a következők közül a magasabb érték:

i.

a jogcímalapú termékeket érintő, a szállításirendszer-üzemeltető részvételével zajló vételek során alkalmazott legmagasabb ár az adott gáznapon; vagy

| ii. | a gáz súlyozott átlagára az adott gáznapon plusz egy kismértékű korrekció. |
| --- | --- |

ii.

a gáz súlyozott átlagára az adott gáznapon plusz egy kismértékű korrekció.

(3)   A marginális eladási ár, a marginális vételi ár és a súlyozott átlagár meghatározásához a kapcsolódó ügyleteket a szállításirendszer-üzemeltető által előzetesen azonosított és a nemzeti szabályozó hatóság által jóváhagyott kereskedési platformokon kell megkötni. A súlyozott átlagár a jogcímalapú termékek adott virtuális kereskedelmi ponton bonyolított ügyleteinek energia szerint súlyozott átlagos ára egy gáznapra vonatkozóan.

(4)   Amennyiben a (2) bekezdés a) és b) pontja nem teszi lehetővé a marginális eladási ár és/vagy a marginális vételi ár származtatását, kiegészítő szabályt kell meghatározni.

(5)   A nemzeti szabályozó hatóság jóváhagyásával a hálózati pontra vonatkozó termékek ára vehető figyelembe a marginális eladási ár, a marginális vételi ár és a súlyozott átlagár meghatározásához, amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető ezt javasolja, megfelelően figyelembe véve a hálózati pontra vonatkozó termékek szállításirendszer-üzemeltető általi használatának mértékét.

(6)   A kismértékű korrekciónak

| a) | ösztönöznie kell a rendszerhasználókat betáplálásaik és vételezéseik kiegyensúlyozására; |
| --- | --- |

a)

ösztönöznie kell a rendszerhasználókat betáplálásaik és vételezéseik kiegyensúlyozására;

| b) | megkülönböztetésmentesen kell felépülnie és működnie a következők érdekében:






  i. | hogy ne akadályozza a piaci belépést; |
| --- | --- | --- |

b)

megkülönböztetésmentesen kell felépülnie és működnie a következők érdekében:

i.

hogy ne akadályozza a piaci belépést;

| ii. | hogy ne akadályozza a versenyző piacok fejlődését; |
| --- | --- |

ii.

hogy ne akadályozza a versenyző piacok fejlődését;

| c) | nem lehet káros hatással a határokon átnyúló kereskedelemre; |
| --- | --- |

c)

nem lehet káros hatással a határokon átnyúló kereskedelemre;

| d) | nem okozhatja a rendszerhasználók túlzott pénzügyi kitettségét a napi kiegyensúlyozási díjak tekintetében. |
| --- | --- |

d)

nem okozhatja a rendszerhasználók túlzott pénzügyi kitettségét a napi kiegyensúlyozási díjak tekintetében.

(7)   A kismértékű korrekció értéke a marginális vételi ár és a marginális eladási ár meghatározásakor eltérhet. A korrekció értéke nem haladhatja meg a súlyozott átlagár tíz százalékát, kivéve, ha az érintett szállításirendszer-üzemeltető indokolni tudja az ettől való eltérést a nemzeti szabályozó hatóság számára és az eltéréshez a 20. cikk szerint jóváhagyást szerzett.

23. cikk

Napi kiegyensúlyozási díj

(1)   Az egyes rendszerhasználók napi kiegyensúlyozási díjának kiszámításához a szállításirendszer-üzemeltető megszorozza a rendszerhasználó napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségét a 22. cikk szerint meghatározott árral.

(2)   A napi kiegyensúlyozási díjakat a következőképpen kell alkalmazni:

| a) | ha egy rendszerhasználó adott gáznapi kiegyensúlyozó földgázmennyisége pozitív, akkor úgy tekintendő, hogy a szóban forgó rendszerhasználó a napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségnek megfelelő gázt adott el a szállításirendszer-üzemeltetőnek, ezért a szállításirendszer-üzemeltető részéről jóváírás illeti meg a napi kiegyensúlyozási díj vonatkozásában; és |
| --- | --- |

a)

ha egy rendszerhasználó adott gáznapi kiegyensúlyozó földgázmennyisége pozitív, akkor úgy tekintendő, hogy a szóban forgó rendszerhasználó a napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségnek megfelelő gázt adott el a szállításirendszer-üzemeltetőnek, ezért a szállításirendszer-üzemeltető részéről jóváírás illeti meg a napi kiegyensúlyozási díj vonatkozásában; és

| b) | ha egy rendszerhasználó adott gáznapi kiegyensúlyozó földgázmennyisége negatív, akkor úgy tekintendő, hogy a szóban forgó rendszerhasználó a napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségnek megfelelő gázt vásárolt a szállításirendszer-üzemeltetőtől, ezért napi kiegyensúlyozási díjat köteles fizetni a szállításirendszer-üzemeltető részére. |
| --- | --- |

b)

ha egy rendszerhasználó adott gáznapi kiegyensúlyozó földgázmennyisége negatív, akkor úgy tekintendő, hogy a szóban forgó rendszerhasználó a napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségnek megfelelő gázt vásárolt a szállításirendszer-üzemeltetőtől, ezért napi kiegyensúlyozási díjat köteles fizetni a szállításirendszer-üzemeltető részére.

VI.   FEJEZET

NAPON BELÜLI KÖTELEZETTSÉGEK

24. cikk

Általános rendelkezések

(1)   A szállításirendszer-üzemeltető csak abban az esetben jogosult napon belüli kötelezettségeket alkalmazni, ha ezekkel ösztönzi a rendszerhasználókat napon belüli egyenlegük kezelésére a szállítóhálózat rendszerintegritásának fenntartása és az egyensúlyozó intézkedések számának csökkentése érdekében.

(2)   Amennyiben a szállításirendszer-üzemeltetőnek tájékoztatást kell adnia a rendszerhasználók részére ahhoz, hogy a napon belüli pozíciókkal kapcsolatos kitettségüket kezeljék, azt rendszeresen biztosítani kell. Adott esetben ezt a tájékoztatást minden rendszerhasználó esetében egyszer kérésre is meg kell adni.

25. cikk

A napon belüli kötelezettségek típusai

Háromféle napon belüli kötelezettség létezik, amelyek mindegyike egy-egy konkrét cél érdekében ösztönzi a rendszerhasználót az e cikkben meghatározottak szerint:

| 1. | Rendszerszintű napon belüli kötelezettség
  Arra ösztönzi a rendszerhasználókat, hogy a szállítóhálózatot az üzemeltetési korlátok között tartsák, meghatározva az alábbiakat:






  a) | a szállítóhálózat üzemeltetési korlátai, amelyek között annak üzemelnie kell; |
| --- | --- | --- |

1.

Rendszerszintű napon belüli kötelezettség

Arra ösztönzi a rendszerhasználókat, hogy a szállítóhálózatot az üzemeltetési korlátok között tartsák, meghatározva az alábbiakat:

a)

a szállítóhálózat üzemeltetési korlátai, amelyek között annak üzemelnie kell;

| b) | a rendszerhasználók által meghozható intézkedések a szállítóhálózat üzemeltetési korlátainak betartása érdekében; |
| --- | --- |

b)

a rendszerhasználók által meghozható intézkedések a szállítóhálózat üzemeltetési korlátainak betartása érdekében;

| c) | a szállításirendszer-üzemeltető által hozott egyensúlyozó intézkedések abban az esetben, ha a szállítóhálózat megközelíti vagy eléri üzemi korlátait; |
| --- | --- |

c)

a szállításirendszer-üzemeltető által hozott egyensúlyozó intézkedések abban az esetben, ha a szállítóhálózat megközelíti vagy eléri üzemi korlátait;

| d) | a költségek és/vagy bevételek rendszerhasználókhoz való hozzárendelése és/vagy az ezen rendszerhasználók napon belüli pozícióira kifejtett hatások a szállításirendszer-üzemeltető egyensúlyozó intézkedései nyomán; |
| --- | --- |

d)

a költségek és/vagy bevételek rendszerhasználókhoz való hozzárendelése és/vagy az ezen rendszerhasználók napon belüli pozícióira kifejtett hatások a szállításirendszer-üzemeltető egyensúlyozó intézkedései nyomán;

| e) | a megfelelő díj, amelynek a rendszerhasználó napon belüli pozícióján kell alapulnia. |
| --- | --- |

e)

a megfelelő díj, amelynek a rendszerhasználó napon belüli pozícióján kell alapulnia.

| 2. | Egyensúlyozási portfólióra vonatkozó napon belüli kötelezettség
  Arra ösztönzi a rendszerhasználókat, hogy egyéni gáznapi pozíciójukat egy előre meghatározott tartományban tartsák, meghatározva az alábbiakat:






  a) | minden egyensúlyozási portfólió esetében az a tartomány, amelyen belül kell tartani az egyensúlyozási portfóliót; |
| --- | --- | --- |

2.

Egyensúlyozási portfólióra vonatkozó napon belüli kötelezettség

Arra ösztönzi a rendszerhasználókat, hogy egyéni gáznapi pozíciójukat egy előre meghatározott tartományban tartsák, meghatározva az alábbiakat:

a)

minden egyensúlyozási portfólió esetében az a tartomány, amelyen belül kell tartani az egyensúlyozási portfóliót;

| b) | az említett tartomány meghatározásának módja; |
| --- | --- |

b)

az említett tartomány meghatározásának módja;

| c) | a rendszerhasználókat érintő következmények a tartomány elhagyása esetén és adott esetben a felmerülő díjak származtatásának részletei; |
| --- | --- |

c)

a rendszerhasználókat érintő következmények a tartomány elhagyása esetén és adott esetben a felmerülő díjak származtatásának részletei;

| d) | a megfelelő díj, amelynek a rendszerhasználó napon belüli pozícióján kell alapulnia. |
| --- | --- |

d)

a megfelelő díj, amelynek a rendszerhasználó napon belüli pozícióján kell alapulnia.

| 3. | Betáplálási/kiadási pont alapú napon belüli kötelezettség
  Arra ösztönzi a rendszerhasználókat, hogy egyes betáplálási/kiadási pontokon bizonyos feltételek fennállása esetén korlátozzák a gázáramlást vagy annak ingadozását, meghatározva az alábbiakat:






  a) | a gázáramlás és/vagy a gázáramlás-ingadozás határértékei; |
| --- | --- | --- |

3.

Betáplálási/kiadási pont alapú napon belüli kötelezettség

Arra ösztönzi a rendszerhasználókat, hogy egyes betáplálási/kiadási pontokon bizonyos feltételek fennállása esetén korlátozzák a gázáramlást vagy annak ingadozását, meghatározva az alábbiakat:

a)

a gázáramlás és/vagy a gázáramlás-ingadozás határértékei;

| b) | a korlátozások által érintett betáplálási és/vagy kiadási pont vagy ezek csoportjai; |
| --- | --- |

b)

a korlátozások által érintett betáplálási és/vagy kiadási pont vagy ezek csoportjai;

| c) | azok a feltételek, melyek fennállása esetén a szóban forgó korlátozásokat be kell tartani; |
| --- | --- |

c)

azok a feltételek, melyek fennállása esetén a szóban forgó korlátozásokat be kell tartani;

| d) | a korlátozások be nem tartásának következményei. |
| --- | --- |

d)

a korlátozások be nem tartásának következményei.

Ez a kötelezettség kiegészíti a végfelhasználókkal kötött többi megállapodást, ideértve egyebek mellett a helyspecifikus korlátozásokat és a fizikai gázáramláshoz kapcsolódó kötelezettségeket is.

26. cikk

A napon belüli kötelezettségekre vonatkozó követelmények

(1)   A szállításirendszer-üzemeltető napon belüli kötelezettség bevezetésére vagy módosítására vonatkozó javaslatot tehet a nemzeti szabályozó hatóságnak. A 25. cikkben meghatározott különböző típusok jellemzői kombinálhatók, amennyiben a javaslat megfelel (2) bekezdés szerinti feltételeknek. A szállításirendszer-üzemeltető javaslattételi joga nem sérti a nemzeti szabályozó hatóság azon jogát, hogy saját kezdeményezésére határozatot hozzon.

(2)   Minden napon belüli kötelezettségnek meg kell felelnie az alábbi feltételeknek:

| a) | a napon belüli kötelezettség és a kapcsolódó napon belüli díj semmi esetre sem akadályozhatja indokolatlanul a határokon átnyúló kereskedelmet és az új rendszerhasználók adott piacra való belépését; |
| --- | --- |

a)

a napon belüli kötelezettség és a kapcsolódó napon belüli díj semmi esetre sem akadályozhatja indokolatlanul a határokon átnyúló kereskedelmet és az új rendszerhasználók adott piacra való belépését;

| b) | napon belüli kötelezettség csak abban az esetben alkalmazható, ha a rendszerhasználókat a betáplálásaikra és/vagy vételezéseikre vonatkozó esetleges napon belüli díjak kivetése előtt megfelelően tájékoztatják, és azok ésszerű eszközökkel módosítani tudják kitettségüket; |
| --- | --- |

b)

napon belüli kötelezettség csak abban az esetben alkalmazható, ha a rendszerhasználókat a betáplálásaikra és/vagy vételezéseikre vonatkozó esetleges napon belüli díjak kivetése előtt megfelelően tájékoztatják, és azok ésszerű eszközökkel módosítani tudják kitettségüket;

| c) | a rendszerhasználókat a kiegyensúlyozási kötelezettségek kapcsán terhelő költségeknek a gáznap végén fennálló pozíciójukon kell alapulnia; |
| --- | --- |

c)

a rendszerhasználókat a kiegyensúlyozási kötelezettségek kapcsán terhelő költségeknek a gáznap végén fennálló pozíciójukon kell alapulnia;

| d) | amennyire lehetséges, a napon belüli díjaknak tükrözniük kell a szállításirendszer-üzemeltető azon költségeit, amelyek a megfelelő egyensúlyozó intézkedések kapcsán keletkeztek; |
| --- | --- |

d)

amennyire lehetséges, a napon belüli díjaknak tükrözniük kell a szállításirendszer-üzemeltető azon költségeit, amelyek a megfelelő egyensúlyozó intézkedések kapcsán keletkeztek;

| e) | a napon belüli kötelezettség nem eredményezi a rendszerhasználók pénzügyi értelemben nullszaldós pozícióját; |
| --- | --- |

e)

a napon belüli kötelezettség nem eredményezi a rendszerhasználók pénzügyi értelemben nullszaldós pozícióját;

| f) | a napon belüli kötelezettség bevezetésének a szállítóhálózat gazdaságos és hatékony működésével kapcsolatos előnyei felülmúlják az esetleges negatív hatásokat, ideértve a virtuális kereskedelmi pontokon bonyolított ügyletek likviditására gyakorolt hatást. |
| --- | --- |

f)

a napon belüli kötelezettség bevezetésének a szállítóhálózat gazdaságos és hatékony működésével kapcsolatos előnyei felülmúlják az esetleges negatív hatásokat, ideértve a virtuális kereskedelmi pontokon bonyolított ügyletek likviditására gyakorolt hatást.

(3)   A szállításirendszer-üzemeltető eltérő napon belüli kötelezettségeket javasolhat a betáplálási és kiadási pontok különféle kategóriáira abból a célból, hogy jobban ösztönözze a rendszerhasználók különböző kategóriáit és elkerülje a keresztfinanszírozást. A szállításirendszer-üzemeltető javaslattételi joga nem sérti a nemzeti szabályozó hatóság azon jogát, hogy saját kezdeményezésére határozatot hozzon.

(4)   A szállításirendszer-üzemeltető konzultál az érdekelt felekkel – ideértve az illetékes nemzeti szabályozó hatóságokat, az érintett elosztórendszer-üzemeltetőket, valamint a szomszédos egyensúlytartási zónák szállításirendszer-üzemeltetőit – minden általa bevezetni tervezett, napon belüli kötelezettségről, beleértve a módszertant és mindazokat a feltételezéseket is, amelyek alapján azt a következtetést vonta le, hogy az megfelel a (2) bekezdés szerinti feltételeknek.

(5)   A konzultációs folyamatot követően a szállításirendszer-üzemeltető ajánlási dokumentumot készít, amely tartalmazza a véglegesített javaslatot és a következők elemzését:

| a) | a napon belüli kötelezettség szükségessége, figyelembe véve a szállítóhálózat jellemzőit és a szállításirendszer-üzemeltető rugalmasságát a rövid távú szabványtermékek vásárlása és értékesítése, illetve a kiegyensúlyozási szolgáltatások III. fejezet szerinti igénybevétele révén; |
| --- | --- |

a)

a napon belüli kötelezettség szükségessége, figyelembe véve a szállítóhálózat jellemzőit és a szállításirendszer-üzemeltető rugalmasságát a rövid távú szabványtermékek vásárlása és értékesítése, illetve a kiegyensúlyozási szolgáltatások III. fejezet szerinti igénybevétele révén;

| b) | mindazon rendelkezésre álló információk, amelyek lehetővé teszik a rendszerhasználóknak, hogy időben kezeljék napon belüli pozícióikat; |
| --- | --- |

b)

mindazon rendelkezésre álló információk, amelyek lehetővé teszik a rendszerhasználóknak, hogy időben kezeljék napon belüli pozícióikat;

| c) | a rendszerhasználókat érő várható pénzügyi hatás; |
| --- | --- |

c)

a rendszerhasználókat érő várható pénzügyi hatás;

| d) | az adott piacra belépő új rendszerhasználókat érő hatások, ideértve az indokolatlan negatív hatásokat; |
| --- | --- |

d)

az adott piacra belépő új rendszerhasználókat érő hatások, ideértve az indokolatlan negatív hatásokat;

| e) | a határokon átnyúló kereskedelmet érő hatások, ideértve a szomszédos egyensúlytartási zónákban történő kiegyensúlyozásra gyakorolt esetleges hatásokat; |
| --- | --- |

e)

a határokon átnyúló kereskedelmet érő hatások, ideértve a szomszédos egyensúlytartási zónákban történő kiegyensúlyozásra gyakorolt esetleges hatásokat;

| f) | a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piacra gyakorolt hatások, ideértve annak likviditását; |
| --- | --- |

f)

a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piacra gyakorolt hatások, ideértve annak likviditását;

| g) | a napon belüli kötelezettség megkülönböztetésmentes jellege. |
| --- | --- |

g)

a napon belüli kötelezettség megkülönböztetésmentes jellege.

