# Službeni list L 121/2015

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 121 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 58.14. svibnja 2015. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 121

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 58.14. svibnja 2015.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Vijeća (EU) 2015/768 od 11. svibnja 2015. o proširenju primjene Uredbe (EU) br. 331/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja (program Periklo 2020.) na države članice nesudionice | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/769 оd 12. svibnja 2015. o 231. izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s mrežom Al-Qaidom | 3 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/770 оd 13. svibnja 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 5 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2015/771 od 7. svibnja 2015. o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u okviru Zajedničkog odbora osnovanog Sporazumom između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba, u vezi s izmjenom Priloga III. (Uzajamno priznavanje stručnih kvalifikacija) tom Sporazumu | 7 |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2015/772 od 11. svibnja 2015. o osnivanju Odbora za zapošljavanje i stavljanju izvan snage Odluke 2000/98/EZ | 12 |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2015/773 od 11. svibnja 2015. o osnivanju Odbora za socijalnu zaštitu i stavljanju izvan snage Odluke 2004/689/EZ | 16 |
| | * | Odluka (EU) 2015/774 Europske središnje banke оd 4. ožujka 2015. o programu kupnje vrijednosnih papira javnog sektora na sekundarnim tržištima (ESB/2015/10) | 20 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba Vijeća (EU) 2015/768 od 11. svibnja 2015. o proširenju primjene Uredbe (EU) br. 331/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja (program Periklo 2020.) na države članice nesudionice

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/769 оd 12. svibnja 2015. o 231. izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s mrežom Al-Qaidom

3

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/770 оd 13. svibnja 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

5

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU) 2015/771 od 7. svibnja 2015. o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u okviru Zajedničkog odbora osnovanog Sporazumom između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba, u vezi s izmjenom Priloga III. (Uzajamno priznavanje stručnih kvalifikacija) tom Sporazumu

7

*

Odluka Vijeća (EU) 2015/772 od 11. svibnja 2015. o osnivanju Odbora za zapošljavanje i stavljanju izvan snage Odluke 2000/98/EZ

12

*

Odluka Vijeća (EU) 2015/773 od 11. svibnja 2015. o osnivanju Odbora za socijalnu zaštitu i stavljanju izvan snage Odluke 2004/689/EZ

16

*

Odluka (EU) 2015/774 Europske središnje banke оd 4. ožujka 2015. o programu kupnje vrijednosnih papira javnog sektora na sekundarnim tržištima (ESB/2015/10)

20

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Dodatnog protokola uz Sporazum o trgovini, razvoju i suradnji između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Južne Afrike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji ( SL L 117, 8.5.2015. ) | 25 |

Ispravci

*

Ispravak Dodatnog protokola uz Sporazum o trgovini, razvoju i suradnji između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Južne Afrike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji ( SL L 117, 8.5.2015. )

( SL L 117, 8.5.2015. )

25

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 14.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 121/1

---

UREDBA VIJEĆA (EU) 2015/768

od 11. svibnja 2015.

o proširenju primjene Uredbe (EU) br. 331/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja (program „Periklo 2020.”) na države članice nesudionice

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 352.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta,

u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) br. 331/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (1), kojom se uspostavlja program Periklo 2020. i zamjenjuje program Periklo uspostavljen Odlukom Vijeća 2001/923/EZ (2), predviđeno je da se ona primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima. Člankom 139. Ugovora o funkcioniranju Europske unije predviđa se da se mjere iz njegova članka 133. kojima se uređuje uporaba eura ne primjenjuju na države članice s odstupanjem. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) br. 331/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (1), kojom se uspostavlja program Periklo 2020. i zamjenjuje program Periklo uspostavljen Odlukom Vijeća 2001/923/EZ (2), predviđeno je da se ona primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima. Člankom 139. Ugovora o funkcioniranju Europske unije predviđa se da se mjere iz njegova članka 133. kojima se uređuje uporaba eura ne primjenjuju na države članice s odstupanjem.

| (2) | Međutim, razmjena informacija i osoblja te mjere pomoći i osposobljavanja koje se provode u okviru programa Periklo 2020. trebali bi biti jedinstveni u cijeloj Uniji i stoga bi se trebale poduzeti potrebne mjere kako bi se osigurala jednaka razina zaštite eura u državama članicama s odstupanjem. |
| --- | --- |

(2)

Međutim, razmjena informacija i osoblja te mjere pomoći i osposobljavanja koje se provode u okviru programa Periklo 2020. trebali bi biti jedinstveni u cijeloj Uniji i stoga bi se trebale poduzeti potrebne mjere kako bi se osigurala jednaka razina zaštite eura u državama članicama s odstupanjem.

| (3) | Primjenu Uredbe (EU) br. 331/2014 stoga bi trebalo proširiti na države članice koje nisu države članice sudionice, kako su definirane u Uredbi Vijeća (EZ) br. 974/98 (3) („države članice nesudionice”). |
| --- | --- |

(3)

Primjenu Uredbe (EU) br. 331/2014 stoga bi trebalo proširiti na države članice koje nisu države članice sudionice, kako su definirane u Uredbi Vijeća (EZ) br. 974/98 (3) („države članice nesudionice”).

| (4) | Primjereno je osigurati neometan i neprekinut prijelaz s programa Periklo na program Periklo 2020. te je primjereno uskladiti trajanje ove Uredbe s Uredbom Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 (4). Ova bi se Uredba stoga trebala primjenjivati od 1. siječnja 2014., |
| --- | --- |

(4)

Primjereno je osigurati neometan i neprekinut prijelaz s programa Periklo na program Periklo 2020. te je primjereno uskladiti trajanje ove Uredbe s Uredbom Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 (4). Ova bi se Uredba stoga trebala primjenjivati od 1. siječnja 2014.,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Primjena Uredbe (EU) br. 331/2014 proširuje se na države članice koje nisu države članice sudionice, kako su definirane u članku 1. točki (a) Uredbe (EZ) br. 974/98.

2.   Nadležna nacionalna tijela država članica navedenih u stavku 1. ovog članka smatraju se tijelima prihvatljivima za financiranje u smislu članka 5. Uredbe (EU) br. 331/2014.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2014.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 11. svibnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

J. DŪKLAVS

---

(1)  Uredba (EU) br. 331/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja (program „Periklo 2020.”) i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2001/923/EZ, 2001/924/EZ, 2006/75/EZ, 2006/76/EZ, 2006/849/EZ i 2006/850/EZ (SL L 103, 5.4.2014., str. 1.).

1

(2)  Odluka Vijeća 2001/923/EZ od 17. prosinca 2001. o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja (Program „Periklo”) (SL L 339, 21.12.2001., str. 50.).

2

(3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 974/98 od 3. svibnja 1998. o uvođenju eura (SL L 139, 11.5.1998., str. 1.).

3

(4)  Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvi za razdoblje 2014. – 2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).

4

---

| 14.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 121/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 121/3

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/769

оd 12. svibnja 2015.

o 231. izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s mrežom Al-Qaidom

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 881/2002 od 27. svibnja 2002. o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s mrežom Al-Qaidom (1), a posebno njezin članak 7. stavak 1. točku (a) i članak 7.a stavak 5.,

budući da:

| (1) | U Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 navodi se popis osoba, skupina i subjekata na koje se odnosi zamrzavanje financijskih sredstava i gospodarskih izvora sukladno toj Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

U Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 navodi se popis osoba, skupina i subjekata na koje se odnosi zamrzavanje financijskih sredstava i gospodarskih izvora sukladno toj Uredbi.

| (2) | Odbor za sankcije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda (UNSC) 30. travnja 2015. odlučio je izbrisati šest osoba sa svojeg popisa osoba, skupina i subjekata na koje se treba primjenjivati zamrzavanje financijskih sredstava i gospodarskih izvora. |
| --- | --- |

(2)

Odbor za sankcije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda (UNSC) 30. travnja 2015. odlučio je izbrisati šest osoba sa svojeg popisa osoba, skupina i subjekata na koje se treba primjenjivati zamrzavanje financijskih sredstava i gospodarskih izvora.

| (3) | Prilog I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 trebalo bi stoga na odgovarajući način ažurirati, |
| --- | --- |

(3)

Prilog I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 trebalo bi stoga na odgovarajući način ažurirati,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 izmjenjuje se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. svibnja 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Voditelj službe za instrumente vanjske politike

---

(1)  SL L 139, 29.5.2002., str. 9.

1

---

PRILOG

U Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 brišu se sljedeći unosi pod naslovom „Fizičke osobe”:

| (a) | „Riadh Ben Belkassem Ben Mohamed Al-Jelassi. Adresa: Italija. Datum rođenja: 15.12.1970. Mjesto rođenja: Al-Mohamedia, Tunis. Državljanstvo: tunisko. Br. putovnice: L276046 (tuniska putovnica izdana 1.7.1996. koja je istekla 30.6.2001.). Ostale informacije: (a) ime majke: Reem Al-Askari, (b) član skupine ‚Tunisian Combatant Group’. Datum određenja iz članka 2.a stavka 4. točke (b): 3.9.2002.” |
| --- | --- |

(a)

„Riadh Ben Belkassem Ben Mohamed Al-Jelassi. Adresa: Italija. Datum rođenja: 15.12.1970. Mjesto rođenja: Al-Mohamedia, Tunis. Državljanstvo: tunisko. Br. putovnice: L276046 (tuniska putovnica izdana 1.7.1996. koja je istekla 30.6.2001.). Ostale informacije: (a) ime majke: Reem Al-Askari, (b) član skupine ‚Tunisian Combatant Group’. Datum određenja iz članka 2.a stavka 4. točke (b): 3.9.2002.”

| (b) | „Samir Abd El Latif El Sayed Kishk (također poznat kao Samir Abdellatif el Sayed Keshk). Datum rođenja: 14.5.1955. Mjesto rođenja: Gharbia, Egipat. Državljanstvo: egipatsko. Ostale informacije: Protjeran iz Italije u Egipat 2.7.2003. Datum određenja iz članka 2.a stavka 4. točke (b): 3.9.2002.” |
| --- | --- |

(b)

„Samir Abd El Latif El Sayed Kishk (također poznat kao Samir Abdellatif el Sayed Keshk). Datum rođenja: 14.5.1955. Mjesto rođenja: Gharbia, Egipat. Državljanstvo: egipatsko. Ostale informacije: Protjeran iz Italije u Egipat 2.7.2003. Datum određenja iz članka 2.a stavka 4. točke (b): 3.9.2002.”

| (c) | „Al-Azhar Ben Mohammed Ben El-Abed Al-Tlili (također poznat kao Lazar Ben Mohammed Tlili). Adresa: Via Carlo Porta 97, Legnano, Italija. Datum rođenja: 26.3.1969. Mjesto rođenja: Feriana, Al-Kasrain, Tunis. Državljanstvo: tunisko. Br. putovnice: M351140 (tuniska putovnica istekla 16.6.2005.). Ostale informacije: (a) talijanski porezni broj: TLLLHR69C26Z352G; (b) pušten iz talijanskog zatvora 15.1.2007. (c) ime majke: Essayda Bint Salih Al-Tlili. Datum određenja iz članka 2.a stavka 4. točke (b): 3.9.2002.” |
| --- | --- |

(c)

„Al-Azhar Ben Mohammed Ben El-Abed Al-Tlili (također poznat kao Lazar Ben Mohammed Tlili). Adresa: Via Carlo Porta 97, Legnano, Italija. Datum rođenja: 26.3.1969. Mjesto rođenja: Feriana, Al-Kasrain, Tunis. Državljanstvo: tunisko. Br. putovnice: M351140 (tuniska putovnica istekla 16.6.2005.). Ostale informacije: (a) talijanski porezni broj: TLLLHR69C26Z352G; (b) pušten iz talijanskog zatvora 15.1.2007. (c) ime majke: Essayda Bint Salih Al-Tlili. Datum određenja iz članka 2.a stavka 4. točke (b): 3.9.2002.”

| (d) | „Faouzi Ben Mohamed Ben Ahmed Al-Jendoubi (također poznat kao (a) Jendoubi Faouzi, (b) Said, (c) Samir). Datum rođenja: 30.1.1966. Mjesto rođenja: (a) Tunis, Tunis. (b) Maroko. Državljanstvo: tunisko. Br. putovnice: K459698 (tuniska putovnica izdana 6.3.1999., istekla 5.3.2004.). Ostale informacije: (a) ime majke: Um Hani al-Tujani; (b) nedopušten ulazak u schengenski prostor; (c) talijanske vlasti izvijestile su da ga je nemoguće pronaći od lipnja 2002. Datum određivanja iz članka 2.a stavka 4. točke (b): 25.6.2003.” |
| --- | --- |

(d)

„Faouzi Ben Mohamed Ben Ahmed Al-Jendoubi (također poznat kao (a) Jendoubi Faouzi, (b) Said, (c) Samir). Datum rođenja: 30.1.1966. Mjesto rođenja: (a) Tunis, Tunis. (b) Maroko. Državljanstvo: tunisko. Br. putovnice: K459698 (tuniska putovnica izdana 6.3.1999., istekla 5.3.2004.). Ostale informacije: (a) ime majke: Um Hani al-Tujani; (b) nedopušten ulazak u schengenski prostor; (c) talijanske vlasti izvijestile su da ga je nemoguće pronaći od lipnja 2002. Datum određivanja iz članka 2.a stavka 4. točke (b): 25.6.2003.”

| (e) | „Ahmed Hosni Rarrbo (također poznat kao (a) Rarrbo Abdallah, (b) Rarrbo Abdullah, (c) Rarrbo Ahmed Hosni). Adresa: Alžir. Datum rođenja: 12.9.1974. Mjesto rođenja: (a) Bologhine, Alžir; (b) Francuska. Državljanstvo: alžirsko. Datum određenja iz članka 2.a stavka 4. točke (b): 25.6.2003.” |
| --- | --- |

(e)

„Ahmed Hosni Rarrbo (također poznat kao (a) Rarrbo Abdallah, (b) Rarrbo Abdullah, (c) Rarrbo Ahmed Hosni). Adresa: Alžir. Datum rođenja: 12.9.1974. Mjesto rođenja: (a) Bologhine, Alžir; (b) Francuska. Državljanstvo: alžirsko. Datum određenja iz članka 2.a stavka 4. točke (b): 25.6.2003.”

| (f) | „Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz (također poznat kao (a) Ouaz Najib, (b) Ouaz Nagib). Adresa: Via Tovaglie 26, Bologna, Italija. Datum rođenja: 12.4.1960. Mjesto rođenja: Al Haka'imah, pokrajina Mahdia, Tunis. Državljanstvo: tunisko. Br. putovnice: K815205 (tuniska putovnica izdana 17.9.1994., istekla 16.9.1999.). Ostale informacije: (a) ime majke: Salihah Amir; (b) nedopušten ulazak u schengenski prostor; Datum određenja iz članka 2.a stavka 4. točke (b): 25.6.2003.” |
| --- | --- |

(f)

„Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz (također poznat kao (a) Ouaz Najib, (b) Ouaz Nagib). Adresa: Via Tovaglie 26, Bologna, Italija. Datum rođenja: 12.4.1960. Mjesto rođenja: Al Haka'imah, pokrajina Mahdia, Tunis. Državljanstvo: tunisko. Br. putovnice: K815205 (tuniska putovnica izdana 17.9.1994., istekla 16.9.1999.). Ostale informacije: (a) ime majke: Salihah Amir; (b) nedopušten ulazak u schengenski prostor; Datum određenja iz članka 2.a stavka 4. točke (b): 25.6.2003.”

---

| 14.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 121/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 121/5

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/770

оd 13. svibnja 2015.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. svibnja 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | AL | 83,5 |
| MA | 93,0 |
| MK | 106,3 |
| TR | 69,0 |
| ZZ | 88,0 |
| 0707 00 05 | AL | 36,9 |
| EG | 191,6 |
| MK | 32,3 |
| TR | 102,3 |
| ZZ | 90,8 |
| 0709 93 10 | MA | 110,7 |
| TR | 118,8 |
| ZZ | 114,8 |
| 0805 10 20 | EG | 45,4 |
| IL | 70,7 |
| MA | 53,2 |
| MO | 59,6 |
| ZA | 60,1 |
| ZZ | 57,8 |
| 0805 50 10 | MA | 83,0 |
| TR | 102,4 |
| ZZ | 92,7 |
| 0808 10 80 | AR | 99,8 |
| BR | 93,5 |
| CL | 119,0 |
| MK | 28,2 |
| NZ | 174,5 |
| US | 179,5 |
| ZA | 117,6 |
| ZZ | 116,0 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

AL

83,5

MA

93,0

MK

106,3

TR

69,0

ZZ

88,0

0707 00 05

AL

36,9

EG

191,6

MK

32,3

TR

102,3

ZZ

90,8

0709 93 10

MA

110,7

TR

118,8

ZZ

114,8

0805 10 20

EG

45,4

IL

70,7

MA

53,2

MO

59,6

ZA

60,1

ZZ

57,8

0805 50 10

MA

83,0

TR

102,4

ZZ

92,7

0808 10 80

AR

99,8

BR

93,5

CL

119,0

MK

28,2

NZ

174,5

US

179,5

ZA

117,6

ZZ

116,0

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

ODLUKE

| 14.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 121/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 121/7