(6)   A szállításirendszer-üzemeltető az ajánlási dokumentumot a 27. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően megküldi a nemzeti szabályozó hatóságnak a jóváhagyására. Ezzel egyidejűleg a szállításirendszer-üzemeltető közzéteszi ezt az ajánlási dokumentumot, figyelembe véve az őt esetlegesen terhelő titoktartási kötelezettségeket, illetve tájékoztatásképpen elküldi azt az ENTSOG-nak.

27. cikk

A nemzeti szabályozó hatóság döntéshozatala

(1)   A nemzeti szabályozó hatóság a teljes ajánlási dokumentum kézhezvétele után hat hónapon belül indokolással ellátott határozatot hoz és azt közzéteszi. Annak eldöntéséhez, hogy a javasolt napon belüli kötelezettség jóváhagyható-e, a nemzeti szabályozó hatóság felméri, hogy a napon belüli kötelezettség megfelel-e a 26. cikk (2) bekezdése szerinti feltételeknek.

(2)   Az indokolással ellátott határozat meghozatala előtt a nemzeti szabályozó hatóság konzultációt folytat a szomszédos tagállamok nemzeti szabályozó hatóságaival, és figyelembe veszi azok véleményét. A szomszédos országok nemzeti szabályozó hatóságai a 713/2009/EK rendelet 7. cikke (4) bekezdésének megfelelően kikérhetik az Ügynökség véleményét az (1) bekezdésben említett határozattal kapcsolatban.

28. cikk

Érvényben lévő napon belüli kötelezettség(ek)

Amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető e rendelet hatálybalépésekor napon belüli kötelezettsége(ke)t alkalmaz, köteles a hatálybalépéstől számított hat hónapon belül a 26. cikk (5)–(7) bekezdésében meghatározott folyamat szerint eljárni, és a további alkalmazáshoz jóváhagyásra benyújtani a szóban forgó napon belüli kötelezettsége(ke)t a nemzeti szabályozó hatóságnak a 27. cikknek megfelelően.

VII.   FEJEZET

KÖLTSÉGSEMLEGESSÉGET BIZTOSÍTÓ INTÉZKEDÉSEK

29. cikk

A költségsemlegesség alapelvei

(1)   A szállításirendszer-üzemeltető nem tehet szert nyereségre vagy veszteségre a napi kiegyensúlyozási díjak, a napon belüli díjak, az egyensúlyozó intézkedések díjai és más, a rendszer-egyensúlyozási tevékenységekhez kapcsolódó díjak megfizetése, illetve átvétele által; rendszer-egyensúlyozási tevékenységnek tekinthető minden, a szállításirendszer-üzemeltető által e rendeletben meghatározott kötelezettségek teljesítése érdekében végzett tevékenység.

(2)   A szállításirendszer-üzemeltető áthárítja a rendszerhasználókra a következőket:

| a) | a napi kiegyensúlyozási díjakból és napon belüli díjakból származó költségek és bevételek; |
| --- | --- |

a)

a napi kiegyensúlyozási díjakból és napon belüli díjakból származó költségek és bevételek;

| b) | minden olyan költség és bevétel, amely a 9. cikk szerinti egyensúlyozó intézkedésekből származik, kivéve, ha a nemzeti szabályozó hatóság úgy ítéli meg, hogy a költségek és bevételek nem megfelelően hatékony működés során keletkeztek a vonatkozó nemzeti előírások szerint. Ennek megítélésekor olyan értékelést kell végezni, amely:






  i. | meghatározza, hogy a szállításirendszer-üzemeltető ésszerűen milyen mértékben csökkenthette volna az egyensúlyozó intézkedések végrehajtása során felmerülő költségeket; és |
| --- | --- | --- |

b)

minden olyan költség és bevétel, amely a 9. cikk szerinti egyensúlyozó intézkedésekből származik, kivéve, ha a nemzeti szabályozó hatóság úgy ítéli meg, hogy a költségek és bevételek nem megfelelően hatékony működés során keletkeztek a vonatkozó nemzeti előírások szerint. Ennek megítélésekor olyan értékelést kell végezni, amely:

i.

meghatározza, hogy a szállításirendszer-üzemeltető ésszerűen milyen mértékben csökkenthette volna az egyensúlyozó intézkedések végrehajtása során felmerülő költségeket; és

| ii. | figyelembe veszi az egyensúlyozó intézkedés meghozatalának pillanatában a szállításirendszer-üzemeltető rendelkezésére álló információkat, időt és eszközöket; |
| --- | --- |

ii.

figyelembe veszi az egyensúlyozó intézkedés meghozatalának pillanatában a szállításirendszer-üzemeltető rendelkezésére álló információkat, időt és eszközöket;

| c) | a szállításirendszer-üzemeltető által végrehajtott egyensúlyozó intézkedésekből származó minden más költség és bevétel, kivéve, ha a nemzeti szabályozó hatóság úgy ítéli meg, hogy a költségek és bevételek nem megfelelően hatékony működés során keletkeztek a vonatkozó nemzeti előírások szerint. |
| --- | --- |

c)

a szállításirendszer-üzemeltető által végrehajtott egyensúlyozó intézkedésekből származó minden más költség és bevétel, kivéve, ha a nemzeti szabályozó hatóság úgy ítéli meg, hogy a költségek és bevételek nem megfelelően hatékony működés során keletkeztek a vonatkozó nemzeti előírások szerint.

(3)   Amennyiben ösztönzőket léptetnek életbe az egyensúlyozó intézkedések hatékonysága érdekében, a teljes pénzügyi veszteség nem haladhatja meg a szállításirendszer-üzemeltető azon költségeit és bevételeit, amelyek nem megfelelően hatékony működés során keletkeztek.

(4)   A szállításirendszer-üzemeltetők kötelesek az (1) bekezdésben említett összesített díjakra és az összesített egyensúlyozási költségsemlegességet biztosító díjakra vonatkozó megfelelő adatokat legalább ugyanolyan gyakorisággal közzétenni, mint ahogy azokat a rendszerhasználók felé számlázzák, de legalább havonta egyszer.

(5)   Az (1) és (2) bekezdéstől függetlenül a szállításirendszer-üzemeltető kiegyensúlyozó szerepkörében a 11. cikkben említett ösztönző rendszer hatálya alá tartozhat.

30. cikk

Az egyensúlyozási költségsemlegességgel kapcsolatos pénzforgalom

(1)   Az egyensúlyozási költségsemlegességet biztosító díjak kifizetője vagy kedvezményezettje az érintett rendszerhasználó.

(2)   A nemzeti szabályozó hatóság meghatározza vagy jóváhagyja és közzéteszi az egyensúlyozási költségsemlegességet biztosító díjak számításának módszertanát, beleértve azok rendszerhasználók közötti felosztását, valamint a hitelkockázat kezelésére vonatkozó szabályokat is.

(3)   Az egyensúlyozási költségsemlegességet biztosító díjnak arányosnak kell lennie annak mértékével, ahogy a rendszerhasználó igénybe veszi a megfelelő betáplálási vagy kiadási pontokat vagy a szállítóhálózatot.

(4)   Az egyensúlyozási költségsemlegességet biztosító díjat külön kell feltüntetni a rendszerhasználóknak küldött számlákon, és a számlához elegendő alátámasztó információt kell mellékelni a (2) bekezdésben említett módszertanban leírtak szerint.

(5)   Amennyiben a 2. változatú adatszolgáltatási modell kerül alkalmazásra, és ezért az egyensúlyozási költségsemlegességet biztosító díj költség- és bevétel-előrejelzéseken alapulhat, a szállításirendszer-üzemeltető egyensúlyozási költségsemlegességi díjszámítással kapcsolatos módszertanának külön, egyensúlyozási költségsemlegességet biztosító díjat kell meghatároznia a nem naponta mért vételezésekre vonatkozóan.

(6)   Adott esetben a szállításirendszer-üzemeltető egyensúlyozási költségsemlegességi díjszámítással kapcsolatos módszertana szabályokat tartalmazhat az egyensúlyozási költségsemlegességet biztosító díj felépítésére vonatkozóan az egyes kiegyensúlyozó intézkedésekhez kapcsolódóan, valamint a megfelelő értékesítési különbözet ezt követő, a keresztfinanszírozás csökkentése érdekében történő, rendszerhasználók közötti felosztására.

31. cikk

Hitelkockázat-kezelési intézkedések

(1)   A szállításirendszer-üzemeltetőnek jogában áll megfelelő intézkedéseket hozni és szerződéses követelményeket meghatározni – ideértve a pénzügyi biztosíték előírását is – a rendszerhasználókra vonatkozóan annak érdekében, hogy azok fizetésképtelenségének lehetőségét csökkentse a 29. és a 30. cikk szerint esedékes díjaik tekintetében.

(2)   A szerződéses követelményeknek az átlátható és egyenlő bánásmód elvén kell alapulnia, a céllal arányosnak kell lenniük, és azokat a 30. cikk (2) bekezdésében említett módszertanban is meg kell határozni.

(3)   A valamely rendszerhasználónak felróható fizetési késedelem esetén a szállításirendszer-üzemeltető nem visel felelősséget semmiféle veszteségért, feltéve, hogy az (1) és (2) bekezdésben említett intézkedések és követelmények megfelelően teljesültek; az ilyen veszteségeket a 30. cikk (2) bekezdésében említett módszertan szerint kell kiegyenlíteni.

VIII.   FEJEZET

ADATSZOLGÁLTATÁS

32. cikk

A szállításirendszer-üzemeltetők tájékoztatási kötelezettsége a rendszerhasználók felé

A szállításirendszer-üzemeltetők által a rendszerhasználóknak átadott információk a következőkre vonatkoznak:

| 1. | a szállítóhálózat általános állapota a 715/2009/EK rendelet I. melléklete 3.4. pontjának (5) bekezdése szerint; |
| --- | --- |

1.

a szállítóhálózat általános állapota a 715/2009/EK rendelet I. melléklete 3.4. pontjának (5) bekezdése szerint;

| 2. | a szállításirendszer-üzemeltető III. fejezetben említett egyensúlyozó intézkedései; |
| --- | --- |

2.

a szállításirendszer-üzemeltető III. fejezetben említett egyensúlyozó intézkedései;

| 3. | a rendszerhasználó adott gáznapi betáplálásai és vételezései a 33–42. cikkben meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

3.

a rendszerhasználó adott gáznapi betáplálásai és vételezései a 33–42. cikkben meghatározottak szerint.

33. cikk

Általános rendelkezések

(1)   A szállításirendszer-üzemeltető az alábbiak szerint elérhetővé teszi a 32. cikkben említett valamennyi információt, amennyiben még nem adta át az említett információkat a 715/2009/EK rendelet I. melléklete 3.1.2. pontjának megfelelően:

| a) | a szállításirendszer-üzemeltető weboldalán vagy más, elektronikus információkat szolgáltató rendszerben; |
| --- | --- |

a)

a szállításirendszer-üzemeltető weboldalán vagy más, elektronikus információkat szolgáltató rendszerben;

| b) | a rendszerhasználók számára ingyenesen; |
| --- | --- |

b)

a rendszerhasználók számára ingyenesen;

| c) | felhasználóbarát módon; |
| --- | --- |

c)

felhasználóbarát módon;

| d) | világos, számszerűsíthető és könnyen hozzáférhető módon; |
| --- | --- |

d)

világos, számszerűsíthető és könnyen hozzáférhető módon;

| e) | megkülönböztetésmentesen; |
| --- | --- |

e)

megkülönböztetésmentesen;

| f) | egységes mértékegységben: kWh-ban vagy kWh/napban és kWh/órában; |
| --- | --- |

f)

egységes mértékegységben: kWh-ban vagy kWh/napban és kWh/órában;

| g) | a tagállamok hivatalos nyelvén (nyelvein) és angolul. |
| --- | --- |

g)

a tagállamok hivatalos nyelvén (nyelvein) és angolul.

(2)   Ha egy mért mennyiség nem állapítható meg egy mérőóráról, helyettesítő értéket kell használni. Ez a helyettesítő érték alternatív referenciaként alkalmazandó a szállításirendszer-üzemeltető minden további garanciája nélkül.

(3)   Az információkhoz való hozzáférés biztosítása nem értelmezhető úgy, hogy az információk meghatározott formátumban és meghatározott módon (például weboldal vagy internetes cím) való elérhetővé tételén és az információk rendszerhasználók általi, normál használati feltételek melletti hozzáférhetőségén kívül bármilyen más konkrét garancia lenne érvényben. A szállításirendszer-üzemeltető semmilyen körülmények között nem köteles további garanciákat nyújtani, különösen nem a rendszerhasználók informatikai rendszerére vonatkozóan.

(4)   A nemzeti szabályozó hatóság egyensúlytartási zónánként egy adatszolgáltatási modell alkalmazásáról határoz. A napon belül mért betáplálásokkal és vételezésekkel kapcsolatos adatszolgáltatás tekintetében ugyanazok a szabályok vonatkoznak valamennyi modellre.

(5)   Azokban az egyensúlytartási zónákban, amelyekben e rendelet hatálybalépése után a 2. változatú adatszolgáltatási modellt kívánják alkalmazni, a szállításirendszer-üzemeltetőnek, illetve a nemzeti szabályozó hatóságnak előzetes piaci konzultációt kell folytatnia.

34. cikk

Napon belül mért betáplálások és vételezések

(1)   A napon belül mért, az egyensúlytartási zónához kapcsolódó azon betáplálások és vételezések esetében, amelyeknél a rendszerhasználó allokált mennyisége egyenlő a visszaigazolt mennyiséggel, a szállításirendszer-üzemeltető csak a visszaigazolt mennyiségről köteles nyilatkozni.

(2)   A napon belül mért, az egyensúlytartási zónához kapcsolódó azon betáplálások és vételezések vonatkozásában, amelyeknél valamely rendszerhasználó allokált mennyisége nem egyenlő a visszaigazolt mennyiséggel, D gáznapon a szállításirendszer-üzemeltető legalább kétszer szolgáltat friss adatokat a rendszerhasználóknak azok mért áramlásával kapcsolatban, legalább az összesített napon belül mért betáplálások és vételezések vonatkozásában a szállításirendszer-üzemeltető döntése alapján az alábbi két lehetőség bármelyike szerint:

| a) | mindegyik frissítés az aktuális D gáznap kezdetétől érvényes gázáramlásra vonatkozik; vagy |
| --- | --- |

a)

mindegyik frissítés az aktuális D gáznap kezdetétől érvényes gázáramlásra vonatkozik; vagy

| b) | mindegyik frissítés a gázáramlás változására vonatkozik az előző frissítésben jelzett adathoz képest. |
| --- | --- |

b)

mindegyik frissítés a gázáramlás változására vonatkozik az előző frissítésben jelzett adathoz képest.

(3)   Az első frissítéseknek legalább négyórányi gázáramlásra kell vonatkoznia D gáznapon belül. Ezeket a frissítéseket indokolatlan késedelem nélkül szolgáltatni kell, de mindenképpen a gázáramlást követő négy órán belül, és semmi esetre sem később, mint 17.00 óra UTC (téli időszámítás esetén), illetve 16.00 óra UTC (nyári időszámítás esetén).

(4)   A második frissített adatszolgáltatás időpontját a nemzeti szabályozó hatóság jóváhagyásával kell meghatározni és azt a szállításirendszer-üzemeltetőnek közzé kell tennie.

(5)   A szállításirendszer-üzemeltető felkérheti a rendszerhasználókat arra, hogy jelezzék, mely, a (2) bekezdésben említett információkhoz férnek hozzá. Az így kapott válaszok alapján a szállításirendszer-üzemeltető köteles megadni a rendszerhasználónak az információk azon részét, amelyhez az nem fér hozzá a (2)–(4) bekezdésnek megfelelően.

(6)   Amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető az allokálási eljárás keretében nem felelős a gázmennyiségek rendszerhasználók közötti felosztásáért, a (2) bekezdéstől eltérve – D gáznaponként legalább kétszer az adott D gáznapon – legalább az összesített betáplálásokra és vételezésekre vonatkozó adatokat közli.

35. cikk

Naponta mért vételezések

(1)   Az 1. változatú adatszolgáltatási modell alkalmazása esetén D gáznapon a szállításirendszer-üzemeltető legalább kétszer szolgáltat friss adatokat a rendszerhasználóknak a mért áramlásból való részesedésükkel kapcsolatban, legalább az összesített naponta mért vételezések vonatkozásában a szállításirendszer-üzemeltető döntése alapján az alábbi két lehetőség bármelyike szerint:

| a) | mindegyik frissítés az aktuális D gáznap kezdetétől érvényes gázáramlásra vonatkozik; vagy |
| --- | --- |

a)

mindegyik frissítés az aktuális D gáznap kezdetétől érvényes gázáramlásra vonatkozik; vagy

| b) | mindegyik frissítés a gázáramlás változására vonatkozik az előző frissítésben jelzett adathoz képest. |
| --- | --- |

b)

mindegyik frissítés a gázáramlás változására vonatkozik az előző frissítésben jelzett adathoz képest.

(2)   Minden frissítést a gázáramlás utolsó órájának végétől mért két órán belül kell szolgáltatni.

36. cikk

Nem naponta mért vételezések

(1)   Az adatszolgáltatási modell alapesetének alkalmazása esetén:

| a) | D-1 gáznapon a szállításirendszer-üzemeltető legkésőbb 12.00 óra UTC (téli időszámítás esetén), illetve 11.00 óra UTC (nyári időszámítás esetén) időpontban megadja a rendszerhasználóknak a nem naponta mért vételezéseikkel kapcsolatos előrejelzést D gáznapra vonatkozóan; |
| --- | --- |

a)

D-1 gáznapon a szállításirendszer-üzemeltető legkésőbb 12.00 óra UTC (téli időszámítás esetén), illetve 11.00 óra UTC (nyári időszámítás esetén) időpontban megadja a rendszerhasználóknak a nem naponta mért vételezéseikkel kapcsolatos előrejelzést D gáznapra vonatkozóan;

| b) | D gáznapon a szállításirendszer-üzemeltető legalább két frissítést bocsát a rendszerhasználók rendelkezésére a nem naponta mért vételezéseikkel kapcsolatos előrejelzésre vonatkozóan. |
| --- | --- |

b)

D gáznapon a szállításirendszer-üzemeltető legalább két frissítést bocsát a rendszerhasználók rendelkezésére a nem naponta mért vételezéseikkel kapcsolatos előrejelzésre vonatkozóan.

(2)   Az első frissítést legkésőbb 13.00 óra UTC (téli időszámítás esetén), illetve 12.00 óra UTC (nyári időszámítás esetén) időpontban kell rendelkezésre bocsátani.