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2015/771

od 7. svibnja 2015.

o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u okviru Zajedničkog odbora osnovanog Sporazumom između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba, u vezi s izmjenom Priloga III. (Uzajamno priznavanje stručnih kvalifikacija) tom Sporazumu

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 46., 53. i 62., u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Sporazum između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba (1) („Sporazum”) potpisan je 21. lipnja 1999. i stupio je na snagu 1. lipnja 2002. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba (1) („Sporazum”) potpisan je 21. lipnja 1999. i stupio je na snagu 1. lipnja 2002.

| (2) | U skladu s člankom 18. Sporazuma izmjene njegova Priloga III. (Uzajamno priznavanje stručnih kvalifikacija) trebaju biti donosene odlukom Zajedničkog odbora osnovanog člankom 14. Sporazuma („Zajednički odbor”). |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 18. Sporazuma izmjene njegova Priloga III. (Uzajamno priznavanje stručnih kvalifikacija) trebaju biti donosene odlukom Zajedničkog odbora osnovanog člankom 14. Sporazuma („Zajednički odbor”).

| (3) | Kako bi se održala dosljedna i ispravna primjena pravnih akata Unije te izbjegle administrativne i, eventualno, pravne poteškoće, Prilog III. (Uzajamno priznavanje stručnih kvalifikacija) Sporazumu trebalo bi izmijeniti kako bi se uzeli u obzir novi pravni akti Unije na koje se Sporazumom trenutačno ne upućuje. |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se održala dosljedna i ispravna primjena pravnih akata Unije te izbjegle administrativne i, eventualno, pravne poteškoće, Prilog III. (Uzajamno priznavanje stručnih kvalifikacija) Sporazumu trebalo bi izmijeniti kako bi se uzeli u obzir novi pravni akti Unije na koje se Sporazumom trenutačno ne upućuje.

| (4) | Primjereno je utvrditi stajalište koje u ime Unije treba zauzeti u okviru Zajedničkog odbora u vezi s izmjenom Priloga III. (Uzajamno priznavanje stručnih kvalifikacija) Sporazumu. |
| --- | --- |

(4)

Primjereno je utvrditi stajalište koje u ime Unije treba zauzeti u okviru Zajedničkog odbora u vezi s izmjenom Priloga III. (Uzajamno priznavanje stručnih kvalifikacija) Sporazumu.

| (5) | Stajalište Unije u okviru Zajedničkog odbora Unije trebalo bi se stoga temeljiti na priloženom nacrtu Odluke, |
| --- | --- |

(5)

Stajalište Unije u okviru Zajedničkog odbora Unije trebalo bi se stoga temeljiti na priloženom nacrtu Odluke,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Stajalište koje u ime Europske unije treba zauzeti u okviru Zajedničkog odbora osnovanog člankom 14. Sporazuma između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba („Zajednički odbor”), u vezi s izmjenom njegova Priloga III. (Uzajamno priznavanje stručnih kvalifikacija), temelji se na nacrtu Odluke Zajedničkog odbora koji je priložen ovoj Odluci.

Predstavnici Unije u okviru Zajedničkog odbora mogu dogovoriti manje tehničke izmjene nacrta Odluke bez potrebe za daljnjom odlukom Vijeća.

Članak 2.

Odluka se Zajedničkog odbora nakon donošenja objavljuje u Službenom listu Europske unije.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 7. svibnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

E. RINKĒVIČS

---

(1)  SL L 114, 30.4.2002., str. 6.

1

---

NACRT

ODLUKE br. .../2015 ZAJEDNIČKOG ODBORA

osnovanog člankom 14. Sporazuma između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba

od...

o izmjeni Priloga III. (Uzajamno priznavanje stručnih kvalifikacija) tom Sporazumu

ZAJEDNIČKI ODBOR,

uzimajući u obzir Sporazum između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba (1) („Sporazum”), a posebno njegove članke 14. i 18.,

budući da:

| (1) | Sporazum je potpisan 21. lipnja 1999. i stupio je na snagu 1. lipnja 2002. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum je potpisan 21. lipnja 1999. i stupio je na snagu 1. lipnja 2002.

| (2) | Prilog III. (Uzajamno priznavanje stručnih kvalifikacija) Sporazumu zamijenjen je Odlukom br. 2/2011 Zajedničkog odbora EU-Švicarska (2) i trebalo bi ga ažurirati kako bi se uzeli u obzir novi pravni akti Europske unije i Švicarske koji su u međuvremenu doneseni, |
| --- | --- |

(2)

Prilog III. (Uzajamno priznavanje stručnih kvalifikacija) Sporazumu zamijenjen je Odlukom br. 2/2011 Zajedničkog odbora EU-Švicarska (2) i trebalo bi ga ažurirati kako bi se uzeli u obzir novi pravni akti Europske unije i Švicarske koji su u međuvremenu doneseni,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Prilog III. (Uzajamno priznavanje stručnih kvalifikacija) Sporazumu mijenja se kako je navedeno u Prilogu ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova je Odluka sastavljena na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom jeziku, pri čemu su tekstovi na svakom od ovih jezika jednako vjerodostojni.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja od strane Zajedničkog Odbora.

Sastavljeno u

Za Zajednički odbor

Predsjednik

---

(1)  SL L 114, 30.4.2002., str. 6.

1

(2)  SL L 277, 22.10.2011., str. 20.

2

---

PRILOG

Prilog III. (Uzajamno priznavanje stručnih kvalifikacija) Sporazumu između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba mijenja se kako slijedi:

| 1. | pod naslovom „ODJELJAK A: AKTI NA KOJE SE UPUĆUJE”, u točki 1.a dodaju se sljedeće alineje:






  „— | Uredba Komisije (EU) br. 623/2012 od 11. srpnja 2012. o izmjeni Priloga II. Direktivi 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o priznavanju stručnih kvalifikacija (SL L 180, 12.7.2012., str. 9.); |
| --- | --- | --- |

1.

pod naslovom „ODJELJAK A: AKTI NA KOJE SE UPUĆUJE”, u točki 1.a dodaju se sljedeće alineje:

„—

Uredba Komisije (EU) br. 623/2012 od 11. srpnja 2012. o izmjeni Priloga II. Direktivi 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o priznavanju stručnih kvalifikacija (SL L 180, 12.7.2012., str. 9.);

| — | Komunikacija Komisije – Obavijest o strukovnim udruženjima ili organizacijama koji ispunjavaju uvjete iz članka 3. stavka 2. i koji se nalaze u Prilogu I. Direktivi 2005/36/EZ (SL C 182, 23.6.2011., str. 1.); |
| --- | --- |

—

Komunikacija Komisije – Obavijest o strukovnim udruženjima ili organizacijama koji ispunjavaju uvjete iz članka 3. stavka 2. i koji se nalaze u Prilogu I. Direktivi 2005/36/EZ (SL C 182, 23.6.2011., str. 1.);

| — | Komunikacija Komisije – Obavijest o dokazima o formalnoj osposobljenosti – Direktiva 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija (Prilog V.) (SL C 183, 24.6.2011., str. 1.); |
| --- | --- |

—

Komunikacija Komisije – Obavijest o dokazima o formalnoj osposobljenosti – Direktiva 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija (Prilog V.) (SL C 183, 24.6.2011., str. 1.);

| — | Komunikacija Komisije – Obavijest o dokazima o formalnoj osposobljenosti – Direktiva 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija (Prilog V.) (SL C 367, 16.12.2011., str. 5.); |
| --- | --- |

—

Komunikacija Komisije – Obavijest o dokazima o formalnoj osposobljenosti – Direktiva 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija (Prilog V.) (SL C 367, 16.12.2011., str. 5.);

| — | Komunikacija Komisije – Obavijest o dokazima o formalnoj osposobljenosti – Direktiva 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija (Prilog V.) (SL C 244, 14.8.2012., str. 1.); |
| --- | --- |

—

Komunikacija Komisije – Obavijest o dokazima o formalnoj osposobljenosti – Direktiva 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija (Prilog V.) (SL C 244, 14.8.2012., str. 1.);

| — | Komunikacija Komisije – Obavijest o dokazima o formalnoj osposobljenosti – Direktiva 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija (Prilog V.) (SL C 396, 21.12.2012., str. 1.); |
| --- | --- |

—

Komunikacija Komisije – Obavijest o dokazima o formalnoj osposobljenosti – Direktiva 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija (Prilog V.) (SL C 396, 21.12.2012., str. 1.);

| — | Komunikacija Komisije – Obavijest o dokazima o formalnoj osposobljenosti – Direktiva 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija (Prilog V.) (SL C 183, 28.6.2013., str. 4.); |
| --- | --- |

—

Komunikacija Komisije – Obavijest o dokazima o formalnoj osposobljenosti – Direktiva 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija (Prilog V.) (SL C 183, 28.6.2013., str. 4.);

| — | Komunikacija Komisije – Obavijest o dokazima o formalnoj osposobljenosti – Direktiva 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija (Prilog V.) (SL C 301, 17.10.2013., str. 1.).” |
| --- | --- |

—

Komunikacija Komisije – Obavijest o dokazima o formalnoj osposobljenosti – Direktiva 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija (Prilog V.) (SL C 301, 17.10.2013., str. 1.).”