(3)   A második frissített adatszolgáltatás időpontját a nemzeti szabályozó hatóság jóváhagyásával kell meghatározni és azt a szállításirendszer-üzemeltetőnek közzé kell tennie. Ennek során a következőket kell figyelembe venni:

| a) | rövid távú szabványtermékekhez való hozzáférés kereskedési platformon; |
| --- | --- |

a)

rövid távú szabványtermékekhez való hozzáférés kereskedési platformon;

| b) | a rendszerhasználó nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzés pontossága a készítésének időpontjához képest; |
| --- | --- |

b)

a rendszerhasználó nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzés pontossága a készítésének időpontjához képest;

| c) | az újranominálási időszak lezárultának időpontja a 15. cikk (1) bekezdése szerint; |
| --- | --- |

c)

az újranominálási időszak lezárultának időpontja a 15. cikk (1) bekezdése szerint;

| d) | a rendszerhasználó nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzés első frissítésének időpontja. |
| --- | --- |

d)

a rendszerhasználó nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzés első frissítésének időpontja.

(4)   Az 1. változatú adatszolgáltatási modell alkalmazása esetén D gáznapon a szállításirendszer-üzemeltető legalább két alkalommal szolgáltat friss adatokat a rendszerhasználóknak a mért áramlásból való részesedésükkel kapcsolatban, legalább az összesített nem naponta mért vételezések vonatkozásában a 35. cikkben meghatározottak szerint.

(5)   A 2. változatú adatszolgáltatási modell alkalmazása esetén D-1 gáznapon a szállításirendszer-üzemeltető az (1) bekezdés a) pontjában meghatározottak szerint adja meg a rendszerhasználóknak a nem naponta mért vételezéseikkel kapcsolatos előrejelzést D gáznapra vonatkozóan.

37. cikk

Betáplálások és vételezések a gáznap után

(1)   Legkésőbb a D+1 gáznap végén a szállításirendszer-üzemeltető minden rendszerhasználónak megadja a D napra vonatkozó betáplálásai és vételezései előzetes allokálását és előzetes napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségét az alábbiak szerint:

| a) | az adatszolgáltatási modell alapesete és 1. változata esetén az elosztórendszerbe bekerülő minden gázt allokálni kell; |
| --- | --- |

a)

az adatszolgáltatási modell alapesete és 1. változata esetén az elosztórendszerbe bekerülő minden gázt allokálni kell;

| b) | az adatszolgáltatási modell 2. változata esetén a nem naponta mért vételezéseknek egyenlőnek kell lennie a rendszerhasználó napon túl megadott, nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzéssel. |
| --- | --- |

b)

az adatszolgáltatási modell 2. változata esetén a nem naponta mért vételezéseknek egyenlőnek kell lennie a rendszerhasználó napon túl megadott, nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzéssel.

| c) | az adatszolgáltatási modell 1. változata esetén az előzetes allokálást és az előzetes napi kiegyensúlyozó földgázmennyiséget a végleges allokálásnak és a végleges napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

c)

az adatszolgáltatási modell 1. változata esetén az előzetes allokálást és az előzetes napi kiegyensúlyozó földgázmennyiséget a végleges allokálásnak és a végleges napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségnek kell tekinteni.

(2)   Amennyiben a 47–51. cikkben említett ideiglenes intézkedésre kerül sor, az előzetes allokálás és az előzetes napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség a D gáznaptól számított három gáznapon belül adható meg, amennyiben technikai vagy operatív okokból megoldhatatlan az (1) bekezdés betartása.

(3)   A szállításirendszer-üzemeltető a vonatkozó nemzeti előírásokban megadott időn belül adja meg minden rendszerhasználó számára betáplálásai és vételezései végleges allokálását és a végleges napi kiegyensúlyozó földgázmennyiséget.

38. cikk

Költség-haszon elemzés

(1)   A szállításirendszer-üzemeltetők e rendelet hatálybalépésétől számított két éven belül kötelesek értékelni az alábbiakból származó költségeket és hasznot:

| a) | a rendszerhasználók felé irányuló adatszolgáltatás gyakoriságának növelése; |
| --- | --- |

a)

a rendszerhasználók felé irányuló adatszolgáltatás gyakoriságának növelése;

| b) | az adatszolgáltatáshoz kapcsolódó időtartamok csökkentése; |
| --- | --- |

b)

az adatszolgáltatáshoz kapcsolódó időtartamok csökkentése;

| c) | a közölt információk pontosságának javítása. |
| --- | --- |

c)

a közölt információk pontosságának javítása.

A költség-haszon elemzésnek meg kell határoznia a költségek és haszon megoszlását az érintett felek között.

(2)   A szállításirendszer-üzemeltető konzultál az érdekelt felekkel az elemzéssel kapcsolatban, érintettségük esetén együttműködve az elosztórendszer-üzemeltetőkkel is.

(3)   A konzultáció eredményétől függően a nemzeti szabályozó hatóság dönt az adatszolgáltatást érintő bármilyen változtatásról.

39. cikk

Az elosztórendszer-üzemeltető(k) és az előrejelző fél (felek) tájékoztatási kötelezettsége a szállításirendszer-üzemeltető felé

(1)   Az adott egyensúlytartási zónán belül működő valamennyi elosztórendszer-üzemeltető és a valamennyi előrejelző fél biztosítja az adott egyensúlytartási zóna szállításirendszer-üzemeltetője részére mindazokat az információkat, amelyekre annak az e rendelet alapján a rendszerhasználók felé teljesítendő adatszolgáltatáshoz szüksége van. Ebbe beleértendők az elosztórendszerhez kapcsolódó betáplálások és vételezések, függetlenül attól, hogy az adott rendszer az egyensúlytartási zóna részét képezi-e vagy sem.

(2)   Az információkat, azok formátumát és az adatszolgáltatási eljárást a szállításirendszer-üzemeltető, az elosztórendszer-üzemeltető és az előrejelző fél közösen határozza meg az adott körülményeknek megfelelően annak érdekében, hogy a szállításirendszer-üzemeltető az e fejezetben és különösen a 33. cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint szolgáltathassa az adatokat a rendszerhasználók részére.

(3)   Mindezeket az információkat a vonatkozó nemzeti előírásokban meghatározott formátumban kell biztosítani a szállításirendszer-üzemeltető részére, és azoknak összhangban kell lenniük azzal a formátummal, amelyet a szállításirendszer-üzemeltető a rendszerhasználók felé irányuló adatszolgáltatás során alkalmaz.

(4)   A nemzeti szabályozó hatóság felkérheti a szállításirendszer-üzemeltetőt, az elosztórendszer-üzemeltetőt és az előrejelző felet arra, hogy javasoljon olyan ösztönző rendszert a rendszerhasználók nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos pontos előrejelzés tekintetében, amely teljesíti a 11. cikk (4) bekezdésében a szállításirendszer-üzemeltető számára előírt feltételeket.

(5)   A nemzeti szabályozó hatóság az érintett szállításirendszer-üzemeltetőkkel és elosztórendszer-üzemeltetőkkel folytatott előzetes konzultáció után jelöli ki az egyes egyensúlytartási zónák előrejelzőjét. Az előrejelző fél felelős a rendszerhasználó nem naponta mért vételezésével kapcsolatos előrejelzésnek, illetve adott esetben az azt követő allokálásnak a meghatározásáért. Előrejelző fél lehet a szállításirendszer-üzemeltető, az elosztórendszer-üzemeltető vagy egy harmadik fél is.

40. cikk

Az elosztórendszer-üzemeltető(k) tájékoztatási kötelezettsége a szállításirendszer-üzemeltető felé

Az elosztórendszer-üzemeltető köteles tájékoztatni a szállításirendszer-üzemeltetőt az elosztórendszerhez kapcsolódó, napon belül és naponta mért betáplálásokról és vételezésekről a 34. cikk (2)–(6) bekezdésében, valamint a 35. és 37. cikkben meghatározott tájékoztatási követelményeknek megfelelően. Ezeket az információkat olyan határidővel kell megadni a szállításirendszer-üzemeltető részére, hogy annak elegendő ideje legyen tájékoztatni a rendszerhasználókat.

41. cikk

Az elosztórendszer-üzemeltető(k) tájékoztatási kötelezettsége az előrejelző fél felé

(1)   Az elosztórendszer-üzemeltetők kötelesek elegendő és időszerű információval ellátni az előrejelző felet annak érdekében, hogy az alkalmazni tudja a rendszerhasználó nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzés módszertanát a 42. cikk (2) bekezdése szerint. Ezeket az információkat az előrejelző fél által megadott, az igényeinek megfelelő ütemezés szerint kell biztosítani.

(2)   Az (1) bekezdés értelemszerűen az 1. változatra is vonatkozik.

42. cikk

Az előrejelző fél tájékoztatási kötelezettsége a szállításirendszer-üzemeltető felé

(1)   Az előrejelző fél köteles megadni a szállításirendszer-üzemeltető számára a rendszerhasználó nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzéseket és a későbbi allokálásokat a 36. és 37. cikk szerinti tájékoztatási követelményeknek megfelelően. Ezeket az információkat olyan határidővel kell megadni a szállításirendszer-üzemeltető részére, hogy annak elegendő ideje legyen tájékoztatni a rendszerhasználókat, illetve a rendszerhasználó napon túli és napon belüli, nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzések esetében legkésőbb egy órával a 36. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott határidők előtt, kivéve, ha a szállításirendszer-üzemeltető és az előrejelző fél olyan, ennél későbbi időpontban állapodik meg, amely elegendő a szállításirendszer-üzemeltető számára a rendszerhasználók tájékoztatásához.

(2)   A rendszerhasználók nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzés módszertanának statisztikai keresleti modellen kell alapulnia oly módon, hogy minden nem naponta mért vételezéshez egy terhelési profil tartozik, amely a gázkereslet változásainak képletét és olyan változókat tartalmaz, mint a hőmérséklet, a nap, az ügyféltípus vagy a turisztikai szezon. A módszertan bevezetése előtt arról konzultációt kell folytatni.

(3)   A rendszerhasználók nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzés pontosságáról az előrejelző félnek legalább kétévente jelentést kell közzétennie.

(4)   Adott esetben a szállításirendszer-üzemeltetők kötelesek kellő időben megadni a gázáramlással kapcsolatos adatokat ahhoz, hogy az előrejelző fél teljesíthesse e cikk szerinti kötelezettségeit.

(5)   A (2)–(4) bekezdés értelemszerűen az 1. változatra is vonatkozik.

IX.   FEJEZET

VEZETÉKKÉSZLETBŐL NYÚJTOTT RUGALMASSÁGI SZOLGÁLTATÁS

43. cikk

Általános rendelkezések

(1)   A szállításirendszer-üzemeltető vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatást biztosíthat a rendszerhasználóknak azt követően, hogy a nemzeti szabályozó hatóság jóváhagyta a vonatkozó feltételeket.

(2)   A vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatásra vonatkozó feltételeknek összhangban kell lenniük a rendszerhasználók azon kötelezettségével, hogy egyensúlyban tartsák betáplálásaikat és vételezéseiket a gáznap során.

(3)   A vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás a szállítóhálózatban rendelkezésre álló és az érintett szállításirendszer-üzemeltető értékelése szerint a szállítási funkció végrehajtásához nem szükséges csővezetéki gáz szintjétől függ.

(4)   A rendszerhasználók által e szolgáltatás keretében a szállítóhálózatba betáplált vagy onnan kivett gázt figyelembe kell venni a napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség kiszámításakor.

(5)   A VII. fejezetben ismertetett semlegességi mechanizmus nem vonatkozik a vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatásra, kivéve, ha erről a nemzeti szabályozó hatóság másképp határoz.

(6)   A rendszerhasználók nominálások és újranominálások benyújtásával tájékoztatják az érintett szállításirendszer-üzemeltetőt vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás igénybevételéről.

(7)   A szállításirendszer-üzemeltető eltekinthet attól, hogy a rendszerhasználók számára előírja a (6) bekezdésben említett nominálások és újranominálások benyújtását, amennyiben az ilyen értesítés hiánya nem ássa alá a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac fejlődését, és a szállításirendszer-üzemeltető elegendő információval rendelkezik ahhoz, hogy pontosan allokálja a vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás következő gáznapi igénybevételét.

44. cikk

A vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás biztosításának feltételei

(1)   Vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás csak akkor biztosítható, ha a következő feltételek közül mindegyik teljesül:

| a) | a szállításirendszer-üzemeltetőnek nem kell a vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás biztosítása érdekében szerződést kötnie valamely más infrastruktúraszolgáltatóval, például tárolórendszer üzemeltetőjével vagy LNG-létesítmények rendszerüzemeltetőjével; |
| --- | --- |

a)

a szállításirendszer-üzemeltetőnek nem kell a vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás biztosítása érdekében szerződést kötnie valamely más infrastruktúraszolgáltatóval, például tárolórendszer üzemeltetőjével vagy LNG-létesítmények rendszerüzemeltetőjével;

| b) | a szállításirendszer-üzemeltetőnél a vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás biztosítása nyomán keletkező bevételeknek legalább egyenlőnek kell lennie a szolgáltatás nyújtásával kapcsolatban felmerült vagy később felmerülő költségekkel; |
| --- | --- |

b)

a szállításirendszer-üzemeltetőnél a vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás biztosítása nyomán keletkező bevételeknek legalább egyenlőnek kell lennie a szolgáltatás nyújtásával kapcsolatban felmerült vagy később felmerülő költségekkel;

| c) | a vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatást átlátható és megkülönböztetésmentes módon kell biztosítani, és az versenymechanizmusok segítségével is nyújtható; |
| --- | --- |

c)

a vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatást átlátható és megkülönböztetésmentes módon kell biztosítani, és az versenymechanizmusok segítségével is nyújtható;

| d) | a szállításirendszer-üzemeltető nem számíthat fel semmiféle közvetlen vagy közvetett díjat a rendszerhasználóknak a vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás biztosításával kapcsolatban felmerülő költségekért, ha arra az adott rendszerhasználó nem köt szerződést; és |
| --- | --- |

d)

a szállításirendszer-üzemeltető nem számíthat fel semmiféle közvetlen vagy közvetett díjat a rendszerhasználóknak a vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás biztosításával kapcsolatban felmerülő költségekért, ha arra az adott rendszerhasználó nem köt szerződést; és

| e) | a vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás biztosítása nem lehet káros hatással a határokon átnyúló kereskedelemre. |
| --- | --- |

e)

a vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás biztosítása nem lehet káros hatással a határokon átnyúló kereskedelemre.

(2)   A szállításirendszer-üzemeltetőnek prioritásként kell kezelnie a napon belüli kötelezettségek csökkentését a vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás biztosításával szemben.

X.   FEJEZET

IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK

45. cikk

Ideiglenes intézkedések: általános rendelkezések

(1)   Amennyiben a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac likviditása nem elegendő, a szállításirendszer-üzemeltetők a 47–50. cikk szerinti megfelelő ideiglenes intézkedéseket hoznak. A szállításirendszer-üzemeltető által az ideiglenes intézkedések keretében tett kiegyensúlyozási lépéseknek lehetőség szerint segíteniük kell a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac likviditását.

(2)   Egy-egy ideiglenes intézkedés alkalmazása nem érinti az egyéb alternatív vagy kiegészítő ideiglenes intézkedések végrehajtását, feltéve, hogy a szóban forgó intézkedések célja a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac versenyszerűségének és likviditásának a fokozása, valamint hogy azok megfelelnek az e rendeletben meghatározott általános alapelveknek.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett ideiglenes intézkedéseket az egyes szállításirendszer-üzemeltetőknek a 46. cikk (1) bekezdésében említett jelentéssel összhangban kell kidolgozniuk és végrehajtaniuk, mely jelentést a nemzeti szabályozó hatóság a 46. cikkben ismertetett eljárás szerint hagy jóvá.

(4)   A jelentésben rögzíteni kell, hogy az ideiglenes intézkedések legkésőbb e rendelet hatálybalépésétől számított öt éven belül véget érnek.

46. cikk

Ideiglenes intézkedések: éves jelentés

(1)   Amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető ideiglenes intézkedések végrehajtását vagy azok végrehajtásának folytatását tervezi, jelentést kell készítenie, amely kitér a következőkre:

| a) | a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac jelentés készítésének időpontjában tapasztalt fejlettségi állapotának és likviditásának bemutatása, beleértve egyebek mellett az alábbiakat, ha azok a szállításirendszer-üzemeltető rendelkezésére állnak:






  i. | a virtuális kereskedelmi ponton kötött tranzakciók száma és általában a tranzakciók száma; |
| --- | --- | --- |

a)

a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac jelentés készítésének időpontjában tapasztalt fejlettségi állapotának és likviditásának bemutatása, beleértve egyebek mellett az alábbiakat, ha azok a szállításirendszer-üzemeltető rendelkezésére állnak:

i.

a virtuális kereskedelmi ponton kötött tranzakciók száma és általában a tranzakciók száma;

| ii. | az eladási/vételi árajánlatok közötti különbségek és az eladási/vételi ajánlatok volumene; |
| --- | --- |

ii.

az eladási/vételi árajánlatok közötti különbségek és az eladási/vételi ajánlatok volumene;

| iii. | a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piachoz hozzáférő résztvevők száma; |
| --- | --- |

iii.

a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piachoz hozzáférő résztvevők száma;

| iv. | a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piacon egy adott időszakban aktív résztvevők száma; |
| --- | --- |

iv.

a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piacon egy adott időszakban aktív résztvevők száma;

| b) | az alkalmazandó ideiglenes intézkedések; |
| --- | --- |

b)

az alkalmazandó ideiglenes intézkedések;

| c) | az ideiglenes intézkedések alkalmazásának okai:






  i. | magyarázat arra vonatkozóan, hogy miért van szükség az intézkedésekre a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac b) pontban említett aktuális fejlettségi állapotának figyelembevételével; |
| --- | --- | --- |

c)

az ideiglenes intézkedések alkalmazásának okai:

i.

magyarázat arra vonatkozóan, hogy miért van szükség az intézkedésekre a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac b) pontban említett aktuális fejlettségi állapotának figyelembevételével;

| ii. | annak értékelése, hogy az intézkedések hogyan fogják javítani a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac likviditását; |
| --- | --- |

ii.

annak értékelése, hogy az intézkedések hogyan fogják javítani a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac likviditását;

| d) | az ideiglenes intézkedések megszüntetésére irányuló lépések azonosítása, beleértve e lépések megtételének kritériumait és a kapcsolódó határidők mérlegelését is. |
| --- | --- |

d)

az ideiglenes intézkedések megszüntetésére irányuló lépések azonosítása, beleértve e lépések megtételének kritériumait és a kapcsolódó határidők mérlegelését is.