;

| 2. | u točki 1.g dodaju se sljedeći unosi:






  „Zemlja | Naziv |
| --- | --- | --- |
| Medicinska onkologija
  Minimalno trajanje osposobljavanja 5 godina |
| Švicarska | Medizinische Onkologie
  Oncologie médicale
  Oncologia medica |

2.

u točki 1.g dodaju se sljedeći unosi:

„Zemlja

Naziv

Medicinska onkologija

Minimalno trajanje osposobljavanja 5 godina

Švicarska

Medizinische Onkologie

Oncologie médicale

Oncologia medica

| Zemlja | Naziv |
| --- | --- |
| Medicinska genetika
  Minimalno trajanje osposobljavanja 4 godine |
| Švicarska | Medizinische Genetik
  Génétique médicale
  Genetica medica” |

Zemlja

Naziv

Medicinska genetika

Minimalno trajanje osposobljavanja 4 godine

Švicarska

Medizinische Genetik

Génétique médicale

Genetica medica”

| 3. | u točki 1.g unos koji se odnosi na naslov „opća (interna) medicina” zamjenjuje se sljedećim:






  „Zemlja | Naziv |
| --- | --- | --- |
| Opća (interna) medicina
  Minimalno trajanje osposobljavanja 5 godina |
| Švicarska | Allgemeine Innere Medizin
  Médecine interne générale
  Medicina interna generale” |

3.

u točki 1.g unos koji se odnosi na naslov „opća (interna) medicina” zamjenjuje se sljedećim:

„Zemlja

Naziv

Opća (interna) medicina

Minimalno trajanje osposobljavanja 5 godina

Švicarska

Allgemeine Innere Medizin

Médecine interne générale

Medicina interna generale”

| 4. | u točki 1.i dodaje se sljedeći unos:









  „Zemlja | Dokaz o formalnoj osposobljenosti | Tijelo koje dodjeljuje dokaz o osposobljenosti | Profesionalni naziv | Referentni datum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Švicarska | 3. | Diplomierte Pflegefachfrau HF, diplomierter Pflegefachmann HF
  Infirmière diplômée ES, infirmier diplômé ES
  Infermiera diplomata SSS, infermiere diplomato SSS |

4.

u točki 1.i dodaje se sljedeći unos:

„Zemlja

Dokaz o formalnoj osposobljenosti

Tijelo koje dodjeljuje dokaz o osposobljenosti

Profesionalni naziv

Referentni datum

Švicarska

3.

Diplomierte Pflegefachfrau HF, diplomierter Pflegefachmann HF

Infirmière diplômée ES, infirmier diplômé ES

Infermiera diplomata SSS, infermiere diplomato SSS

Höhere Fachschulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen

Écoles supérieures qui proposent des filières de formation reconnues par l' État

Scuole specializzate superiori che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

Pflegefachfrau, Pflegefachmann

Infirmière, infirmier

Infermiera, infermiere

1. lipnja 2002.”

| 5. | U točki 1.m tablica se zamjenjuje sljedećim:









  „Zemlja | Dokaz o formalnoj osposobljenosti | Tijelo koje dodjeljuje dokaz o osposobljenosti | Profesionalni naziv | Referentni datum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Švicarska | 1. | Diplomierte Hebamme
  Sage-femme diplômée
  Levatrice diplomata |

5.

U točki 1.m tablica se zamjenjuje sljedećim:

„Zemlja

Dokaz o formalnoj osposobljenosti

Tijelo koje dodjeljuje dokaz o osposobljenosti

Profesionalni naziv

Referentni datum

Švicarska

1.

Diplomierte Hebamme

Sage-femme diplômée

Levatrice diplomata

Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen

Écoles qui proposent des filières de formation reconnues par l'État

Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

Hebamme

Sage-femme

Levatrice

1. lipnja 2002.

| 2. | [Bachelor of Science [Name of the UAS] in Midwifery]
  ‚Bachelor of Science HES-SO de Sage-femme’ (Bachelor of Science HES-SO in Midwifery)
  ‚Bachelor of Science BFH Hebamme’ (Bachelor of Science BFH in Midwifery)
  ‚Bachelor of Science ZFH Hebamme’ (Bachelor of Science ZHAW in Midwifery) |
| --- | --- |

2.

[Bachelor of Science [Name of the UAS] in Midwifery]

‚Bachelor of Science HES-SO de Sage-femme’ (Bachelor of Science HES-SO in Midwifery)

‚Bachelor of Science BFH Hebamme’ (Bachelor of Science BFH in Midwifery)

‚Bachelor of Science ZFH Hebamme’ (Bachelor of Science ZHAW in Midwifery)

Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen

Écoles qui proposent des filières de formation reconnues par l'État

Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

Hebamme

Sage-femme

Levatrice

1. lipnja 2002.”

---

| 14.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 121/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 121/12

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2015/772

od 11. svibnja 2015.

o osnivanju Odbora za zapošljavanje i stavljanju izvan snage Odluke 2000/98/EZ

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 150.,

uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta,

budući da:

| (1) | U članku 5. Ugovora navodi se da Unija poduzima mjere za osiguranje koordiniranja politika zapošljavanja država članica s ciljem povećanja njihove učinkovitosti razvijanjem usklađene strategije zapošljavanja. |
| --- | --- |

(1)

U članku 5. Ugovora navodi se da Unija poduzima mjere za osiguranje koordiniranja politika zapošljavanja država članica s ciljem povećanja njihove učinkovitosti razvijanjem usklađene strategije zapošljavanja.

| (2) | U dijelu III. glavi IX. Ugovora utvrđuju se postupci prema kojima bi države članice i Unija trebale raditi na razvoju usklađene strategije zapošljavanja te posebice na promicanju kvalificirane, obrazovane i prilagodljive radne snage i tržištâ rada koja se mogu prilagoditi gospodarskim promjenama. |
| --- | --- |

(2)

U dijelu III. glavi IX. Ugovora utvrđuju se postupci prema kojima bi države članice i Unija trebale raditi na razvoju usklađene strategije zapošljavanja te posebice na promicanju kvalificirane, obrazovane i prilagodljive radne snage i tržištâ rada koja se mogu prilagoditi gospodarskim promjenama.

| (3) | Pri ispunjavanju svojih zadaća, koje uključuju savjetovanje i podupiranje rada Vijeća i Komisije, Odbor za zapošljavanje („Odbor”) trebao bi pridonijeti tome da europska strategija zapošljavanja, usklađivanje makroekonomskih politika i proces gospodarskih reformi budu oblikovani i provedeni dosljedno i tako da se uzajamno podupiru. |
| --- | --- |

(3)

Pri ispunjavanju svojih zadaća, koje uključuju savjetovanje i podupiranje rada Vijeća i Komisije, Odbor za zapošljavanje („Odbor”) trebao bi pridonijeti tome da europska strategija zapošljavanja, usklađivanje makroekonomskih politika i proces gospodarskih reformi budu oblikovani i provedeni dosljedno i tako da se uzajamno podupiru.

| (4) | Odbor bi trebao blisko surađivati sa socijalnim partnerima, posebno s onima koji imaju predstavnike na Trostranom socijalnom samitu za rast i zapošljavanje uspostavljenom Odlukom Vijeća 2003/174/EZ (1). |
| --- | --- |

(4)

Odbor bi trebao blisko surađivati sa socijalnim partnerima, posebno s onima koji imaju predstavnike na Trostranom socijalnom samitu za rast i zapošljavanje uspostavljenom Odlukom Vijeća 2003/174/EZ (1).

| (5) | U svojim zaključcima od 27. i 28. lipnja 2013. Europsko vijeće navelo je kako bi trebalo ojačati socijalnu dimenziju ekonomske i monetarne unije. Za početak, važno je bolje pratiti i uzimati u obzir socijalno stanje i stanje na tržištu rada unutar ekonomske i monetarne unije, posebno koristeći se odgovarajućim socijalnim indikatorima i indikatorima zapošljavanja u okviru europskog semestra. Važno je također osigurati bolju koordinaciju politika zapošljavanja i socijalnih politika, uz puno poštovanje nacionalnih nadležnosti. |
| --- | --- |

(5)

U svojim zaključcima od 27. i 28. lipnja 2013. Europsko vijeće navelo je kako bi trebalo ojačati socijalnu dimenziju ekonomske i monetarne unije. Za početak, važno je bolje pratiti i uzimati u obzir socijalno stanje i stanje na tržištu rada unutar ekonomske i monetarne unije, posebno koristeći se odgovarajućim socijalnim indikatorima i indikatorima zapošljavanja u okviru europskog semestra. Važno je također osigurati bolju koordinaciju politika zapošljavanja i socijalnih politika, uz puno poštovanje nacionalnih nadležnosti.

| (6) | U svojim zaključcima od 24. i 25. listopada 2013. Europsko vijeće navelo je da će se koordinacija ekonomskih politika, politika zapošljavanja i socijalnih politika dodatno osnažiti u skladu s postojećim postupcima, uz puno poštovanje nacionalnih nadležnosti. Europsko vijeće smatralo je kako to zahtijeva veće napore na jačanju suradnje između različitih sastava Vijeća kako bi se osigurala dosljednost tih politika u skladu sa zajedničkim ciljevima. |
| --- | --- |

(6)

U svojim zaključcima od 24. i 25. listopada 2013. Europsko vijeće navelo je da će se koordinacija ekonomskih politika, politika zapošljavanja i socijalnih politika dodatno osnažiti u skladu s postojećim postupcima, uz puno poštovanje nacionalnih nadležnosti. Europsko vijeće smatralo je kako to zahtijeva veće napore na jačanju suradnje između različitih sastava Vijeća kako bi se osigurala dosljednost tih politika u skladu sa zajedničkim ciljevima.

| (7) | Ova bi Odluka trebala odražavati razvoj europskog semestra i ulogu Odbora u tom procesu. Posebno se u Uredbi Vijeća (EZ) br. 1466/97 (2) predviđa da bi se u okviru europskog semestra, prema potrebi, trebalo savjetovati s Gospodarskim i financijskim odborom, Odborom za ekonomsku politiku, Odborom za zapošljavanje i Odborom za socijalnu zaštitu. Osim toga, u Uredbi (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (3) predviđa se da pri detaljnom preispitivanju treba, prema potrebi, uzeti u obzir preporuke ili pozive Vijeća upućene državama članicama. Njome se također predviđa da se u planu korektivnog djelovanja za svaku državu članicu za koju se pokreće postupak u slučaju prekomjerne neravnoteže uzima u obzir ekonomski i socijalni učinak djelovanja politika te je taj plan u skladu s općim smjernicama ekonomskih politika i smjernicama za zapošljavanje. |
| --- | --- |

(7)

Ova bi Odluka trebala odražavati razvoj europskog semestra i ulogu Odbora u tom procesu. Posebno se u Uredbi Vijeća (EZ) br. 1466/97 (2) predviđa da bi se u okviru europskog semestra, prema potrebi, trebalo savjetovati s Gospodarskim i financijskim odborom, Odborom za ekonomsku politiku, Odborom za zapošljavanje i Odborom za socijalnu zaštitu. Osim toga, u Uredbi (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (3) predviđa se da pri detaljnom preispitivanju treba, prema potrebi, uzeti u obzir preporuke ili pozive Vijeća upućene državama članicama. Njome se također predviđa da se u planu korektivnog djelovanja za svaku državu članicu za koju se pokreće postupak u slučaju prekomjerne neravnoteže uzima u obzir ekonomski i socijalni učinak djelovanja politika te je taj plan u skladu s općim smjernicama ekonomskih politika i smjernicama za zapošljavanje.

| (8) | Odbor i tijela Unije uključena u usklađivanje ekonomskih i socijalnih politika, a posebno Gospodarski i financijski odbor, Odbor za ekonomsku politiku te Odbor za socijalnu zaštitu, trebali bi blisko surađivati. Kada je to primjereno i ako su se o tome dogovorili sudjelujući odbori, suradnja Odbora s Odborom za socijalnu zaštitu, Gospodarskim i financijskim odborom te Odborom za ekonomsku politiku može obuhvaćati i organiziranje zajedničkih sastanaka, osobito u kontekstu pripadajućih uloga odborâ u okviru europskog semestra. |
| --- | --- |

(8)

Odbor i tijela Unije uključena u usklađivanje ekonomskih i socijalnih politika, a posebno Gospodarski i financijski odbor, Odbor za ekonomsku politiku te Odbor za socijalnu zaštitu, trebali bi blisko surađivati. Kada je to primjereno i ako su se o tome dogovorili sudjelujući odbori, suradnja Odbora s Odborom za socijalnu zaštitu, Gospodarskim i financijskim odborom te Odborom za ekonomsku politiku može obuhvaćati i organiziranje zajedničkih sastanaka, osobito u kontekstu pripadajućih uloga odborâ u okviru europskog semestra.

| (9) | Kako bi djelotvorno ostvarili svoj mandat iz Ugovora i kako bi se omogućila potrebna fleksibilnost radi prilagođavanja rokovima za aktivnosti Odbora, osobito u okviru ciklusa europskog semestra, odredbe o upravljanju koje se odnose na funkcioniranje Odbora trebalo bi revidirati tako da se osiguraju učinkovitost i kontinuitet. |
| --- | --- |

(9)

Kako bi djelotvorno ostvarili svoj mandat iz Ugovora i kako bi se omogućila potrebna fleksibilnost radi prilagođavanja rokovima za aktivnosti Odbora, osobito u okviru ciklusa europskog semestra, odredbe o upravljanju koje se odnose na funkcioniranje Odbora trebalo bi revidirati tako da se osiguraju učinkovitost i kontinuitet.

| (10) | Odluku Vijeća 2000/98/EZ (4) trebalo bi staviti izvan snage, |
| --- | --- |

(10)

Odluku Vijeća 2000/98/EZ (4) trebalo bi staviti izvan snage,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Osnivanje

Osniva se Odbor za zapošljavanje („Odbor”) koji ima savjetodavnu ulogu za promicanje koordinacije među državama članicama u pogledu politika zapošljavanja i tržišta rada, u potpunom skladu s Ugovorom i uz dužno poštovanje ovlasti institucija i tijela Unije.

Članak 2.

Zadaće

1.   Zadaće Odbora su sljedeće:

| (a) | nadzirati stanje zapošljavanja i politike zapošljavanja u državama članicama i u Uniji; |
| --- | --- |

(a)

nadzirati stanje zapošljavanja i politike zapošljavanja u državama članicama i u Uniji;

| (b) | ne dovodeći u pitanje članak 240. Ugovora, na zahtjev Vijeća ili Komisije ili na vlastitu inicijativu oblikovati mišljenja te pridonositi pripremi rasprava Vijeća iz članka 148. Ugovora. |
| --- | --- |

(b)

ne dovodeći u pitanje članak 240. Ugovora, na zahtjev Vijeća ili Komisije ili na vlastitu inicijativu oblikovati mišljenja te pridonositi pripremi rasprava Vijeća iz članka 148. Ugovora.

2.   Za potrebe stavka 1., Odbor posebno nastoji:

| (a) | promicati uzimanje u obzir cilja postizanja visokog stupnja zaposlenosti pri oblikovanju i provedbi politika i aktivnosti Unije; |
| --- | --- |

(a)

promicati uzimanje u obzir cilja postizanja visokog stupnja zaposlenosti pri oblikovanju i provedbi politika i aktivnosti Unije;

| (b) | pridonositi postupku za donošenje općih gospodarskih smjernica radi osiguranja dosljednosti između smjernica za zapošljavanje i tih smjernica i pridonositi sinergiji između europske strategije zapošljavanja, usklađivanja makroekonomskih politika i procesa gospodarskih reformi tako da se uzajamno podupiru; |
| --- | --- |

(b)

pridonositi postupku za donošenje općih gospodarskih smjernica radi osiguranja dosljednosti između smjernica za zapošljavanje i tih smjernica i pridonositi sinergiji između europske strategije zapošljavanja, usklađivanja makroekonomskih politika i procesa gospodarskih reformi tako da se uzajamno podupiru;

| (c) | aktivno sudjelovati u makroekonomskom dijalogu na razini Unije; |
| --- | --- |

(c)

aktivno sudjelovati u makroekonomskom dijalogu na razini Unije;

| (d) | pridonositi svim aspektima europskog semestra u okviru svojeg mandata te o njima izvješćivati Vijeće; |
| --- | --- |

(d)

pridonositi svim aspektima europskog semestra u okviru svojeg mandata te o njima izvješćivati Vijeće;

| (e) | promicati razmjenu informacija i iskustava među državama članicama i s Komisijom. |
| --- | --- |

(e)

promicati razmjenu informacija i iskustava među državama članicama i s Komisijom.