(2)   A szállításirendszer-üzemeltető konzultál az érdekelt felekkel a javasolt jelentésről.

(3)   A konzultációs folyamatot követően a szállításirendszer-üzemeltető benyújtja a jelentést a nemzeti szabályozó hatóságnak jóváhagyásra. Az első jelentést e rendelet hatálybalépésétől számított hat hónapon belül, az azt adott esetben frissítő későbbi jelentéseket pedig évente kell benyújtani.

(4)   A nemzeti szabályozó hatóság a hiánytalan jelentés kézhezvétele után hat hónapon belül indokolással eláttott határozatot hoz és azt közzéteszi. Az Ügynökséget és a Bizottságot haladéktalanul értesíteni kell az említett határozatról. A jelentés jóváhagyásával kapcsolatos határozat meghozatala során a nemzeti szabályozó hatóság felméri, hogy milyen hatást gyakorol az ütemterv a kiegyensúlyozási rendszerek harmonizációjára és a piaci integráció elősegítésére, valamint a megkülönböztetésmentesség, a valódi verseny és a gázpiac hatékony működésének biztosítására.

(5)   A 27. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárás alkalmazandó.

47. cikk

Egyensúlyozó platform

(1)   Amennyiben a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piacon nincs vagy a várakozások szerint nem lesz elegendő likviditás, illetve amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető számára szükséges időszakos és hálózati pontra vonatkozó termékek nem szerezhetők be kellő hatékonysággal a piacon, egyensúlyozó platformot kell létrehozni a szállítási rendszer kiegyensúlyozása érdekében.

(2)   A szállításirendszer-üzemeltetőknek mérlegelniük kell, hogy egy közöttük létesítendő együttműködés keretében létrehozható-e közös egyensúlyozó platform a szomszédos egyensúlytartási zónákban, illetve hogy hol áll rendelkezésre elegendő rendszer-összekötési kapacitás, amelynek segítségével egy ilyen közös egyensúlyozó platform hatékonyan megvalósítható lenne. Közös egyensúlyozó platform megléte esetén azt az érintett szállításirendszer-üzemeltetőknek kell működtetniük.

(3)   Abban az esetben, ha az (1) bekezdésben leírt helyzet öt év múltán sem változik meg alapvetően, a 45. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül és a jelentés megfelelő módosításának benyújtását követően a nemzeti szabályozó hatóság dönthet úgy, hogy az egyensúlyozó platform működése további, legfeljebb öt éves időszakon át folytatódjon.

48. cikk

Az egyensúlyozó platform alternatívája

Amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető bizonyítani tudja, hogy az egyensúlytartási zónák közötti elégtelen rendszer-összekötési kapacitás következtében egyensúlyozó platformmal nem növelhető a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac likviditása, és az nem teszi lehetővé a szállításirendszer-üzemeltető számára, hogy hatékony egyensúlyozó intézkedéseket hozzon, a nemzeti szabályozó hatóság jóváhagyásával helyettesítő megoldást alkalmazhat, pl. kiegyensúlyozási szolgáltatásokat. Ilyen alternatíva alkalmazása esetén meg kell határozni a későbbi szerződéses megállapodások feltételeit, valamint az alkalmazandó árakat és az érvényességi időtartamot.

49. cikk

Átmeneti kiegyensúlyozási díj

(1)   Amennyiben a 45. cikkben említett ideiglenes intézkedésekre van szükség, az ár a 46. cikkben említett jelentéssel összhangban számítható ki; ez a módszer a napi kiegyensúlyozási díj számítási módszertanának helyébe lép.

(2)   Ebben az esetben az ár származtatása egy szabályozott ár alapján történhet, amely helyettesíti a piaci árat vagy az egyensúlyozó platformon kötött ügyletekből levezetett árat.

(3)   A piaci árat helyettesítő árnak teljesítenie kell a 22. cikk (6) bekezdése szerinti feltételeket. A helyettesítő ár kialakításakor figyelembe kell venni a piaci manipuláció esetleges kockázatát.

50. cikk

Tűréshatár

(1)   Tűréshatár alkalmazása csak akkor megengedett, ha a rendszerhasználók nem férnek hozzá az alábbiakhoz:

| a) | kellően likvid rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac; |
| --- | --- |

a)

kellően likvid rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac;

| b) | a gázkeresletben vagy -kínálatban jelentkező rövid távú fluktuációk kezeléséhez szükséges gáz; vagy |
| --- | --- |

b)

a gázkeresletben vagy -kínálatban jelentkező rövid távú fluktuációk kezeléséhez szükséges gáz; vagy

| c) | a betáplálásaikkal és vételezéseikkel kapcsolatos elegendő információ. |
| --- | --- |

c)

a betáplálásaikkal és vételezéseikkel kapcsolatos elegendő információ.

(2)   A tűréshatárt:

| a) | a rendszerhasználók napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségére kell alkalmazni; |
| --- | --- |

a)

a rendszerhasználók napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségére kell alkalmazni;

| b) | átláthatóan és megkülönböztetésmentesen kell alkalmazni; |
| --- | --- |

b)

átláthatóan és megkülönböztetésmentesen kell alkalmazni;

| c) | csak a szükséges mértékben és a lehető legrövidebb ideig szabad alkalmazni. |
| --- | --- |

c)

csak a szükséges mértékben és a lehető legrövidebb ideig szabad alkalmazni.

(3)   A tűréshatár alkalmazása csökkentheti a rendszerhasználó marginális vételi ártól vagy marginális eladási ártól való pénzügyi függőségét a rendszerhasználó napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségének egy része vagy egésze vonatkozásában az adott gáznapon.

(4)   A tűréshatár az a maximális gázmennyiség, amelyet egy-egy rendszerhasználó a súlyozott átlagáron vásárolhat meg vagy értékesíthet. Ha további, a rendszerhasználó napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségének részét képező, a tűréshatáron felüli gázmennyiség marad, azt a marginális eladási áron vagy a marginális vételi áron kell értékesíteni vagy megvásárolni.

(5)   A tűréshatárt úgy kell meghatározni, hogy az:

| a) | tükrözze a szállítóhálózat rugalmasságát és a rendszerhasználó igényeit; |
| --- | --- |

a)

tükrözze a szállítóhálózat rugalmasságát és a rendszerhasználó igényeit;

| b) | tükrözze a rendszerhasználó által a betáplálásai és vételezései egyensúlyának felügyelete terén vállalt kockázatot; |
| --- | --- |

b)

tükrözze a rendszerhasználó által a betáplálásai és vételezései egyensúlyának felügyelete terén vállalt kockázatot;

| c) | ne ássa alá a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac fejlődését; |
| --- | --- |

c)

ne ássa alá a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac fejlődését;

| d) | ne okozza a szállításirendszer-üzemeltető egyensúlyozó intézkedéseihez kapcsolódó költségek indokolatlan mértékű megemelkedését. |
| --- | --- |

d)

ne okozza a szállításirendszer-üzemeltető egyensúlyozó intézkedéseihez kapcsolódó költségek indokolatlan mértékű megemelkedését.

(6)   A tűréshatárt az egyes rendszerhasználók egyes gáznapokon megvalósult betáplálásai és vételezései alapján kell kiszámítani, nem számítva a virtuális kereskedelmi pontokon megvalósult ügyleteket. Az alkategóriákat a vonatkozó nemzeti előírások alapján kell meghatározni.

(7)   A nem naponta mért vételezésre alkalmazandó, a vonatkozó nemzeti előírásokban meghatározott tűréshatárnak a rendszerhasználó nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzés és a nem naponta mért vételezés allokált mennyisége közötti különbségen kell alapulnia.

(8)   A tűréshatár tartalmazhat egy olyan összetevőt, amely tekintetbe veszi a rendszerhasználó nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzés eltérését, ami az a mennyiség, amellyel az adott, a rendszerhasználó nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzés:

| a) | meghaladja a nem naponta mért vételezés allokált mennyiségét, ha a napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség pozitív; |
| --- | --- |

a)

meghaladja a nem naponta mért vételezés allokált mennyiségét, ha a napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség pozitív;

| b) | elmarad a nem naponta mért vételezés allokált mennyiségétől, ha a napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség negatív. |
| --- | --- |

b)

elmarad a nem naponta mért vételezés allokált mennyiségétől, ha a napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség negatív.

XI.   FEJEZET

ZÁRÓ ÉS ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

51. cikk

A szállításirendszer-üzemeltető rugalmassági többletének felszabadítása

(1)   Amennyiben a rugalmassági szolgáltatások igénybevételére kötött hosszú távú, érvényben lévő szerződések jogot biztosítanak a szállításirendszer-üzemeltető számára adott gázmennyiségek vételezésére vagy betáplálására, a szállításirendszer-üzemeltető törekszik e rugalmassági mennyiségek csökkentésére.

(2)   Az érvényes hosszú távú szerződés alapján betáplálásra és vételezésre felhasználható rugalmassági többlet meghatározásakor a szállításirendszer-üzemeltető figyelembe veszi a rövid távú szabványtermékek igénybevételét.

(3)   A rugalmassági többlet felszabadítása a következő módokon történhet:

| a) | a meglévő szerződés feltételeinek megfelelően, amennyiben az a lekötött gázmennyiség csökkentését vagy a meglévő szerződés felbontását lehetővé tevő rendelkezéseket tartalmaz; vagy |
| --- | --- |

a)

a meglévő szerződés feltételeinek megfelelően, amennyiben az a lekötött gázmennyiség csökkentését vagy a meglévő szerződés felbontását lehetővé tevő rendelkezéseket tartalmaz; vagy

| b) | ilyen szerződéses jogok hiányában a következőképpen:






  i. | a szerződés a megszűnéséig hatályban marad az abban leírt feltételeknek megfelelően; |
| --- | --- | --- |

b)

ilyen szerződéses jogok hiányában a következőképpen:

i.

a szerződés a megszűnéséig hatályban marad az abban leírt feltételeknek megfelelően;

| ii. | a szerződő felek további megállapodások lehetőségét mérlegelik annak érdekében, hogy a kiegyensúlyozási célokra nem szükséges többletgázt visszajuttassák a piacra, és ezáltal más rendszerhasználóknak rugalmasabb szolgáltatások álljanak rendelkezésére. |
| --- | --- |

ii.

a szerződő felek további megállapodások lehetőségét mérlegelik annak érdekében, hogy a kiegyensúlyozási célokra nem szükséges többletgázt visszajuttassák a piacra, és ezáltal más rendszerhasználóknak rugalmasabb szolgáltatások álljanak rendelkezésére.

(4)   Amennyiben az érvényben lévő szerződés lehetővé teszi a rugalmassági többletnek a rendelkezésre álló többletmennyiségnek megfelelő csökkentését, a szállításirendszer-üzemeltető köteles e rendelet hatálybalépése után a lehető legkorábbi időpontban vagy a többlet megállapításakor csökkenteni a rugalmassági többletmennyiséget.

(5)   A szállításirendszer-üzemeltető konzultál az érdekelt felekkel azokról az ideiglenes intézkedésként megvalósítandó konkrét javaslatokról, amelyek a rugalmassági többlet érvényben lévő hosszú távú szerződés szerinti felszabadítását célozzák.

(6)   A szállításirendszer-üzemeltető közzéteszi az érvényben lévő hosszú távú szerződés alapján hozott kiegyensúlyozó intézkedéseik részleteit.

(7)   A nemzeti szabályozó hatóság meghatározhatja, hogy a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac likviditásának növelése érdekében milyen arányban kell lerövidíteni az ilyen hosszú távú szerződések érvényességi időtartamát.

52. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   A nemzeti szabályozó hatóság engedélyezheti a szállításirendszer-üzemeltető számára, annak indokolt kérelme alapján, hogy 2014. október 1-jétől számított huszonnégy hónapon belül teljesítse a rendeletben meghatározott rendelkezéseket, amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető nem hozott a X. fejezet szerinti ideiglenes intézkedést. Amennyiben a nemzeti szabályozó hatóság él ezzel a lehetőséggel, e rendelet az említett szállításirendszer-üzemeltető egyensúlytartási zónájában a nemzeti szabályozó hatóság határozatában megállapított átmeneti időszak alatt nem alkalmazandó.

(2)   Az (1) bekezdéssel összhangban, a nemzeti szabályozó hatóság az említett kérelem kézhezvételétől számított három hónapon belül indokolással ellátott határozatot hoz és azt közzéteszi. Az Ügynökséget és a Bizottságot haladéktalanul tájékoztatni kell az említett határozatról.

53. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 28. cikkének, 33. cikke (5) bekezdésének, 38. cikke (1) bekezdésének, 45. cikke (4) bekezdésének, 46. cikke (3) bekezdésének, 51. cikkének és 52. cikkének sérelme nélkül 2015. október 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. március 26-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 211., 2009.8.14., 36. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i 2009/73/EK irányelve a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 211., 2009.8.14., 94. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és Tanács 2003. június 26-i 2003/55/EK irányelve a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 98/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2003.7.15., 57. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i 713/2009/EK rendelete az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége létrehozásáról (HL L 211., 2009.8.14., 1. o.).

4

(5)  HL L 295., 2010.11.12., 1. o.

5

(6)  HL L 273., 2013.10.15., 5. o.

6

(7)  HL L 273., 2013.10.15., 5. o.

7

---

| 27.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/36

---

A BIZOTTSÁG 313/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. március 26.)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról [Pecorino Sardo (OEM)]

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét, amely a 215/2011/EK rendelettel (2) módosított 1263/96/EK bizottsági rendelet (3) alapján bejegyzett „Pecorino Sardo” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét, amely a 215/2011/EK rendelettel (2) módosított 1263/96/EK bizottsági rendelet (3) alapján bejegyzett „Pecorino Sardo” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

| (2) | A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (4) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (4) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. március 26-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Dacian CIOLOȘ

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  HL L 59., 2011.3.4., 15. o.

2

(3)  HL L 163., 1996.7.2., 19. o.

3

(4)  HL C 318., 2013.11.1., 8. o.

4

---

MELLÉKLET

A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

1.3. osztály   Sajtok

OLASZORSZÁG

Pecorino Sardo (OEM)

---

| 27.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/38

---

A BIZOTTSÁG 314/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. március 26.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. március 26-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 219,4 |
| MA | 57,9 |
| TN | 88,6 |
| TR | 95,6 |
| ZZ | 115,4 |
| 0707 00 05 | MA | 44,0 |
| TR | 139,3 |
| ZZ | 91,7 |
| 0709 93 10 | MA | 36,6 |
| TR | 85,5 |
| ZZ | 61,1 |
| 0805 10 20 | EG | 38,0 |
| IL | 67,0 |
| MA | 51,7 |
| TN | 55,9 |
| TR | 58,4 |
| ZZ | 54,2 |
| 0805 50 10 | MA | 35,6 |
| TR | 67,7 |
| ZZ | 51,7 |
| 0808 10 80 | AR | 89,5 |
| BR | 107,3 |
| CL | 127,1 |
| CN | 94,6 |
| MK | 30,8 |
| US | 164,6 |
| ZA | 68,9 |
| ZZ | 97,5 |
| 0808 30 90 | AR | 97,0 |
| CL | 117,7 |
| CN | 52,7 |
| TR | 127,0 |
| ZA | 92,6 |
| ZZ | 97,4 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

219,4

MA

57,9

TN

88,6

TR

95,6

ZZ

115,4

0707 00 05

MA

44,0

TR

139,3

ZZ

91,7

0709 93 10

MA

36,6

TR

85,5

ZZ

61,1

0805 10 20

EG

38,0

IL

67,0

MA

51,7

TN

55,9

TR

58,4

ZZ

54,2

0805 50 10

MA

35,6

TR

67,7

ZZ

51,7

0808 10 80

AR

89,5

BR

107,3

CL

127,1

CN

94,6

MK

30,8

US

164,6

ZA

68,9

ZZ

97,5

0808 30 90

AR

97,0

CL

117,7

CN

52,7

TR

127,0

ZA

92,6

ZZ

97,4

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 27.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/40

---

A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2014. március 24.)

a Ciprus makrogazdasági kiigazítási programjának elfogadásáról szóló 2013/463/EU végrehajtási határozat módosításáról

(2014/169/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euroövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló, 2013. május 21-i 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (2) és (5) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A 472/2013/EU rendelet azokra a tagállamokra vonatkozik, amelyek a rendelet hatálybalépése idején – többek között az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) keretében – már pénzügyi támogatásban részesültek. |
| --- | --- |

(1)

A 472/2013/EU rendelet azokra a tagállamokra vonatkozik, amelyek a rendelet hatálybalépése idején – többek között az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) keretében – már pénzügyi támogatásban részesültek.

| (2) | A 472/2013/EU rendelet meghatározza a pénzügyi támogatásban részesülő tagállamokra vonatkozó makrogazdasági kiigazítási program jóváhagyásával kapcsolatos szabályokat, amely szabályoknak összhangban kell lenniük az ESM létrehozásáról szóló szerződés rendelkezéseivel. |
| --- | --- |

(2)

A 472/2013/EU rendelet meghatározza a pénzügyi támogatásban részesülő tagállamokra vonatkozó makrogazdasági kiigazítási program jóváhagyásával kapcsolatos szabályokat, amely szabályoknak összhangban kell lenniük az ESM létrehozásáról szóló szerződés rendelkezéseivel.

| (3) | Az ESM keretében nyújtott pénzügyi támogatás iránti, 2012. június 25-i ciprusi kérelemmel kapcsolatban hozott 2013. április 25-i 2013/236/EU tanácsi határozat (2) értelmében Ciprusnak makrogazdasági kiigazítási programot kell következetesen végrehajtania. |
| --- | --- |

(3)

Az ESM keretében nyújtott pénzügyi támogatás iránti, 2012. június 25-i ciprusi kérelemmel kapcsolatban hozott 2013. április 25-i 2013/236/EU tanácsi határozat (2) értelmében Ciprusnak makrogazdasági kiigazítási programot kell következetesen végrehajtania.

| (4) | Az ESM kormányzótanácsa 2013. április 24-én elvi döntést hozott a Ciprusnak nyújtandó stabilitási támogatásról, valamint jóváhagyta a konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodást (a továbbiakban: egyetértési megállapodás) és annak az ESM nevében történő, Bizottság általi aláírását. |
| --- | --- |

(4)

Az ESM kormányzótanácsa 2013. április 24-én elvi döntést hozott a Ciprusnak nyújtandó stabilitási támogatásról, valamint jóváhagyta a konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodást (a továbbiakban: egyetértési megállapodás) és annak az ESM nevében történő, Bizottság általi aláírását.