3.   Odbor svake godine usvaja program rada uzimajući u obzir prioritete politika Vijeća i Komisije. Program rada dostavlja se Vijeću.

4.   Odbor može zatražiti pomoć vanjskih stručnjaka ako je to primjereno s obzirom na dnevni red.

Članak 3.

Članstvo

1.   Svaka država članica i Komisija imenuju po dva člana Odbora. Mogu također imenovati dva zamjenika.

2.   Članovi Odbora i zamjenici biraju se među visokim dužnosnicima ili stručnjacima s izvanrednim stručnim kompetencijama u području zapošljavanja i politike tržišta rada u državama članicama.

3.   Države članice i Komisija ulažu sve napore kako bi se postigla ravnoteža spolova u sastavu Odbora.

Članak 4.

Djelovanje

1.   Odbor bira svojeg predsjednika među članovima koje su imenovale države članice na mandat od dvije godine. Predsjednika se može ponovno izabrati jednom na daljnji mandat od dvije godine. Radi osiguranja učinkovitosti i kontinuiteta svojeg rada, Odbor može odlučiti predsjedniku produljiti mandat za najviše osam mjeseci ako za to postoje opravdani razlozi. Predsjednik može biti na položaju najdulje četiri godine i osam mjeseci.

2.   Predsjedniku pomažu četiri potpredsjednika, od kojih dvojicu bira Odbor iz redova svojih članova na mandat od dvije godine s mogućnošću jednokratnog produljenja. Treći potpredsjednik je predstavnik države članice koja predsjeda Vijećem. Četvrti potpredsjednik je predstavnik države članice koja će sljedeća predsjedati Vijećem.

3.   Predsjednik delegira svoje pravo glasa svojem zamjeniku.

4.   Sastanke Odbora saziva predsjednik, bilo na svoju inicijativu ili na zahtjev većine članova Odbora.

5.   Odbor donosi svoj poslovnik.

6.   Troškovi se nadoknađuju u skladu s važećim administrativnim pravilima.

7.   Komisija Odboru daje primjerenu analitičku i organizacijsku potporu. Komisija za tajnika imenuje člana svojeg osoblja. Tajnik i njegovo pomoćno osoblje postupaju u skladu s uputama Odbora prilikom pomaganja Odboru u izvršavanju njegovih zadaća. Tajnik surađuje s Glavnim tajništvom Vijeća u pogledu održavanja sastanaka.

8.   Odbor, prema potrebi, surađuje s drugim relevantnim tijelima i odborima koji se bave pitanjima socijalne i ekonomske politike, kao što su Odbor za socijalnu zaštitu, Gospodarski i financijski odbor, Odbor za ekonomsku politiku, Odbor za obrazovanje te upravni odbor Europske mreže javnih službi za zapošljavanje.

Članak 5.

Radne skupine

1.   Odbor može proučavanje određenih pitanja povjeriti svojim zamjenicima ili u tu svrhu osnovati radne skupine. Takvom radnom skupinom predsjedava potpredsjednik Odbora, član ili zamjenik člana Odbora, dužnosnik Komisije ili član sâme radne skupine kojeg je Odbor imenovao.

2.   Komisija radnim skupinama daje primjerenu analitičku i organizacijsku potporu.

3   Radne skupine mogu zatražiti pomoć stručnjaka.

4.   Odbor također može osnovati zajedničke radne skupine s drugim odborima ili tijelima, a pravila koja se na njih primjenjuju zajednički se utvrđuju.

Članak 6.

Savjetovanje sa socijalnim partnerima

U ispunjavanju svojih zaduženja Odbor se savjetuje sa socijalnim partnerima. U tom kontekstu, Odbor uspostavlja kontakte sa socijalnim partnerima koji imaju svoje predstavnike na Trostranom socijalnom samitu za rast i zapošljavanje.

Članak 7.

Prijelazne odredbe

Mandat svakog člana izabranog u skladu s člankom 3. Odluke 2000/98/EZ nastavlja se do kraja tog mandata kako je određen u skladu s člankom 4. ove Odluke. Danom početka takvog mandata smatra se dan održavanja izbora u skladu s člankom 3. Odluke 2000/98/EZ.

Članak 8.

Stavljanje izvan snage

Odluka 2000/98/EZ stavlja se izvan snage na dan prvog sastanka Odbora nakon stupanja na snagu ove Odluke. Taj sastanak održava se najkasnije četiri mjeseca od dana donošenja ove Odluke.

Članak 9.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 11. svibnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

J. DŪKLAVS

---

(1)  Odluka Vijeća 2003/174/EZ od 6. ožujka 2003. o uspostavi Trostranog socijalnog samita za rast i zapošljavanje (SL L 70, 14.3.2003., str. 31.).

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (SL L 209, 2.8.1997., str. 1.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

3

(4)  Odluka Vijeća 2000/98/EZ od 24. siječnja 2000. o osnivanju Odbora za zapošljavanje (SL L 29, 4.2.2000., str. 21.).

4

---

| 14.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 121/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 121/16

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2015/773

od 11. svibnja 2015.

o osnivanju Odbora za socijalnu zaštitu i stavljanju izvan snage Odluke 2004/689/EZ

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 160.,

uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta,

budući da:

| (1) | U svojoj Komunikaciji „Usklađena strategija modernizacije socijalne zaštite” od 14. srpnja 1999. Komisija je dala prijedloge za jačanje suradnje u području socijalne zaštite, između ostalog osnivanjem skupine visokih dužnosnika. |
| --- | --- |

(1)

U svojoj Komunikaciji „Usklađena strategija modernizacije socijalne zaštite” od 14. srpnja 1999. Komisija je dala prijedloge za jačanje suradnje u području socijalne zaštite, između ostalog osnivanjem skupine visokih dužnosnika.

| (2) | U svojoj rezoluciji od 16. veljače 2000. Europski parlament pozdravio je komunikaciju Komisije i stvaranje takve skupine. |
| --- | --- |

(2)

U svojoj rezoluciji od 16. veljače 2000. Europski parlament pozdravio je komunikaciju Komisije i stvaranje takve skupine.

| (3) | U svojim zaključcima od 17. prosinca 1999. o jačanju suradnje u procesu modernizacije i poboljšanja socijalne zaštite (1) Vijeće je poduprlo prijedlog Komisije da se ta mjera provede uspostavom mehanizma pojačane suradnje koji bi bio rezultat rada skupine visokih dužnosnika. Vijeće je naglasilo da bi ta vrsta suradnja trebala obuhvatiti sve oblike socijalne zaštite i da bi, tamo gdje je to potrebno, trebala pomoći državama članicama da poboljšaju i ojačaju svoje sustave socijalne zaštite u skladu s nacionalnim prioritetima. Podsjetilo je i na nadležnost država članica za ustrojstvo i financiranje socijalne zaštite te potvrdilo četiri opća cilja koje je utvrdila Komisija u kontekstu općeg izazova modernizacije sustavâ socijalne zaštite: učiniti rad isplativim i prihod sigurnim, postići sigurnost mirovina i održivost mirovinskih sustava, promicati socijalnu uključenost te osigurati visoku kvalitetu i održivost zdravstvene zaštite. Naglasilo je također kako u svim aktivnostima usmjerenima na ostvarivanje tih četiriju ciljeva mora biti integrirana ravnopravnost žena i muškaraca. Konačno, Vijeće je potvrdilo da su aspekti povezani s financiranjem zajednički svim tim ciljevima. |
| --- | --- |

(3)