| (5) | A 2013/463/EU tanácsi végrehajtási határozat (3) 1. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság az Európai Központi Bankkal (EKB) és adott esetben a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) együttműködve elvégezte az egyeztetett intézkedések végrehajtása terén elért előrelépésre, valamint eredményességükre és gazdasági-társadalmi hatásukra vonatkozó harmadik értékelést. |
| --- | --- |

(5)

A 2013/463/EU tanácsi végrehajtási határozat (3) 1. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság az Európai Központi Bankkal (EKB) és adott esetben a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) együttműködve elvégezte az egyeztetett intézkedések végrehajtása terén elért előrelépésre, valamint eredményességükre és gazdasági-társadalmi hatásukra vonatkozó harmadik értékelést.

| (6) | Ennek eredményeképpen a 2013/463/EU végrehajtási határozatot aktualizálni kell a pénzügyi ágazat reformja, valamint a fiskális politikai és strukturális reformok terén, így különösen a következőket illetően: i. a tőkekorlátozás enyhítésére vonatkozó ütemtervvel és a bankszektor stratégiájának végrehajtásával kapcsolatos kommunikációs stratégia kidolgozása a ciprusi központi bank és a pénzügyminisztérium közös munkacsoportja által; ii. időben történő jelentéstétel a bankok arra vonatkozó becsléseivel kapcsolatban, hogy a tőkekövetelményeket és a nemteljesítő hiteleket illető, újonnan bevezetett és elkövetkező uniós szabályok milyen potenciális hatással vannak a tőkére, a jövedelmezőségre és a fedezeti rátára; iii. munkacsoport létrehozása a földhivatalhoz már benyújtott ingatlan adásvételi szerződések alapján még el nem bírált tulajdonjog bejegyzése iránti kérelmek elterjedtségének felbecsülése és a kérdéssel kapcsolatos ajánlások megfogalmazása céljából; iv. a vállalatokra és az egyénekre vonatkozó fizetésképtelenségi eljárások reformja; v. a polgári perrendtartási és bírósági eljárási szabályok felülvizsgálata a módosított kizárási és fizetésképtelenségi keretrendszerek zökkenőmentes és eredményes működése érdekében; vi. a 2014. évi elsődleges államháztartási hiánycélnak a GDP 1,8 %-ára történő módosítása; vii. a nemzeti egészségügyi rendszer első ütemének végrehajtása a nemzeti egészségügyi rendszerre vonatkozó teljes ütemterv létrehozását és elfogadását követően; viii. a gyógyászati termékek és szolgáltatások – egyebek mellett a gyógyszerkiadásokhoz kapcsolódó – árképzési és visszatérítési politikák felülvizsgálata; ix. privatizációs egység létrehozása; x. akcióterv benyújtása a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) adóügyi átláthatósággal és információcserével foglalkozó globális fóruma által végzett szakértői értékelés 2. szakaszában azonosított hiányosságok kezelésére; xi. Ciprus versenyelőnyein alapuló, a ciprusi hatóságokat a gazdaság fellendítésében segítő növekedési stratégia kidolgozása. A pénzügyi, fiskális és strukturális területek átfogó és ambiciózus reformjának végrehajtása révén meg kell őrizni a ciprusi államadósság középtávú fenntarthatóságát. |
| --- | --- |

(6)

Ennek eredményeképpen a 2013/463/EU végrehajtási határozatot aktualizálni kell a pénzügyi ágazat reformja, valamint a fiskális politikai és strukturális reformok terén, így különösen a következőket illetően: i. a tőkekorlátozás enyhítésére vonatkozó ütemtervvel és a bankszektor stratégiájának végrehajtásával kapcsolatos kommunikációs stratégia kidolgozása a ciprusi központi bank és a pénzügyminisztérium közös munkacsoportja által; ii. időben történő jelentéstétel a bankok arra vonatkozó becsléseivel kapcsolatban, hogy a tőkekövetelményeket és a nemteljesítő hiteleket illető, újonnan bevezetett és elkövetkező uniós szabályok milyen potenciális hatással vannak a tőkére, a jövedelmezőségre és a fedezeti rátára; iii. munkacsoport létrehozása a földhivatalhoz már benyújtott ingatlan adásvételi szerződések alapján még el nem bírált tulajdonjog bejegyzése iránti kérelmek elterjedtségének felbecsülése és a kérdéssel kapcsolatos ajánlások megfogalmazása céljából; iv. a vállalatokra és az egyénekre vonatkozó fizetésképtelenségi eljárások reformja; v. a polgári perrendtartási és bírósági eljárási szabályok felülvizsgálata a módosított kizárási és fizetésképtelenségi keretrendszerek zökkenőmentes és eredményes működése érdekében; vi. a 2014. évi elsődleges államháztartási hiánycélnak a GDP 1,8 %-ára történő módosítása; vii. a nemzeti egészségügyi rendszer első ütemének végrehajtása a nemzeti egészségügyi rendszerre vonatkozó teljes ütemterv létrehozását és elfogadását követően; viii. a gyógyászati termékek és szolgáltatások – egyebek mellett a gyógyszerkiadásokhoz kapcsolódó – árképzési és visszatérítési politikák felülvizsgálata; ix. privatizációs egység létrehozása; x. akcióterv benyújtása a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) adóügyi átláthatósággal és információcserével foglalkozó globális fóruma által végzett szakértői értékelés 2. szakaszában azonosított hiányosságok kezelésére; xi. Ciprus versenyelőnyein alapuló, a ciprusi hatóságokat a gazdaság fellendítésében segítő növekedési stratégia kidolgozása. A pénzügyi, fiskális és strukturális területek átfogó és ambiciózus reformjának végrehajtása révén meg kell őrizni a ciprusi államadósság középtávú fenntarthatóságát.

| (7) | Ciprus átfogó szakpolitikai intézkedéscsomagjának végrehajtása során célszerű, hogy a Bizottság további szakpolitikai tanácsokat, egyes területeken pedig technikai segítséget nyújtson. Amennyiben egy makrogazdasági kiigazítási programot végrehajtó tagállam nem rendelkezik megfelelő igazgatási kapacitásokkal, a Bizottságtól technikai segítséget kérhet, amely ebből a célból szakértői csoportokat hozhat létre. |
| --- | --- |

(7)

Ciprus átfogó szakpolitikai intézkedéscsomagjának végrehajtása során célszerű, hogy a Bizottság további szakpolitikai tanácsokat, egyes területeken pedig technikai segítséget nyújtson. Amennyiben egy makrogazdasági kiigazítási programot végrehajtó tagállam nem rendelkezik megfelelő igazgatási kapacitásokkal, a Bizottságtól technikai segítséget kérhet, amely ebből a célból szakértői csoportokat hozhat létre.

| (8) | A ciprusi hatóságok a hatályos nemzeti szabályoknak és gyakorlatoknak megfelelően kikérik a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek véleményét a makrogazdasági kiigazítási program előkészítése, végrehajtása, monitoringja és értékelése során, |
| --- | --- |

(8)

A ciprusi hatóságok a hatályos nemzeti szabályoknak és gyakorlatoknak megfelelően kikérik a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek véleményét a makrogazdasági kiigazítási program előkészítése, végrehajtása, monitoringja és értékelése során,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2013/463/EU végrehajtási határozat 2. cikke a következőképpen módosul:

| 1. | Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   A pénzügyi ágazat stabilitásának helyreállítása érdekében Ciprus folytatja a bankszektor és a szövetkezeti hitelintézeti szektor szerkezetátalakításának végrehajtását; folytatja a felügyelet és a szabályozás megerősítését; reformot hajt végre az adósságátstrukturálási keretet illetően, valamint ütemtervével összhangban fokozatosan enyhíti a tőkekorlátozásokat a pénzügyi stabilitás megőrzése mellett. A program a következő intézkedéseket és eredményeket irányozza elő:






  a) | a bankszektor likviditási helyzetének szoros monitoringja. A tőke szabad mozgására vonatkozó átmeneti korlátozások (többek között a készpénzfelvétel, a kifizetések és transzferek korlátai) szoros monitoringja. A cél az, hogy a korlátozás csak addig álljon fenn, amíg az a pénzügyi rendszer stabilitását érintő súlyos kockázatok enyhítése érdekében feltétlenül szükséges. Folytatódik a korlátozó intézkedések fokozatos enyhítésére vonatkozó, a hitelintézetek likviditási helyzetét is figyelembe vevő ütemterv végrehajtása. Célzott kommunikációs stratégia kerül kidolgozásra az említett ütemtervről és a bankszektorra vonatkozó stratégia végrehajtása terén tett előrelépésről szóló információk rendszeres időközönként történő közzététele érdekében.
  A központi banki finanszírozásra vagy állami támogatásra támaszkodó belföldi bankok finanszírozásra és tőkeszükségletre vonatkozó terveinek reálisan tükrözniük kell a bankszektorban várható hitelállomány-leépítést és a korlátozó intézkedések fokozatos enyhítését, valamint mérsékelniük kell a központi bankok által nyújtott hitelektől való függést, miközben el kell kerülniük eszközeik kényszereladását és a hitelszűkét; |
| --- | --- | --- |

1.

Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A pénzügyi ágazat stabilitásának helyreállítása érdekében Ciprus folytatja a bankszektor és a szövetkezeti hitelintézeti szektor szerkezetátalakításának végrehajtását; folytatja a felügyelet és a szabályozás megerősítését; reformot hajt végre az adósságátstrukturálási keretet illetően, valamint ütemtervével összhangban fokozatosan enyhíti a tőkekorlátozásokat a pénzügyi stabilitás megőrzése mellett. A program a következő intézkedéseket és eredményeket irányozza elő:

a)

a bankszektor likviditási helyzetének szoros monitoringja. A tőke szabad mozgására vonatkozó átmeneti korlátozások (többek között a készpénzfelvétel, a kifizetések és transzferek korlátai) szoros monitoringja. A cél az, hogy a korlátozás csak addig álljon fenn, amíg az a pénzügyi rendszer stabilitását érintő súlyos kockázatok enyhítése érdekében feltétlenül szükséges. Folytatódik a korlátozó intézkedések fokozatos enyhítésére vonatkozó, a hitelintézetek likviditási helyzetét is figyelembe vevő ütemterv végrehajtása. Célzott kommunikációs stratégia kerül kidolgozásra az említett ütemtervről és a bankszektorra vonatkozó stratégia végrehajtása terén tett előrelépésről szóló információk rendszeres időközönként történő közzététele érdekében.

A központi banki finanszírozásra vagy állami támogatásra támaszkodó belföldi bankok finanszírozásra és tőkeszükségletre vonatkozó terveinek reálisan tükrözniük kell a bankszektorban várható hitelállomány-leépítést és a korlátozó intézkedések fokozatos enyhítését, valamint mérsékelniük kell a központi bankok által nyújtott hitelektől való függést, miközben el kell kerülniük eszközeik kényszereladását és a hitelszűkét;

| b) | a minimális tőkeszükséglet kiigazítása a mérlegértékelés paraméterei és az uniós szintű stresszteszt eredményeinek figyelembevétele mellett; |
| --- | --- |

b)

a minimális tőkeszükséglet kiigazítása a mérlegértékelés paraméterei és az uniós szintű stresszteszt eredményeinek figyelembevétele mellett;

| c) | a szerkezetátalakítási terveknek az állami támogatásra vonatkozó szabályok szerinti hivatalos jóváhagyása állami támogatás nyújtását megelőzően. A tőkehiányos bankok, ha az egyéb eszközök nem megfelelőek, az állami támogatásokra vonatkozó eljárásoknak megfelelően feltőkésítési támogatást igényelhetnek. A szerkezetátalakítási tervvel rendelkező bankoknak be kell számolniuk a terveik végrehajtásában elért eredményről; |
| --- | --- |

c)

a szerkezetátalakítási terveknek az állami támogatásra vonatkozó szabályok szerinti hivatalos jóváhagyása állami támogatás nyújtását megelőzően. A tőkehiányos bankok, ha az egyéb eszközök nem megfelelőek, az állami támogatásokra vonatkozó eljárásoknak megfelelően feltőkésítési támogatást igényelhetnek. A szerkezetátalakítási tervvel rendelkező bankoknak be kell számolniuk a terveik végrehajtásában elért eredményről;

| d) | hitelnyilvántartás létrehozása és működtetése, az eszközök értékvesztésére és a tartalékképzésre, valamint a tartalékképzésben a biztosíték kezelésére vonatkozó hatályos szabályozási keret szükség szerinti módosítása, továbbá a tőkekövetelményekre és nemteljesítő hitelekre vonatkozó uniós szabályok időben történő végrehajtása; |
| --- | --- |

d)

hitelnyilvántartás létrehozása és működtetése, az eszközök értékvesztésére és a tartalékképzésre, valamint a tartalékképzésben a biztosíték kezelésére vonatkozó hatályos szabályozási keret szükség szerinti módosítása, továbbá a tőkekövetelményekre és nemteljesítő hitelekre vonatkozó uniós szabályok időben történő végrehajtása;

| e) | a biztosíték felhasználására vonatkozó korlátozások enyhítése. Ezt ki kell egészíteni a vállalatokra és az egyénekre vonatkozó fizetésképtelenségi eljárásokat meghatározó átfogó reformkereten alapuló szabályozás kidolgozásával, valamint a módosított kizárási és fizetésképtelenségi keretrendszerek zökkenőmentes és eredményes működésének biztosításával. Továbbá reformját követően a magánszektor adósságának átstrukturálására vonatkozó új jogi keretet felül kell vizsgálni, és szükség szerint kiegészítő intézkedéseket kell meghatározni; |
| --- | --- |

e)

a biztosíték felhasználására vonatkozó korlátozások enyhítése. Ezt ki kell egészíteni a vállalatokra és az egyénekre vonatkozó fizetésképtelenségi eljárásokat meghatározó átfogó reformkereten alapuló szabályozás kidolgozásával, valamint a módosított kizárási és fizetésképtelenségi keretrendszerek zökkenőmentes és eredményes működésének biztosításával. Továbbá reformját követően a magánszektor adósságának átstrukturálására vonatkozó új jogi keretet felül kell vizsgálni, és szükség szerint kiegészítő intézkedéseket kell meghatározni;

| f) | a szövetkezeti hitelintézeti szektor jövőbeli struktúrájára, működésére és életképességére vonatkozó, a ciprusi központi bank által – a Bizottsággal, az EKB-val és az IMF-fel folytatott egyeztetést követően – kidolgozott stratégia végrehajtása; |
| --- | --- |

f)

a szövetkezeti hitelintézeti szektor jövőbeli struktúrájára, működésére és életképességére vonatkozó, a ciprusi központi bank által – a Bizottsággal, az EKB-val és az IMF-fel folytatott egyeztetést követően – kidolgozott stratégia végrehajtása;

| g) | meg kell erősíteni a vállalati és háztartási szektor eladósodottságának nyomon követését, és létre kell hozni a magánszektor adósságának célzott átstrukturálását lehetővé tevő keretet, annak érdekében, hogy ezzel elősegítsék az újbóli hitelezést, és csökkentsék a hitelfelvételhez kapcsolódó megkötéseket. Felül kell vizsgálni a bankok hátralékkezelési politikáit és gyakorlatait, továbbá szükség esetén módosítani kell a hátralékkezelési irányelvet és a magatartási kódexet. Kerülni kell a banki hitelkamatok megállapításába beavatkozó közigazgatási intézkedések bevezetését; |
| --- | --- |

g)

meg kell erősíteni a vállalati és háztartási szektor eladósodottságának nyomon követését, és létre kell hozni a magánszektor adósságának célzott átstrukturálását lehetővé tevő keretet, annak érdekében, hogy ezzel elősegítsék az újbóli hitelezést, és csökkentsék a hitelfelvételhez kapcsolódó megkötéseket. Felül kell vizsgálni a bankok hátralékkezelési politikáit és gyakorlatait, továbbá szükség esetén módosítani kell a hátralékkezelési irányelvet és a magatartási kódexet. Kerülni kell a banki hitelkamatok megállapításába beavatkozó közigazgatási intézkedések bevezetését;

| h) | a pénzmosás elleni küzdelem keretrendszerének további tökéletesítése, valamint jobb ügyfél-átvilágítási és jogalany-átláthatósági gyakorlaton alapuló cselekvési terv végrehajtása, összhangban a legjobb gyakorlatokkal; |
| --- | --- |

h)

a pénzmosás elleni küzdelem keretrendszerének további tökéletesítése, valamint jobb ügyfél-átvilágítási és jogalany-átláthatósági gyakorlaton alapuló cselekvési terv végrehajtása, összhangban a legjobb gyakorlatokkal;

| i) | a helyszínen kívüli rendszeres bankfelügyelet stresszteszttel való kibővítése; |
| --- | --- |

i)

a helyszínen kívüli rendszeres bankfelügyelet stresszteszttel való kibővítése;

| j) | kötelező közzétételi követelmények bevezetése annak biztosítására, hogy a bankok rendszeresen közöljék a hatóságokkal és a piacokkal a műveleteik szerkezetátalakítása terén elért előrelépésüket; |
| --- | --- |

j)

kötelező közzétételi követelmények bevezetése annak biztosítására, hogy a bankok rendszeresen közöljék a hatóságokkal és a piacokkal a műveleteik szerkezetátalakítása terén elért előrelépésüket;

| k) | a szövetkezeti hitelintézetek ágazatának életképességét fokozó szerkezetátalakítási intézkedések végrehajtása az ágazaton belüli állami részesedés kezelését szolgáló új irányítási struktúrára vonatkozó jogi keretrendszer létrehozását követően; valamint |
| --- | --- |

k)

a szövetkezeti hitelintézetek ágazatának életképességét fokozó szerkezetátalakítási intézkedések végrehajtása az ágazaton belüli állami részesedés kezelését szolgáló új irányítási struktúrára vonatkozó jogi keretrendszer létrehozását követően; valamint

| l) | az irányítási irányelv felülvizsgálata, amely többek között meghatározza a bankok belső ellenőrzési osztályai és a bankfelügyeletek közötti interakciót.” |
| --- | --- |

l)

az irányítási irányelv felülvizsgálata, amely többek között meghatározza a bankok belső ellenőrzési osztályai és a bankfelügyeletek közötti interakciót.”

| 2. | A (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(7)   A ciprusi hatóságok 2014 folyamán teljes körűen végrehajtják a 2014. évi költségvetési törvényben megállapított, legalább 270 millió EUR-t kitevő tartós intézkedéseket. A ciprusi hatóságok továbbá biztosítják a 2012 decembere óta elfogadott konszolidációs intézkedések teljes mértékű végrehajtását.” |
| --- | --- |

2.

A (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(7)   A ciprusi hatóságok 2014 folyamán teljes körűen végrehajtják a 2014. évi költségvetési törvényben megállapított, legalább 270 millió EUR-t kitevő tartós intézkedéseket. A ciprusi hatóságok továbbá biztosítják a 2012 decembere óta elfogadott konszolidációs intézkedések teljes mértékű végrehajtását.”

| 3. | A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(7a)   A 2015–2016-os időszakra vonatkozó fiskális politikát illetően a ciprusi hatóságok gondoskodnak arról, hogy az államháztartási egyenleg megfeleljen a túlzott hiány esetén követendő eljárás során elfogadott ajánlásban meghatározott kiigazítási pályának.” |
| --- | --- |

3.

A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(7a)   A 2015–2016-os időszakra vonatkozó fiskális politikát illetően a ciprusi hatóságok gondoskodnak arról, hogy az államháztartási egyenleg megfeleljen a túlzott hiány esetén követendő eljárás során elfogadott ajánlásban meghatározott kiigazítási pályának.”

| 4. | A (8) bekezdés a következőképpen módosul:






  a) | az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | adott esetben az általános és az állami szektorbeli nyugdíjrendszer további reformja annak érdekében, hogy a rendszer – a nyugdíjak megfelelőségének fenntartása mellett – hosszú távon életképes legyen;” |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A (8) bekezdés a következőképpen módosul:

a)

az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

adott esetben az általános és az állami szektorbeli nyugdíjrendszer további reformja annak érdekében, hogy a rendszer – a nyugdíjak megfelelőségének fenntartása mellett – hosszú távon életképes legyen;”

| b) | az e) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | az állami tulajdonú és részben állami tulajdonú vállalatok stabil vállalatirányítási rendszerének kialakítását célzó program kidolgozása, valamint privatizációs terv végrehajtása a gazdasági hatékonyság javítása és az adósság fenntarthatóságának helyreállítása céljából;” |
| --- | --- | --- |

b)

az e) pont helyébe a következő szöveg lép:

„e)

az állami tulajdonú és részben állami tulajdonú vállalatok stabil vállalatirányítási rendszerének kialakítását célzó program kidolgozása, valamint privatizációs terv végrehajtása a gazdasági hatékonyság javítása és az adósság fenntarthatóságának helyreállítása céljából;”

| 5. | A (10)–(13) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(10)   Ciprus biztosítja az aktivizálási politikái terén fennálló hiányosságok kezelésére kidolgozott, egyeztetett intézkedések végrehajtását. Ciprus gyors intézkedéseket tesz a fiatalok lehetőségeinek növelése és foglalkoztathatósági kilátásaik javítása érdekében, összhangban az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlással (4). A fiataloknak szóló intézkedések tervezésének, irányításának és végrehajtásának jól kell illeszkednie az aktivizálási politikák tágabb rendszeréhez, valamint összhangban kell állnia a szociális jóléti rendszer reformjával és az elfogadott költségvetési célokkal.
  (11)   A 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) teljes körű végrehajtása érdekében Ciprus készen áll az ágazatspecifikus jogszabályok további szükséges módosításainak elfogadására. A ciprusi hatóságok folytatják a szabályozott szakmák működésének javítását. Az illetékes versenyhatóság működésének javítása, valamint a nemzeti szabályozási hatóságok függetlenségének és hatáskörének megerősítése révén javítani kell a versenyjogi keretet.
  (12)   Ciprus biztosítja a tulajdonilap-kiadással kapcsolatos hátralék csökkentését, és lépéseket tesz annak érdekében, hogy az ingatlanvásárlás esetén mihamarabb megtörténjen a jelzálog törlése, illetve az új jelzálog bejegyzése a tulajdoni lapon, valamint határidőket állapít meg az építési engedélyek és a tulajdoni lapok kiadására vonatkozóan.
  (13)   Ciprus módosítja a jelzáloggal terhelt ingatlanok kényszereladási eljárására vonatkozó szabályokat, és a lehető legrövidebb időn belül lehetővé teszi a magánárverések lebonyolítását. A bírósági eljárásokat fel kell gyorsítani, és a program befejezéséig meg kell szüntetni az ügyhátralékokat. Ciprus lépéseket tesz turizmusa versenyképességének fokozása céljából, a beazonosított számszerűsített – többek között a 2011–2015 közötti időszakra vonatkozó, nemrégiben módosított turisztikai stratégiában szereplő – célok eléréséhez vezető, konkrét cselekvési terv végrehajtása révén. Ciprus az ország légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikájának kiigazítását eredményező aeropolitikai stratégiát hajt végre figyelemmel az Unió légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikájára és az uniós légi közlekedési megállapodásokra, valamint a megfelelő légi összeköttetés biztosítása mellett. |
| --- | --- |

5.

A (10)–(13) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(10)   Ciprus biztosítja az aktivizálási politikái terén fennálló hiányosságok kezelésére kidolgozott, egyeztetett intézkedések végrehajtását. Ciprus gyors intézkedéseket tesz a fiatalok lehetőségeinek növelése és foglalkoztathatósági kilátásaik javítása érdekében, összhangban az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlással (4). A fiataloknak szóló intézkedések tervezésének, irányításának és végrehajtásának jól kell illeszkednie az aktivizálási politikák tágabb rendszeréhez, valamint összhangban kell állnia a szociális jóléti rendszer reformjával és az elfogadott költségvetési célokkal.

(11)   A 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) teljes körű végrehajtása érdekében Ciprus készen áll az ágazatspecifikus jogszabályok további szükséges módosításainak elfogadására. A ciprusi hatóságok folytatják a szabályozott szakmák működésének javítását. Az illetékes versenyhatóság működésének javítása, valamint a nemzeti szabályozási hatóságok függetlenségének és hatáskörének megerősítése révén javítani kell a versenyjogi keretet.

(12)   Ciprus biztosítja a tulajdonilap-kiadással kapcsolatos hátralék csökkentését, és lépéseket tesz annak érdekében, hogy az ingatlanvásárlás esetén mihamarabb megtörténjen a jelzálog törlése, illetve az új jelzálog bejegyzése a tulajdoni lapon, valamint határidőket állapít meg az építési engedélyek és a tulajdoni lapok kiadására vonatkozóan.

(13)   Ciprus módosítja a jelzáloggal terhelt ingatlanok kényszereladási eljárására vonatkozó szabályokat, és a lehető legrövidebb időn belül lehetővé teszi a magánárverések lebonyolítását. A bírósági eljárásokat fel kell gyorsítani, és a program befejezéséig meg kell szüntetni az ügyhátralékokat. Ciprus lépéseket tesz turizmusa versenyképességének fokozása céljából, a beazonosított számszerűsített – többek között a 2011–2015 közötti időszakra vonatkozó, nemrégiben módosított turisztikai stratégiában szereplő – célok eléréséhez vezető, konkrét cselekvési terv végrehajtása révén. Ciprus az ország légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikájának kiigazítását eredményező aeropolitikai stratégiát hajt végre figyelemmel az Unió légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikájára és az uniós légi közlekedési megállapodásokra, valamint a megfelelő légi összeköttetés biztosítása mellett.

| 6. | A (14) bekezdés b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | az átalakított energia- és gázszektor szabályozási rendszerének és piacszervezésének átfogó körvonalazása, beleértve a bevételek maximalizálását célzó, a tengeri földgázra vonatkozó megfelelő értékesítési rendszert is; valamint”. |
| --- | --- | --- |

6.

A (14) bekezdés b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„b)

az átalakított energia- és gázszektor szabályozási rendszerének és piacszervezésének átfogó körvonalazása, beleértve a bevételek maximalizálását célzó, a tengeri földgázra vonatkozó megfelelő értékesítési rendszert is; valamint”.

| 7. | A (15) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(15)   Ciprus aktualizált kérelmet nyújt be a Bizottsághoz a programidőszakra szóló technikai segítségnyújtásra vonatkozóan. A kérelemben meg kell jelölni azokat a területeket, amelyekre vonatkozóan a ciprusi hatóságok a makrogazdasági kiigazítási program végrehajtása szempontjából nélkülözhetetlennek tartják a technikai segítségnyújtást vagy más tanácsadói szolgáltatást.” |
| --- | --- |

7.

A (15) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(15)   Ciprus aktualizált kérelmet nyújt be a Bizottsághoz a programidőszakra szóló technikai segítségnyújtásra vonatkozóan. A kérelemben meg kell jelölni azokat a területeket, amelyekre vonatkozóan a ciprusi hatóságok a makrogazdasági kiigazítási program végrehajtása szempontjából nélkülözhetetlennek tartják a technikai segítségnyújtást vagy más tanácsadói szolgáltatást.”

| 8. | A szöveg az alábbi bekezdéssel egészül ki:
  „(16)   A gazdaság fellendítését elősegítő, átfogó és koherens növekedési stratégia kidolgozása alkalmával Ciprus azt beépíti nemzeti intézményi rendszerébe, előmozdítva a folyamatban lévő közigazgatási és államháztartás-igazgatási reformot, a ciprusi makrogazdasági kiigazítási program egyéb kötelezettségvállalásait, valamint a vonatkozó uniós kezdeményezéseket, figyelembe véve az európai strukturális és beruházási alapok végrehajtására vonatkozó partnerségi megállapodást.” |
| --- | --- |

8.

A szöveg az alábbi bekezdéssel egészül ki:

„(16)   A gazdaság fellendítését elősegítő, átfogó és koherens növekedési stratégia kidolgozása alkalmával Ciprus azt beépíti nemzeti intézményi rendszerébe, előmozdítva a folyamatban lévő közigazgatási és államháztartás-igazgatási reformot, a ciprusi makrogazdasági kiigazítási program egyéb kötelezettségvállalásait, valamint a vonatkozó uniós kezdeményezéseket, figyelembe véve az európai strukturális és beruházási alapok végrehajtására vonatkozó partnerségi megállapodást.”

2. cikk

Ennek a határozatnak a Ciprusi Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2014. március 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. TSAFTARIS

---

(1)  HL L 140., 2013.5.27., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2013. április 25-i 2013/236/EU határozata a pénzügyi stabilitás és a fenntartható növekedés helyreállítása céljából Ciprus által végrehajtandó egyedi intézkedésekről (HL L 141., 2013.5.28., 32. o.).

2

(3)  A Tanács 2013. szeptember 13-i 2013/463/EU végrehajtási határozata Ciprus makrogazdasági kiigazítási programjának elfogadásáról és a 2013/236/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 250., 2013.9.20., 40. o.).

3

(4)  A Tanács 2013. április 22-i ajánlása az ifjúsági garancia létrehozásáról (HL C 120., 2013.4.26., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 12-i 2006/123/EK irányelve a belső piaci szolgáltatásokról (HL L 376., 2006.12.27., 36. o.).”

5

---

| 27.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/43

---

A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2014. március 24.)

a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK rendelet értelmében a jogellenes halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országok listájának összeállításáról

(2014/170/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 33. cikk (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

1.   BEVEZETÉS

| (1) | Az 1005/2008/EK rendelet (a továbbiakban: az IUU-rendelet) létrehozza a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat (IUU-halászat) megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló uniós rendszert. |
| --- | --- |

(1)

Az 1005/2008/EK rendelet (a továbbiakban: az IUU-rendelet) létrehozza a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat (IUU-halászat) megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló uniós rendszert.

| (2) | Az IUU-rendelet VI. fejezete meghatározza a nem együttműködő harmadik országok azonosításával, a nem együttműködő harmadik országként azonosított országokkal szembeni démarche-okkal, a nem együttműködő országok listájának összeállításával, a nem együttműködő országok listájáról való törléssel, a nem együttműködő harmadik országok listájának nyilvánosságával és a sürgősségi intézkedésekkel kapcsolatos eljárásokat. |
| --- | --- |

(2)

Az IUU-rendelet VI. fejezete meghatározza a nem együttműködő harmadik országok azonosításával, a nem együttműködő harmadik országként azonosított országokkal szembeni démarche-okkal, a nem együttműködő országok listájának összeállításával, a nem együttműködő országok listájáról való törléssel, a nem együttműködő harmadik országok listájának nyilvánosságával és a sürgősségi intézkedésekkel kapcsolatos eljárásokat.

| (3) | Az IUU-rendelet 32. cikkének megfelelően a Bizottság 2012. november 15-i határozatával (2) (a továbbiakban: a 2012. november 15-i határozat) nyolc, harmadik orszáknak minősülő államot értesített arról, hogy a Bizottság nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak tekinti őket. |
| --- | --- |

(3)

Az IUU-rendelet 32. cikkének megfelelően a Bizottság 2012. november 15-i határozatával (2) (a továbbiakban: a 2012. november 15-i határozat) nyolc, harmadik orszáknak minősülő államot értesített arról, hogy a Bizottság nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak tekinti őket.

| (4) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat emellett tartalmazta az azonosítás alapjául szolgáló főbb tényeket és megfontolásokat. |
| --- | --- |

(4)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat emellett tartalmazta az azonosítás alapjául szolgáló főbb tényeket és megfontolásokat.

| (5) | 2012. november 15-én a Bizottság külön levélben is tájékoztatta mind a nyolc országot arról, hogy nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak véli őket. |
| --- | --- |

(5)

2012. november 15-én a Bizottság külön levélben is tájékoztatta mind a nyolc országot arról, hogy nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak véli őket.

| (6) | E levelekben a Bizottság hangsúlyozta, hogy az IUU-rendelet 31. és 33. cikke szerinti nem együttműködő harmadik országként való azonosítás elkerülése érdekében felkéri ezen országokat arra, hogy a Bizottsággal szoros együttműködésben cselekvési tervet dolgozzanak ki a 2012. november 15-i határozatban megállapított hiányosságok orvoslása érdekében. |
| --- | --- |

(6)

E levelekben a Bizottság hangsúlyozta, hogy az IUU-rendelet 31. és 33. cikke szerinti nem együttműködő harmadik országként való azonosítás elkerülése érdekében felkéri ezen országokat arra, hogy a Bizottsággal szoros együttműködésben cselekvési tervet dolgozzanak ki a 2012. november 15-i határozatban megállapított hiányosságok orvoslása érdekében.

| (7) | A Bizottság a következőkre kérte fel a nyolc érintett országot: i. tegyenek meg mindent a Bizottság által előterjesztett cselekvési tervekben szereplő intézkedések végrehajtására; ii. értékeljék a Bizottság által előterjesztett cselekvési tervekben szereplő intézkedések végrehajtását; iii. hathavonta részletes jelentésben számoljanak be a Bizottságnak az egyes intézkedések végrehajtásának értékeléséről, többek között azok egyéni vagy összesített hatékonyságáról a nemzetközi jognak teljes mértékben megfelelő halászati ellenőrzési rendszer biztosítása tekintetében. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság a következőkre kérte fel a nyolc érintett országot: i. tegyenek meg mindent a Bizottság által előterjesztett cselekvési tervekben szereplő intézkedések végrehajtására; ii. értékeljék a Bizottság által előterjesztett cselekvési tervekben szereplő intézkedések végrehajtását; iii. hathavonta részletes jelentésben számoljanak be a Bizottságnak az egyes intézkedések végrehajtásának értékeléséről, többek között azok egyéni vagy összesített hatékonyságáról a nemzetközi jognak teljes mértékben megfelelő halászati ellenőrzési rendszer biztosítása tekintetében.

| (8) | Az érintett nyolc ország lehetőséget kapott arra, hogy írásban reagáljon a 2012. november 15-i határozatban említett problémákra és egyéb releváns információkra; és bizonyítékokat is benyújthattak, hogy megcáfolják vagy kiegészítsék a 2012. november 15-i bizottsági határozatban említett tényeket, illetve a helyzet orvoslását célzó cselekvési terveket vagy intézkedéseket fogadhattak el. A Bizottság biztosította e nyolc ország számára a kiegészítő információk kéréséhez vagy benyújtásához való jogot. |
| --- | --- |

(8)

Az érintett nyolc ország lehetőséget kapott arra, hogy írásban reagáljon a 2012. november 15-i határozatban említett problémákra és egyéb releváns információkra; és bizonyítékokat is benyújthattak, hogy megcáfolják vagy kiegészítsék a 2012. november 15-i bizottsági határozatban említett tényeket, illetve a helyzet orvoslását célzó cselekvési terveket vagy intézkedéseket fogadhattak el. A Bizottság biztosította e nyolc ország számára a kiegészítő információk kéréséhez vagy benyújtásához való jogot.

| (9) | 2012. november 15-én a Bizottság egyeztetést kezdett a nyolc érintett harmadik országgal, kijelentve, hogy megítélése szerint hat hónap elvileg elegendő ahhoz, hogy a kérdéses tárgyban megállapodás jöjjön létre. |
| --- | --- |

(9)

2012. november 15-én a Bizottság egyeztetést kezdett a nyolc érintett harmadik országgal, kijelentve, hogy megítélése szerint hat hónap elvileg elegendő ahhoz, hogy a kérdéses tárgyban megállapodás jöjjön létre.

| (10) | A Bizottság folytatta az általa szükségesnek vélt információk gyűjtését és ellenőrzését. A 2012. november 15-i határozat közzétételét követően a nyolc ország által benyújtott írásbeli és szóbeli hozzászólásokat a Bizottság megfontolta és figyelembe vette. Véleményéről az országokat szóban vagy írásban folyamatosan értesítette. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság folytatta az általa szükségesnek vélt információk gyűjtését és ellenőrzését. A 2012. november 15-i határozat közzétételét követően a nyolc ország által benyújtott írásbeli és szóbeli hozzászólásokat a Bizottság megfontolta és figyelembe vette. Véleményéről az országokat szóban vagy írásban folyamatosan értesítette.

| (11) | A Bizotság 2013. november 26-i végrehajtási határozatában (3) (a továbbiakban: a 2013. november 26-i végrehajtási határozat) Belize-t, a Guineai Köztársaságot és a Kambodzsai Királyságot a jogellenes halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országokként azonosítja. A Bizottság az IUU-rendelettel összhangban felsorolja azokat az okokat, amelyek miatt úgy véli, hogy az említett három állam nem tesz eleget a nemzetközi jog értelmében rá, mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló azon kötelezettségnek, hogy fellépjen a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása érdekében. |
| --- | --- |

(11)