U svojim zaključcima od 17. prosinca 1999. o jačanju suradnje u procesu modernizacije i poboljšanja socijalne zaštite (1) Vijeće je poduprlo prijedlog Komisije da se ta mjera provede uspostavom mehanizma pojačane suradnje koji bi bio rezultat rada skupine visokih dužnosnika. Vijeće je naglasilo da bi ta vrsta suradnja trebala obuhvatiti sve oblike socijalne zaštite i da bi, tamo gdje je to potrebno, trebala pomoći državama članicama da poboljšaju i ojačaju svoje sustave socijalne zaštite u skladu s nacionalnim prioritetima. Podsjetilo je i na nadležnost država članica za ustrojstvo i financiranje socijalne zaštite te potvrdilo četiri opća cilja koje je utvrdila Komisija u kontekstu općeg izazova modernizacije sustavâ socijalne zaštite: učiniti rad isplativim i prihod sigurnim, postići sigurnost mirovina i održivost mirovinskih sustava, promicati socijalnu uključenost te osigurati visoku kvalitetu i održivost zdravstvene zaštite. Naglasilo je također kako u svim aktivnostima usmjerenima na ostvarivanje tih četiriju ciljeva mora biti integrirana ravnopravnost žena i muškaraca. Konačno, Vijeće je potvrdilo da su aspekti povezani s financiranjem zajednički svim tim ciljevima.

| (4) | U zaključcima Europskog vijeća u Lisabonu 23. i 24. ožujka 2000. priznata je važnost socijalne zaštite za daljnji razvoj i modernizaciju aktivne i dinamične socijalne države u Europi te je Vijeće pozvano da ojača suradnju među državama članica razmjenom iskustava i najboljih praksi na temelju poboljšanih informacijskih mreža. |
| --- | --- |

(4)

U zaključcima Europskog vijeća u Lisabonu 23. i 24. ožujka 2000. priznata je važnost socijalne zaštite za daljnji razvoj i modernizaciju aktivne i dinamične socijalne države u Europi te je Vijeće pozvano da ojača suradnju među državama članica razmjenom iskustava i najboljih praksi na temelju poboljšanih informacijskih mreža.

| (5) | Na sastanku u Nici i na svojim kasnijim sastancima Europsko vijeće redovito je potvrđivalo rad Odbora za socijalnu zaštitu u promicanju i unapređivanju političke razmjene i koordinacije u području socijalne zaštite na razini Unije. |
| --- | --- |

(5)

Na sastanku u Nici i na svojim kasnijim sastancima Europsko vijeće redovito je potvrđivalo rad Odbora za socijalnu zaštitu u promicanju i unapređivanju političke razmjene i koordinacije u području socijalne zaštite na razini Unije.

| (6) | Odbor za socijalnu zaštitu, osnovan Odlukom Vijeća 2000/436/EZ (2) koja je stavljena izvan snage i zamijenjena Odlukom Vijeća 2004/689/EZ (3), jasno se pokazao korisnim kao savjetodavno tijelo Vijeća i Komisije te je aktivno doprinio razvoju otvorene metode koordinacije (OMC), kako je uspostavljena na sastanku Europskoga vijeća u Lisabonu 23. i 24. ožujka 2000. Mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu „Osnaživanje socijalnog OMC-a u kontekstu strategije Europa 2020.”, koje je Vijeće podržalo 17. lipnja 2011., ponovno potvrđuje valjanost ciljeva i instrumenata socijalnog OMC-a. U ovoj Odluci trebalo bi odraziti ulogu Odbora u okviru OMC-a. |
| --- | --- |

(6)

Odbor za socijalnu zaštitu, osnovan Odlukom Vijeća 2000/436/EZ (2) koja je stavljena izvan snage i zamijenjena Odlukom Vijeća 2004/689/EZ (3), jasno se pokazao korisnim kao savjetodavno tijelo Vijeća i Komisije te je aktivno doprinio razvoju otvorene metode koordinacije (OMC), kako je uspostavljena na sastanku Europskoga vijeća u Lisabonu 23. i 24. ožujka 2000. Mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu „Osnaživanje socijalnog OMC-a u kontekstu strategije Europa 2020.”, koje je Vijeće podržalo 17. lipnja 2011., ponovno potvrđuje valjanost ciljeva i instrumenata socijalnog OMC-a. U ovoj Odluci trebalo bi odraziti ulogu Odbora u okviru OMC-a.

| (7) | U svojim zaključcima od 27. i 28. lipnja 2013. Europsko vijeće navelo je kako bi trebalo ojačati socijalnu dimenziju ekonomske i monetarne unije. Za početak, važno je bolje pratiti i uzimati u obzir socijalno stanje i stanje na tržištu rada unutar ekonomske i monetarne unije, posebno koristeći se odgovarajućim socijalnim indikatorima i indikatorima zapošljavanja u okviru europskog semestra. Važno je također osigurati bolju koordinaciju politika zapošljavanja i socijalnih politika, uz puno poštovanje nacionalnih nadležnosti. |
| --- | --- |

(7)

U svojim zaključcima od 27. i 28. lipnja 2013. Europsko vijeće navelo je kako bi trebalo ojačati socijalnu dimenziju ekonomske i monetarne unije. Za početak, važno je bolje pratiti i uzimati u obzir socijalno stanje i stanje na tržištu rada unutar ekonomske i monetarne unije, posebno koristeći se odgovarajućim socijalnim indikatorima i indikatorima zapošljavanja u okviru europskog semestra. Važno je također osigurati bolju koordinaciju politika zapošljavanja i socijalnih politika, uz puno poštovanje nacionalnih nadležnosti.

| (8) | U svojim zaključcima od 24. i 25. listopada 2013. Europsko vijeće navelo je da će se koordinacija ekonomskih politika, politika zapošljavanja i socijalnih politika dodatno osnažiti u skladu s postojećim postupcima, uz puno poštovanje nacionalnih nadležnosti. Europsko vijeće smatralo je kako to zahtijeva veće napore na jačanju suradnje između različitih sastava Vijeća kako bi se osigurala dosljednost tih politika u skladu sa zajedničkim ciljevima. |
| --- | --- |

(8)

U svojim zaključcima od 24. i 25. listopada 2013. Europsko vijeće navelo je da će se koordinacija ekonomskih politika, politika zapošljavanja i socijalnih politika dodatno osnažiti u skladu s postojećim postupcima, uz puno poštovanje nacionalnih nadležnosti. Europsko vijeće smatralo je kako to zahtijeva veće napore na jačanju suradnje između različitih sastava Vijeća kako bi se osigurala dosljednost tih politika u skladu sa zajedničkim ciljevima.

| (9) | Ova bi Odluka trebala odražavati razvoj europskog semestra i ulogu Odbora u tom procesu. Posebno se u Uredbi Vijeća (EZ) br. 1466/97 (4) predviđa da bi se u okviru europskog semestra, prema potrebi, trebalo savjetovati s Gospodarskim i financijskim odborom, Odborom za ekonomsku politiku, Odborom za zapošljavanje i Odborom za socijalnu zaštitu. Osim toga, u Uredbi (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) predviđa se da pri detaljnom preispitivanju treba, prema potrebi, uzeti u obzir preporuke ili pozive Vijeća upućene državama članicama. Njome se također predviđa da se u planu korektivnog djelovanja za svaku državu članicu za koju se pokreće postupak u slučaju prekomjerne neravnoteže uzima u obzir ekonomski i socijalni učinak djelovanja politika te je taj plan u skladu s općim smjernicama ekonomskih politika i smjernicama za zapošljavanje. |
| --- | --- |

(9)

Ova bi Odluka trebala odražavati razvoj europskog semestra i ulogu Odbora u tom procesu. Posebno se u Uredbi Vijeća (EZ) br. 1466/97 (4) predviđa da bi se u okviru europskog semestra, prema potrebi, trebalo savjetovati s Gospodarskim i financijskim odborom, Odborom za ekonomsku politiku, Odborom za zapošljavanje i Odborom za socijalnu zaštitu. Osim toga, u Uredbi (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) predviđa se da pri detaljnom preispitivanju treba, prema potrebi, uzeti u obzir preporuke ili pozive Vijeća upućene državama članicama. Njome se također predviđa da se u planu korektivnog djelovanja za svaku državu članicu za koju se pokreće postupak u slučaju prekomjerne neravnoteže uzima u obzir ekonomski i socijalni učinak djelovanja politika te je taj plan u skladu s općim smjernicama ekonomskih politika i smjernicama za zapošljavanje.

| (10) | Odbor i tijela Unije uključena u usklađivanje ekonomskih i socijalnih politika, a posebno Odbor za zapošljavanje, Gospodarski i financijski odbor te Odbor za ekonomsku politiku, trebali bi blisko surađivati. Kada je to primjereno i ako su se o tome dogovorili sudjelujući odbori, suradnja Odbora s Odborom za zapošljavanje, Gospodarskim i financijskim odborom te Odborom za ekonomsku politiku može obuhvaćati i organiziranje zajedničkih sastanaka, osobito u kontekstu pripadajućih uloga odborâ u okviru europskog semestra. |
| --- | --- |

(10)