A Bizotság 2013. november 26-i végrehajtási határozatában (3) (a továbbiakban: a 2013. november 26-i végrehajtási határozat) Belize-t, a Guineai Köztársaságot és a Kambodzsai Királyságot a jogellenes halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országokként azonosítja. A Bizottság az IUU-rendelettel összhangban felsorolja azokat az okokat, amelyek miatt úgy véli, hogy az említett három állam nem tesz eleget a nemzetközi jog értelmében rá, mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló azon kötelezettségnek, hogy fellépjen a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása érdekében.

| (12) | A Tanács végrehajtási határozata, amely Belize-t, a Guineai Köztársaságot és a Kambodzsai Királyságot felveszi az IUU-halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országok jegyzékére, az IUU-rendelet végrehajtása keretében, az abban megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően lefolytatott vizsgálatok és egyeztetések eredményeként jön létre. Az említett vizsgálatok és egyeztetések, köztük a lezajlott levelezések és találkozók, valamint a 2012. november 15-i és a 2013. november 26-i végrehajtási határozat képezik e határozat alapját, és fő okai is azonosak.. Ez a határozat, amely értelmében Belize, a Guineai Köztársaság és a Kambodzsai Királyság felkerül az IUU-halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országok jegyzékére, az IUU-rendelet 38. cikkében említett következményeket vonja maga után. |
| --- | --- |

(12)

A Tanács végrehajtási határozata, amely Belize-t, a Guineai Köztársaságot és a Kambodzsai Királyságot felveszi az IUU-halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országok jegyzékére, az IUU-rendelet végrehajtása keretében, az abban megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően lefolytatott vizsgálatok és egyeztetések eredményeként jön létre. Az említett vizsgálatok és egyeztetések, köztük a lezajlott levelezések és találkozók, valamint a 2012. november 15-i és a 2013. november 26-i végrehajtási határozat képezik e határozat alapját, és fő okai is azonosak.. Ez a határozat, amely értelmében Belize, a Guineai Köztársaság és a Kambodzsai Királyság felkerül az IUU-halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országok jegyzékére, az IUU-rendelet 38. cikkében említett következményeket vonja maga után.

| (13) | Az IUU-rendelet 34. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság javaslata alapján a Tanács minősített többséggel eljárva törli a harmadik országot a nem együttműködő harmadik országok listájáról, ha az bizonyítja, hogy a listára való felvételre okot adó helyzetet orvosolta. A törlésről szóló határozat meghozatalakor figyelembe veszik azt is, hogy az érintett azonosított harmadik ország hozott-e olyan konkrét intézkedéseket, amelyektől várható a helyzet tartós javulása. |
| --- | --- |

(13)

Az IUU-rendelet 34. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság javaslata alapján a Tanács minősített többséggel eljárva törli a harmadik országot a nem együttműködő harmadik országok listájáról, ha az bizonyítja, hogy a listára való felvételre okot adó helyzetet orvosolta. A törlésről szóló határozat meghozatalakor figyelembe veszik azt is, hogy az érintett azonosított harmadik ország hozott-e olyan konkrét intézkedéseket, amelyektől várható a helyzet tartós javulása.

2.   A BELIZE-ZEL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS

| (14) | 2012. november 15-én a Bizottság értesítette Belize-t arról, hogy az IUU-rendelet 32. cikke értelmében a jogellenes halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak véli, és felkérte arra, hogy a Bizottság szervezeti egységeivel szoros együttműködésben dolgozzon ki cselekvési tervet a 2012. november 15-i határozatban említett hiányosságok orvoslása érdekében. 2012 decembere és 2013 augusztusa között Belize írásos észrevételeket nyújtott be a Bizottsághoz, ismertetve álláspontját, és a kérdések megvitatása érdekében találkozókra is sor került. A Bizottság ellátta Belize-t a megfelelő írásos információkkal. A Bizottság folytatta az általa szükségesnek vélt információk gyűjtését és ellenőrzését. A 2012. november 15-i határozatot követően Belize-től kapott írásbeli és szóbeli tájékoztatásokat a Bizottság figyelembe vette, és Belize folyamatos tájékoztatást kapott – szóban vagy írásban – a Bizottság álláspontjáról. A Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a 2012. november 15-i határozatban említett hiányosságok és aggályok továbbra is fennállnak, azokat Belize nem szüntette meg. A Bizottság megállapította, hogy a Belize által benyújtott cselekvési tervben javasolt intézkedések maradéktalan végrehajtása elmaradt. |
| --- | --- |

(14)

2012. november 15-én a Bizottság értesítette Belize-t arról, hogy az IUU-rendelet 32. cikke értelmében a jogellenes halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak véli, és felkérte arra, hogy a Bizottság szervezeti egységeivel szoros együttműködésben dolgozzon ki cselekvési tervet a 2012. november 15-i határozatban említett hiányosságok orvoslása érdekében. 2012 decembere és 2013 augusztusa között Belize írásos észrevételeket nyújtott be a Bizottsághoz, ismertetve álláspontját, és a kérdések megvitatása érdekében találkozókra is sor került. A Bizottság ellátta Belize-t a megfelelő írásos információkkal. A Bizottság folytatta az általa szükségesnek vélt információk gyűjtését és ellenőrzését. A 2012. november 15-i határozatot követően Belize-től kapott írásbeli és szóbeli tájékoztatásokat a Bizottság figyelembe vette, és Belize folyamatos tájékoztatást kapott – szóban vagy írásban – a Bizottság álláspontjáról. A Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a 2012. november 15-i határozatban említett hiányosságok és aggályok továbbra is fennállnak, azokat Belize nem szüntette meg. A Bizottság megállapította, hogy a Belize által benyújtott cselekvési tervben javasolt intézkedések maradéktalan végrehajtása elmaradt.

3.   BELIZE NEM EGYÜTTMŰKÖDŐ HARMADIK ORSZÁGKÉNT VALÓ AZONOSÍTÁSA

| (15) | A 2012. november 15-i határozatban a Bizottság elemezte Belize kötelezettségeit, és értékelte, hogy milyen mértékben felel meg nemzetközi kötelezettségeinek, mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti, illetve parti állam. Az áttekintés során a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt paramétereket vette figyelembe. A Bizottság áttekintette, hogy Belize teljesítette-e kötelezettségeit, figyelembe véve a 2012. november 15-i határozatban szereplő megállapításokat, a Belize által szolgáltatott információkat, a javasolt cselekvési tervet, valamint a helyzet orvoslására hozott intézkedéseket. |
| --- | --- |

(15)

A 2012. november 15-i határozatban a Bizottság elemezte Belize kötelezettségeit, és értékelte, hogy milyen mértékben felel meg nemzetközi kötelezettségeinek, mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti, illetve parti állam. Az áttekintés során a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt paramétereket vette figyelembe. A Bizottság áttekintette, hogy Belize teljesítette-e kötelezettségeit, figyelembe véve a 2012. november 15-i határozatban szereplő megállapításokat, a Belize által szolgáltatott információkat, a javasolt cselekvési tervet, valamint a helyzet orvoslására hozott intézkedéseket.

| (16) | A javasolt cselekvési tervben kiemelt fő hiányosságok a nemzetközi jog szerinti kötelezettségek több rendbeli nem teljesítésével kapcsolatosak, különösen a megfelelő jogi keret kialakításának elmaradása, a megfelelő és hatékony monitoring hiánya, az ellenőrzési és vizsgálati rendszer hiánya, a visszatartó erejű szankciók hiánya, valamint a fogási tanúsítási rendszer megfelelő végrehajtása tekintetében. Általánosabban fogalmazva, az egyéb hiányosságok a nemzetközi jogi kötelezettségek elmulasztását jelentik, többek között a regionális halászati gazdálkodási szervezetek ajánlásainak és határozatainak való meg nem felelést, valamint a hajók nemzetközi jognak megfelelő lajstromozása feltételeit is érintik. Emellett megállapítható az illetékes testületek, így az ENSZ IUU-halászat elleni nemzetközi cselekvési terve (IPOA–UN) ajánlásainak és határozatainak való meg nem felelés is. A nem kötelező erejű ajánlásoknak és határozatoknak való meg nem felelés azonban csak bizonyítékként került figyelembevételre, nem ez képezi az azonosítás alapját. |
| --- | --- |

(16)

A javasolt cselekvési tervben kiemelt fő hiányosságok a nemzetközi jog szerinti kötelezettségek több rendbeli nem teljesítésével kapcsolatosak, különösen a megfelelő jogi keret kialakításának elmaradása, a megfelelő és hatékony monitoring hiánya, az ellenőrzési és vizsgálati rendszer hiánya, a visszatartó erejű szankciók hiánya, valamint a fogási tanúsítási rendszer megfelelő végrehajtása tekintetében. Általánosabban fogalmazva, az egyéb hiányosságok a nemzetközi jogi kötelezettségek elmulasztását jelentik, többek között a regionális halászati gazdálkodási szervezetek ajánlásainak és határozatainak való meg nem felelést, valamint a hajók nemzetközi jognak megfelelő lajstromozása feltételeit is érintik. Emellett megállapítható az illetékes testületek, így az ENSZ IUU-halászat elleni nemzetközi cselekvési terve (IPOA–UN) ajánlásainak és határozatainak való meg nem felelés is. A nem kötelező erejű ajánlásoknak és határozatoknak való meg nem felelés azonban csak bizonyítékként került figyelembevételre, nem ez képezi az azonosítás alapját.

| (17) | A Bizottság 2013. november 26-i végrehajtási határozatában Belize-t nem együttműködő harmadik országként azonosította. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság 2013. november 26-i végrehajtási határozatában Belize-t nem együttműködő harmadik országként azonosította.

| (18) | Ami Belize, mint fejlődő ország esetleges korlátait illeti, meg kell állapítani, hogy Belize halászatának egyedi fejlettségét és összteljesítményét nem veti vissza az ország általános fejlettségi foka. |
| --- | --- |

(18)

Ami Belize, mint fejlődő ország esetleges korlátait illeti, meg kell állapítani, hogy Belize halászatának egyedi fejlettségét és összteljesítményét nem veti vissza az ország általános fejlettségi foka.

| (19) | Tekintettel a 2012. november 15-i határozatra és a 2013. november 26-i végrehajtási határozatra, valamint a Bizottság által Belize-zel folytatott párbeszédre és annak eredményeire, megállapítást nyert, hogy Belize intézkedései nem voltak elegendőek az ENSZ tengerjogi egyezményének (UNCLOS) 91., 94., 117. és 118. cikke, a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás (UNFSA) 18., 19. és 20. cikke, valamint a FAO-megállapodás II. cikkének (8) bekezdése értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségei teljesítéséhez. |
| --- | --- |

(19)

Tekintettel a 2012. november 15-i határozatra és a 2013. november 26-i végrehajtási határozatra, valamint a Bizottság által Belize-zel folytatott párbeszédre és annak eredményeire, megállapítást nyert, hogy Belize intézkedései nem voltak elegendőek az ENSZ tengerjogi egyezményének (UNCLOS) 91., 94., 117. és 118. cikke, a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás (UNFSA) 18., 19. és 20. cikke, valamint a FAO-megállapodás II. cikkének (8) bekezdése értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségei teljesítéséhez.

| (20) | Belize tehát nem teljesítette a nemzetközi jog értelmében rá, mint lobogó szerinti államra háruló azon kötelezettséget, hogy az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására intézkedéseket hozzon, következésképpen fel kell venni a nem együttműködő harmadik országok uniós jegyzékébe |
| --- | --- |

(20)

Belize tehát nem teljesítette a nemzetközi jog értelmében rá, mint lobogó szerinti államra háruló azon kötelezettséget, hogy az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására intézkedéseket hozzon, következésképpen fel kell venni a nem együttműködő harmadik országok uniós jegyzékébe

4.   A KAMBODZSAI KIRÁLYSÁGGAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS

| (21) | 2012. november 15-én a Bizottság értesítette a Kambodzsai Királyságot arról, hogy az IUU-rendelet 32. cikke értelmében a jogellenes halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak véli, és felkérte arra, hogy a Bizottság szervezeti egységeivel szoros együttműködésben dolgozzon ki cselekvési tervet a 2012. november 15-i határozatban említett hiányosságok orvoslása érdekében. 2012 decembere és 2013 júniusa között Kambodzsa írásos észrevételeket nyújtott be a Bizottsághoz, ismertetve álláspontját, és a kérdések megvitatása érdekében találkozókra is sor került. A Bizottság ellátta Kambodzsát a megfelelő írásos információkkal. A Bizottság folytatta az általa szükségesnek vélt információk gyűjtését és ellenőrzését. A 2012. november 15-i határozatot követően Kambodzsától kapott írásbeli és szóbeli tájékoztatásokat a Bizottság figyelembe vette, és Kambodzsa folyamatos tájékoztatást kapott – szóban vagy írásban – a Bizottság álláspontjáról. A Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a 2012. november 15-i határozatban említett hiányosságok és aggályok továbbra is fennállnak, azokat Kambodzsa nem szüntette meg. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a Kambodzsa által benyújtottcselekvési tervben javasolt intézkedések maradéktalan végrehajtása elmaradt. |
| --- | --- |

(21)

2012. november 15-én a Bizottság értesítette a Kambodzsai Királyságot arról, hogy az IUU-rendelet 32. cikke értelmében a jogellenes halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak véli, és felkérte arra, hogy a Bizottság szervezeti egységeivel szoros együttműködésben dolgozzon ki cselekvési tervet a 2012. november 15-i határozatban említett hiányosságok orvoslása érdekében. 2012 decembere és 2013 júniusa között Kambodzsa írásos észrevételeket nyújtott be a Bizottsághoz, ismertetve álláspontját, és a kérdések megvitatása érdekében találkozókra is sor került. A Bizottság ellátta Kambodzsát a megfelelő írásos információkkal. A Bizottság folytatta az általa szükségesnek vélt információk gyűjtését és ellenőrzését. A 2012. november 15-i határozatot követően Kambodzsától kapott írásbeli és szóbeli tájékoztatásokat a Bizottság figyelembe vette, és Kambodzsa folyamatos tájékoztatást kapott – szóban vagy írásban – a Bizottság álláspontjáról. A Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a 2012. november 15-i határozatban említett hiányosságok és aggályok továbbra is fennállnak, azokat Kambodzsa nem szüntette meg. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a Kambodzsa által benyújtottcselekvési tervben javasolt intézkedések maradéktalan végrehajtása elmaradt.

5.   KAMBODZSA NEM EGYÜTTMŰKÖDŐ HARMADIK ORSZÁGKÉNT VALÓ AZONOSÍTÁSA

| (22) | A 2012. november 15-i határozatban a Bizottság elemezte Kambodzsa kötelezettségeit, és értékelte, hogy milyen mértékben felel meg nemzetközi kötelezettségeinek, mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti, illetve parti állam. Az áttekintés során a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt paramétereket vette figyelembe. A Bizottság áttekintette, hogy Kambodzsa teljesítette-e a rá háruló kötelezettségeket, figyelembe véve a 2012. november 15-i határozatban szereplő megállapításokat és a javasolt cselekvési tervet, amelyet a Kambodzsa által szolgáltatott információknak megfelelően átdolgoztak. |
| --- | --- |

(22)

A 2012. november 15-i határozatban a Bizottság elemezte Kambodzsa kötelezettségeit, és értékelte, hogy milyen mértékben felel meg nemzetközi kötelezettségeinek, mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti, illetve parti állam. Az áttekintés során a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt paramétereket vette figyelembe. A Bizottság áttekintette, hogy Kambodzsa teljesítette-e a rá háruló kötelezettségeket, figyelembe véve a 2012. november 15-i határozatban szereplő megállapításokat és a javasolt cselekvési tervet, amelyet a Kambodzsa által szolgáltatott információknak megfelelően átdolgoztak.

| (23) | A javasolt cselekvési tervben kiemelt fő hiányosságok számos, a nemzetközi jog szerinti kötelezettség nem teljesítésével kapcsolatosak, különösen a megfelelő jogi keret kialakítása elmaradása, a megfelelő és hatékony monitoring hiánya, az ellenőrzési és vizsgálati rendszer hiánya valamint a visszatartó erejű szankciók hiánya tekintetében. Általánosabban fogalmazva az egyéb hiányosságok a nemzetközi jogi kötelezettségek elmulasztását jelentik, valamint a hajók nemzetközi jognak megfelelő lajstromozása feltételeit érintik. Emellett megállapítható az ENSZ IUU-halászat elleni nemzetközi cselekvési terve (IPOA–UN) ajánlásainak és határozatainak való meg nem felelés is. A nem kötelező erejű ajánlásoknak és határozatoknak való meg nem felelés azonban csak bizonyítékként került figyelembevételre, nem ez képezi az azonosítás alapját. |
| --- | --- |

(23)

A javasolt cselekvési tervben kiemelt fő hiányosságok számos, a nemzetközi jog szerinti kötelezettség nem teljesítésével kapcsolatosak, különösen a megfelelő jogi keret kialakítása elmaradása, a megfelelő és hatékony monitoring hiánya, az ellenőrzési és vizsgálati rendszer hiánya valamint a visszatartó erejű szankciók hiánya tekintetében. Általánosabban fogalmazva az egyéb hiányosságok a nemzetközi jogi kötelezettségek elmulasztását jelentik, valamint a hajók nemzetközi jognak megfelelő lajstromozása feltételeit érintik. Emellett megállapítható az ENSZ IUU-halászat elleni nemzetközi cselekvési terve (IPOA–UN) ajánlásainak és határozatainak való meg nem felelés is. A nem kötelező erejű ajánlásoknak és határozatoknak való meg nem felelés azonban csak bizonyítékként került figyelembevételre, nem ez képezi az azonosítás alapját.

| (24) | A Bizottság 2013. november 26-i végrehajtási határozatában Kambodzsát nem együttműködő harmadik országként azonosította. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság 2013. november 26-i végrehajtási határozatában Kambodzsát nem együttműködő harmadik országként azonosította.

| (25) | Ami Kambodzsa, mint fejlődő ország esetleges korlátait illeti, meg kell állapítani, hogy Kambodzsa halászatának egyedi fejlettségét és összteljesítményét nem veti vissza az ország általános fejlettségi foka. |
| --- | --- |

(25)

Ami Kambodzsa, mint fejlődő ország esetleges korlátait illeti, meg kell állapítani, hogy Kambodzsa halászatának egyedi fejlettségét és összteljesítményét nem veti vissza az ország általános fejlettségi foka.

| (26) | Kambodzsa intézkedései nem voltak elegendőek ahhoz, hogy az ENSZ tengerjogi egyezményének (UNCLOS) 91. és 94. cikke értelmében rá, mint lobogó szerinti államra háruló kötelezettségeknek eleget tegyen. Hangsúlyozni kell, hogy nincs jelentősége annak, hogy Kambodzsa ratifikálta-e az ENSZ tengerjogi egyezményét (UNCLOS), ugyanis annak nyílt tengeri hajózásra vonatkozó előírásait (86–115. cikkét) nemzetközi szokásjognak ismerték el. Ezek a rendelkezések emellett korábban már meglévő nemzetközi szokásjogi szabályokat kodifikálnak, és szinte szó szerint átveszik a nyílt tengerről szóló egyezmény, illetve a parti tengerről és a csatlakozó övezetről szóló egyezmény szövegét, amelyeket Kambodzsa ratifikált, illetve amelyekhez csatlakozott. |
| --- | --- |

(26)

Kambodzsa intézkedései nem voltak elegendőek ahhoz, hogy az ENSZ tengerjogi egyezményének (UNCLOS) 91. és 94. cikke értelmében rá, mint lobogó szerinti államra háruló kötelezettségeknek eleget tegyen. Hangsúlyozni kell, hogy nincs jelentősége annak, hogy Kambodzsa ratifikálta-e az ENSZ tengerjogi egyezményét (UNCLOS), ugyanis annak nyílt tengeri hajózásra vonatkozó előírásait (86–115. cikkét) nemzetközi szokásjognak ismerték el. Ezek a rendelkezések emellett korábban már meglévő nemzetközi szokásjogi szabályokat kodifikálnak, és szinte szó szerint átveszik a nyílt tengerről szóló egyezmény, illetve a parti tengerről és a csatlakozó övezetről szóló egyezmény szövegét, amelyeket Kambodzsa ratifikált, illetve amelyekhez csatlakozott.

| (27) | Tekintettel a 2012. november 15-i határozatra és a 2013. november 26-i végrehajtási határozatra, valamint a a Bizottság által Kambodzsával folytatott párbeszédre és annak eredményeire, megállapítást nyert, hogy Kambodzsa intézkedései nem voltak elegendőek az ENSZ tengerjogi egyezményének 91. és 94. cikkei értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségei teljesítéséhez. |
| --- | --- |

(27)

Tekintettel a 2012. november 15-i határozatra és a 2013. november 26-i végrehajtási határozatra, valamint a a Bizottság által Kambodzsával folytatott párbeszédre és annak eredményeire, megállapítást nyert, hogy Kambodzsa intézkedései nem voltak elegendőek az ENSZ tengerjogi egyezményének 91. és 94. cikkei értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségei teljesítéséhez.

| (28) | Kambodzsa tehát nem teljesítette a nemzetközi jog értelmében rá, mint lobogó szerinti államra háruló azon kötelezettséget, hogy az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására intézkedéseket hozzon, következésképpen fel kell venni a nem együttműködő harmadik országok uniós jegyzékébe. |
| --- | --- |

(28)

Kambodzsa tehát nem teljesítette a nemzetközi jog értelmében rá, mint lobogó szerinti államra háruló azon kötelezettséget, hogy az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására intézkedéseket hozzon, következésképpen fel kell venni a nem együttműködő harmadik országok uniós jegyzékébe.

6.   A GUINEAI KÖZTÁRSASÁGGAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS

| (29) | 2012. november 15-én a Bizottság értesítette a Guineai Köztársaságot arról, hogy az IUU-rendelet 32. cikke értelmében a jogellenes halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak véli, és felkérte arra, hogy szolgálataival szoros együttműködésben dolgozzon ki cselekvési tervet a 2012. november 15-i határozatban említett hiányosságok orvoslása érdekében. 2012 decembere és 2013 júliusa között Guinea írásos észrevételeket nyújtott be a Bizottsághoz, ismertetve álláspontját, és a kérdések megvitatása érdekében találkozókra is sor került. A Bizottság ellátta Guineát a megfelelő írásos információkkal. A Bizottság folytatta az általa szükségesnek vélt információk gyűjtését és ellenőrzését. A 2012. november 15-i határozatot követően Guineától kapott írásbeli és szóbeli tájékoztatásokat a Bizottság figyelembe vette, és Guinea folyamatos tájékoztatást kapott – szóban vagy írásban – a Bizottság álláspontjáról. A Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a 2012. november 15-i határozatban említett hiányosságok és aggályok továbbra is fennállnak, azokat Guinea nem szüntette meg. A Bizottság azt is megállapította, hogy a Guinea által benyújtott cselekvési tervben szereplő intézkedések maradéktalan végrehajtása elmaradt. |
| --- | --- |

(29)

2012. november 15-én a Bizottság értesítette a Guineai Köztársaságot arról, hogy az IUU-rendelet 32. cikke értelmében a jogellenes halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak véli, és felkérte arra, hogy szolgálataival szoros együttműködésben dolgozzon ki cselekvési tervet a 2012. november 15-i határozatban említett hiányosságok orvoslása érdekében. 2012 decembere és 2013 júliusa között Guinea írásos észrevételeket nyújtott be a Bizottsághoz, ismertetve álláspontját, és a kérdések megvitatása érdekében találkozókra is sor került. A Bizottság ellátta Guineát a megfelelő írásos információkkal. A Bizottság folytatta az általa szükségesnek vélt információk gyűjtését és ellenőrzését. A 2012. november 15-i határozatot követően Guineától kapott írásbeli és szóbeli tájékoztatásokat a Bizottság figyelembe vette, és Guinea folyamatos tájékoztatást kapott – szóban vagy írásban – a Bizottság álláspontjáról. A Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a 2012. november 15-i határozatban említett hiányosságok és aggályok továbbra is fennállnak, azokat Guinea nem szüntette meg. A Bizottság azt is megállapította, hogy a Guinea által benyújtott cselekvési tervben szereplő intézkedések maradéktalan végrehajtása elmaradt.

7.   GUINEA NEM EGYÜTTMŰKÖDŐ HARMADIK ORSZÁGKÉNT VALÓ AZONOSÍTÁSA

| (30) | A 2012. november 15-i határozatban a Bizottság elemezte Guinea kötelezettségeit, és értékelte, hogy milyen mértékben felel meg nemzetközi kötelezettségeinek, mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti, illetve parti állam. Az áttekintés során a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt paramétereket vette figyelembe. A Bizottság áttekintette, hogy Guinea teljesítette-e a ráháruló kötelezettségeket, figyelembe véve a 2012. november 15-i határozatban szereplő megállapításokat és a Guina által a vonatkozó információkkal tovább pontostott javasolt cselekvési tervet. |
| --- | --- |

(30)

A 2012. november 15-i határozatban a Bizottság elemezte Guinea kötelezettségeit, és értékelte, hogy milyen mértékben felel meg nemzetközi kötelezettségeinek, mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti, illetve parti állam. Az áttekintés során a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt paramétereket vette figyelembe. A Bizottság áttekintette, hogy Guinea teljesítette-e a ráháruló kötelezettségeket, figyelembe véve a 2012. november 15-i határozatban szereplő megállapításokat és a Guina által a vonatkozó információkkal tovább pontostott javasolt cselekvési tervet.

| (31) | A javasolt cselekvési tervben is azonosított fő hiányosságok a halászflotta megfelelő ellenőrzéséhez szükséges reformok elmaradása, a nemzeti jog és a halászati szabályozás érvényesítésének gyengesége, a felderített IUU-halászat nem megfelelő üldözése és szankcionálása, a felügyeleti és ellenőrzési eszközök alkalmatlansága, a visszatartó erejű szankciók hiánya, valamint az ellenőrzési és felügyeleti adminisztratív kapacitással egyensúlyban lévő halászati politika kialakítása. Általánosabban fogalmazva az egyéb hiányosságok a nemzetközi jogi kötelezettségek elmulasztását jelentik, többek között a regionális halászati gazdálkodási szervezetek ajánlásainak és határozatainak való meg nem felelést, valamint a hajók nemzetközi jognak megfelelő lajstromozása feltételeit is érintik. Emellett megállapítható az ENSZ IUU-halászat elleni nemzetközi cselekvési terve (IPOA–UN) ajánlásainak és határozatainak való meg nem felelés is. A nem kötelező erejű ajánlásoknak és határozatoknak való meg nem felelés azonban csak bizonyítékként került figyelembevételre, nem ez képezi az azonosítás alapját. |
| --- | --- |

(31)

A javasolt cselekvési tervben is azonosított fő hiányosságok a halászflotta megfelelő ellenőrzéséhez szükséges reformok elmaradása, a nemzeti jog és a halászati szabályozás érvényesítésének gyengesége, a felderített IUU-halászat nem megfelelő üldözése és szankcionálása, a felügyeleti és ellenőrzési eszközök alkalmatlansága, a visszatartó erejű szankciók hiánya, valamint az ellenőrzési és felügyeleti adminisztratív kapacitással egyensúlyban lévő halászati politika kialakítása. Általánosabban fogalmazva az egyéb hiányosságok a nemzetközi jogi kötelezettségek elmulasztását jelentik, többek között a regionális halászati gazdálkodási szervezetek ajánlásainak és határozatainak való meg nem felelést, valamint a hajók nemzetközi jognak megfelelő lajstromozása feltételeit is érintik. Emellett megállapítható az ENSZ IUU-halászat elleni nemzetközi cselekvési terve (IPOA–UN) ajánlásainak és határozatainak való meg nem felelés is. A nem kötelező erejű ajánlásoknak és határozatoknak való meg nem felelés azonban csak bizonyítékként került figyelembevételre, nem ez képezi az azonosítás alapját.

| (32) | A Bizottság 2013. november 26-i végrehajtási határozatában Guineát nem együttműködő harmadik országként azonosította. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság 2013. november 26-i végrehajtási határozatában Guineát nem együttműködő harmadik országként azonosította.

| (33) | Ami Guinea, mint fejlődő ország esetleges korlátait illeti, meg kell állapítani, hogy Guinea egyedi fejlettségi foka kihathat teljesítményére. Ugyanakkor a Guinea kapcsán azonosított hiányosságok jellegére, az uniós és tagállami segítségnyújtásra és a helyzet orvoslása érdekében hozott intézkedésekre való tekintettel megállapítható, hogy az ország fejlettségi szintje nem igazolja Guinea lobogó szerinti vagy parti államként a halászat kapcsán nyújtott általános teljesítményét, valamint az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló elégtelen fellépését. |
| --- | --- |

(33)

Ami Guinea, mint fejlődő ország esetleges korlátait illeti, meg kell állapítani, hogy Guinea egyedi fejlettségi foka kihathat teljesítményére. Ugyanakkor a Guinea kapcsán azonosított hiányosságok jellegére, az uniós és tagállami segítségnyújtásra és a helyzet orvoslása érdekében hozott intézkedésekre való tekintettel megállapítható, hogy az ország fejlettségi szintje nem igazolja Guinea lobogó szerinti vagy parti államként a halászat kapcsán nyújtott általános teljesítményét, valamint az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló elégtelen fellépését.

| (34) | Tekintettel a 2012. november 15-i határozatra és a 2013. november 26-i végrehajtási határozatra, valamint a Bizottság által Guineával folytatott párbeszédre és annak eredményeire, megállapítást nyert, hogy Guinea intézkedései nem voltak elegendőek az ENSZ tengerjogi egyezményének (UNCLOS) 61., 62., 94., 117. és 118. cikkei, valamint a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás (UNFSA) 18., 19. és 20. cikkei értelmében lobogó szerinti és parti államként rá háruló kötelezettségei teljesítéséhez. |
| --- | --- |

(34)

Tekintettel a 2012. november 15-i határozatra és a 2013. november 26-i végrehajtási határozatra, valamint a Bizottság által Guineával folytatott párbeszédre és annak eredményeire, megállapítást nyert, hogy Guinea intézkedései nem voltak elegendőek az ENSZ tengerjogi egyezményének (UNCLOS) 61., 62., 94., 117. és 118. cikkei, valamint a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás (UNFSA) 18., 19. és 20. cikkei értelmében lobogó szerinti és parti államként rá háruló kötelezettségei teljesítéséhez.

| (35) | Guinea tehát nem teljesítette a nemzetközi jog értelmében rá, mint lobogó szerinti és parti államra háruló azon kötelezettséget, hogy az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására intézkedéseket hozzon, következésképpen fel kell venni a nem együttműködő harmadik országok uniós jegyzékébe. |
| --- | --- |

(35)

Guinea tehát nem teljesítette a nemzetközi jog értelmében rá, mint lobogó szerinti és parti államra háruló azon kötelezettséget, hogy az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására intézkedéseket hozzon, következésképpen fel kell venni a nem együttműködő harmadik országok uniós jegyzékébe.

8.   A NEM EGYÜTTMŰKÖDŐ HARMADIK ORSZÁGOK LISTÁJÁNAK ÖSSZEÁLLÍTÁSA

| (36) | A Belize, Kambodzsa és Guinea kapcsán itt említett megállapítások fényében ezeket az országokat fel kell venni az IUU-rendelet 33. cikkének megfelelően összeállítandó, a jogellenes halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országokat felsoroló jegyzékbe. |
| --- | --- |

(36)

A Belize, Kambodzsa és Guinea kapcsán itt említett megállapítások fényében ezeket az országokat fel kell venni az IUU-rendelet 33. cikkének megfelelően összeállítandó, a jogellenes halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országokat felsoroló jegyzékbe.

| (37) | Belize, Kambodzsa és Guinea tekintetében az IUU-rendelet 38. cikkében említett intézkedéseket kell alkalmazani. A behozatali tilalom minden állományra és fajra vonatkozik az IUU-rendelet 2. cikkének 8. pontjával összhangban, mivel az azonosítás alapjául nem egy adott állományra vagy fajra irányuló IUU-halászat elleni megfelelő fellépés hiánya szolgált. A rendelet 2. cikkének 11. pontjában meghatározott behozatal a halászati termékek beléptetése az Unió területére, beleértve a kikötőkben történő átrakodás céljából való beléptetést is. |
| --- | --- |

(37)

Belize, Kambodzsa és Guinea tekintetében az IUU-rendelet 38. cikkében említett intézkedéseket kell alkalmazani. A behozatali tilalom minden állományra és fajra vonatkozik az IUU-rendelet 2. cikkének 8. pontjával összhangban, mivel az azonosítás alapjául nem egy adott állományra vagy fajra irányuló IUU-halászat elleni megfelelő fellépés hiánya szolgált. A rendelet 2. cikkének 11. pontjában meghatározott behozatal a halászati termékek beléptetése az Unió területére, beleértve a kikötőkben történő átrakodás céljából való beléptetést is.

| (38) | Meg kell jegyezni, hogy a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat többek között kimeríti a halállományokat, pusztítja a tengeri élőhelyeket, veszélyezteti a természetmegőrzést és a tengeri erőforrások fenntartható használatát, torzítja a versenyt, rontja az élelmiszer-ellátás biztonságát, méltatlanul hátrányos helyzetbe hozza a tisztességes halászokat, és gyengíti a part menti közösségeket. Az ilyen halászattal kapcsolatos problémák nagyságrendje indokolja, hogy az Unió mihamarabb intézkedéseket hozzon Belize, Kambodzsa és Guinea, mint nem együttműködő harmadik országok ellen. Az említettekre való tekintettel szükséges, hogy ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lépjen hatályba. |
| --- | --- |

(38)

Meg kell jegyezni, hogy a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat többek között kimeríti a halállományokat, pusztítja a tengeri élőhelyeket, veszélyezteti a természetmegőrzést és a tengeri erőforrások fenntartható használatát, torzítja a versenyt, rontja az élelmiszer-ellátás biztonságát, méltatlanul hátrányos helyzetbe hozza a tisztességes halászokat, és gyengíti a part menti közösségeket. Az ilyen halászattal kapcsolatos problémák nagyságrendje indokolja, hogy az Unió mihamarabb intézkedéseket hozzon Belize, Kambodzsa és Guinea, mint nem együttműködő harmadik országok ellen. Az említettekre való tekintettel szükséges, hogy ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lépjen hatályba.

| (39) | Amennyiben Belize, Kambodzsa és Guinea bizonyítja, hogy az azonosítása alapjául szolgáló körülmények megszűntek, a Tanács a Bizottság javaslata alapján minősített többséggel eljárva törli az adott országot a nem együttműködő harmadik országok listájáról. A törlésről szóló bármely határozat meghozatalakor figyelembe veszik azt is, hogy Belize, Kambodzsa vagy Guinea hozott-e olyan konkrét intézkedéseket, amelyektől várható a helyzet tartós javulása, |
| --- | --- |

(39)

Amennyiben Belize, Kambodzsa és Guinea bizonyítja, hogy az azonosítása alapjául szolgáló körülmények megszűntek, a Tanács a Bizottság javaslata alapján minősített többséggel eljárva törli az adott országot a nem együttműködő harmadik országok listájáról. A törlésről szóló bármely határozat meghozatalakor figyelembe veszik azt is, hogy Belize, Kambodzsa vagy Guinea hozott-e olyan konkrét intézkedéseket, amelyektől várható a helyzet tartós javulása,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

E határozat melléklete tartalmazza az 1005/2008/EK rendelet 33. cikke szerinti harmadik országok listáját.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2014. március 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. TSAFTARIS

---

(1)  HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2012. november 15-i határozata a Bizottság által a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK tanácsi rendelet értelmében nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak tekintett harmadik országok értesítéséről (HL C 354., 2012.11.17., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 2013. november 26-i végrehajtási határozata a Bizottság által a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK tanácsi rendelet értelmében nem együttműködő harmadik országnak tekintett harmadik országok azonosításáról (HL C 346., 2013.11.27., 2. o.).

3

---

MELLÉKLET

A jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan (IUU) halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országok listája

| | Belize |
| --- | --- |

Belize

| | Kambodzsai Királyság |
| --- | --- |

Kambodzsai Királyság

| | Guineai Köztársaság |
| --- | --- |

Guineai Köztársaság

---

| 27.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/48 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/48

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2014. március 24.)

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy dán tagjának kinevezéséről

(2014/171/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 302. cikkére,

tekintettel a dán kormány javaslatára,

tekintettel az Európai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2010. szeptember 13-án elfogadta az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2010. szeptember 21-től2015. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről szóló 2010/570/EU, Euratom határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2010. szeptember 13-án elfogadta az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2010. szeptember 21-től2015. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről szóló 2010/570/EU, Euratom határozatot (1).

| (2) | Rikke EDSJÖ hivatali idejének lejártát követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Rikke EDSJÖ hivatali idejének lejártát követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács Niels LINDBERG MADSEN-t a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. szeptember 20-ig, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává nevezi ki.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2014. március 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. TSAFTARIS

---

(1)  HL L 251., 2010.9.25., 8. o.

1

---