Odbor i tijela Unije uključena u usklađivanje ekonomskih i socijalnih politika, a posebno Odbor za zapošljavanje, Gospodarski i financijski odbor te Odbor za ekonomsku politiku, trebali bi blisko surađivati. Kada je to primjereno i ako su se o tome dogovorili sudjelujući odbori, suradnja Odbora s Odborom za zapošljavanje, Gospodarskim i financijskim odborom te Odborom za ekonomsku politiku može obuhvaćati i organiziranje zajedničkih sastanaka, osobito u kontekstu pripadajućih uloga odborâ u okviru europskog semestra.

| (11) | Kako bi djelotvorno ostvarili svoj mandat iz Ugovora i kako bi se omogućila potrebna fleksibilnost radi prilagođavanja rokovima za aktivnosti Odbora, osobito u okviru ciklusa europskog semestra, odredbe o upravljanju koje se odnose na funkcioniranje Odbora trebalo bi revidirati tako da se osiguraju učinkovitost i kontinuitet. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi djelotvorno ostvarili svoj mandat iz Ugovora i kako bi se omogućila potrebna fleksibilnost radi prilagođavanja rokovima za aktivnosti Odbora, osobito u okviru ciklusa europskog semestra, odredbe o upravljanju koje se odnose na funkcioniranje Odbora trebalo bi revidirati tako da se osiguraju učinkovitost i kontinuitet.

| (12) | Odluku 2004/689/EZ trebalo bi staviti izvan snage, |
| --- | --- |

(12)

Odluku 2004/689/EZ trebalo bi staviti izvan snage,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Osnivanje

Osniva se Odbor za socijalnu zaštitu („Odbor”) sa savjetodavnom ulogom kako bi se promicala suradnja u području politika socijalne zaštite među državama članicama i s Komisijom, u potpunom skladu s Ugovorom i uz dužno poštovanje ovlasti institucija i tijela Unije.

Članak 2.

Zadaće

1.   Zadaće Odbora su sljedeće:

| (a) | pratiti socijalnu situaciju i razvoj politika socijalne zaštite u državama članicama i Uniji; |
| --- | --- |

(a)

pratiti socijalnu situaciju i razvoj politika socijalne zaštite u državama članicama i Uniji;

| (b) | poticati razmjenu podataka, iskustava i dobre prakse među državama članicama i s Komisijom; |
| --- | --- |

(b)

poticati razmjenu podataka, iskustava i dobre prakse među državama članicama i s Komisijom;

| (c) | ne dovodeći u pitanje članak 240. Ugovora, u svojem području nadležnosti pripremati izvješća, davati mišljenja ili obavljati druge poslove na zahtjev Vijeća ili Komisije ili na vlastitu inicijativu. |
| --- | --- |

(c)

ne dovodeći u pitanje članak 240. Ugovora, u svojem području nadležnosti pripremati izvješća, davati mišljenja ili obavljati druge poslove na zahtjev Vijeća ili Komisije ili na vlastitu inicijativu.

2.   Za potrebe stavka 1., Odbor posebno nastoji:

| (a) | koristiti se otvorenom metodom koordinacije, uključujući primjenom zajednički dogovorenih instrumenata za praćenje te provedbom međusobno dogovorenih aranžmana za evaluaciju u provedbi zajedničkih ciljeva koje je Vijeće dogovorilo; |
| --- | --- |

(a)

koristiti se otvorenom metodom koordinacije, uključujući primjenom zajednički dogovorenih instrumenata za praćenje te provedbom međusobno dogovorenih aranžmana za evaluaciju u provedbi zajedničkih ciljeva koje je Vijeće dogovorilo;

| (b) | doprinositi svim aspektima europskog semestra u okviru svoje nadležnosti te o njima izvješćivati Vijeće; |
| --- | --- |

(b)

doprinositi svim aspektima europskog semestra u okviru svoje nadležnosti te o njima izvješćivati Vijeće;

| (c) | prema potrebi, surađivati s drugim relevantnim tijelima i odborima koji se bave pitanjima socijalne i ekonomske politike, kao što su Odbor za zapošljavanje, Gospodarski i financijski odbor, Odbor za ekonomsku politiku i Radna skupina na visokoj razini za javno zdravstvo. |
| --- | --- |

(c)

prema potrebi, surađivati s drugim relevantnim tijelima i odborima koji se bave pitanjima socijalne i ekonomske politike, kao što su Odbor za zapošljavanje, Gospodarski i financijski odbor, Odbor za ekonomsku politiku i Radna skupina na visokoj razini za javno zdravstvo.

3.   Odbor svake godine usvaja program rada uzimajući u obzir prioritete politika Vijeća i Komisije. Program rada dostavlja se Vijeću.

4.   U ispunjavanju svojih zaduženja Odbor surađuje sa socijalnim partnerima. U tom kontekstu, Odbor uspostavlja kontakte sa socijalnim partnerima koji imaju svoje predstavnike na Trostranom socijalnom samitu za rast i zapošljavanje uspostavljenom Odlukom Vijeća 2003/174/EZ (6). Odbor uspostavlja odgovarajuće kontakte sa socijalnim nevladinim organizacijama, uzimajući u obzir njihove uloge i odgovornosti u području socijalne zaštite. Europski parlament također se obavješćuje o aktivnostima Odbora.

5.   Odbor može zatražiti pomoć vanjskih stručnjaka ako to zahtijeva dnevni red.

6.   Odbor uspostavlja kontakte s predstavnicima zemalja kandidatkinja.

Članak 3.

Članstvo

1.   Svaka država članica i Komisija imenuju po dva člana Odbora. Mogu također imenovati dva zamjenika.

2.   Države članice i Komisija ulažu sve napore kako bi se postigla ravnoteža spolova u sastavu Odbora.

Članak 4.

Djelovanje

1.   Odbor bira svojeg predsjednika među članovima koje su imenovale države članice na mandat od dvije godine. Predsjednika se može ponovno izabrati jednom na daljnji mandat od dvije godine. Radi osiguranja učinkovitosti i kontinuiteta svojeg rada, Odbor može odlučiti predsjedniku produljiti mandat za najviše osam mjeseci ako za to postoje opravdani razlozi. Predsjednik može biti na položaju najdulje četiri godine i osam mjeseci.

2.   Predsjedniku pomažu četiri potpredsjednika, od kojih dvojicu bira Odbor iz redova svojih članova na mandat od dvije godine s mogućnošću jednokratnog produljenja. Treći potpredsjednik je predstavnik države članice koja trenutačno predsjeda Vijećem. Četvrti potpredsjednik je predstavnik države članice koja će sljedeća predsjedati Vijećem.

3.   Predsjednik delegira svoje pravo glasa svojem zamjeniku.

4.   Sastanke Odbora saziva predsjednik, bilo na svoju inicijativu ili na zahtjev najmanje polovine članova Odbora.

5.   Odbor donosi svoj poslovnik.

6.   Troškovi se nadoknađuju u skladu s važećim administrativnim pravilima.

7.   Komisija Odboru pruža primjerenu analitičku i organizacijsku potporu. Komisija za tajnika imenuje člana svojeg osoblja. Tajnik i njegovo pomoćno osoblje postupaju u skladu s uputama Odbora prilikom pomaganja Odboru u izvršavanju njegovih zadaća. Tajnik surađuje s Glavnim tajništvom Vijeća u pogledu održavanja sastanaka.

Članak 5.

Radne skupine

1.   Odbor može proučavanje određenih pitanja povjeriti svojim zamjenicima članova ili u tu svrhu osnovati radne skupine. Takvom radnom skupinom predsjedava potpredsjednik Odbora, član ili zamjenik člana Odbora, dužnosnik Komisije ili član sâme radne skupine kojeg je Odbor imenovao.

2.   Komisija radnim skupinama pruža primjerenu analitičku i organizacijsku potporu.

3.   Radne skupine mogu zatražiti pomoć stručnjaka.

4.   Odbor također može osnovati zajedničke radne skupine s drugim odborima ili tijelima, a njihovo osnivanje te pravila koja se na njih primjenjuju zajednički se utvrđuju.

Članak 6.

Prijelazne odredbe

Mandat svakoga člana izabranog u skladu s člankom 3. Odluke 2004/689/EZ nastavlja se do kraja tog mandata kako je određen u skladu s člankom 4. ove Odluke. Danom početka takvog mandata smatra se dan održavanja izbora u skladu s člankom 3. Odluke 2004/689/EZ.

Članak 7.

Stavljanje izvan snage

Odluka 2004/689/EZ stavlja se izvan snage na dan prvog sastanka Odbora nakon stupanja na snagu ove Odluke. Taj sastanak Odbora održava se najkasnije četiri mjeseca od dana donošenja ove Odluke.

Članak 8.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 11. svibnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

J. DŪKLAVS

---

(1)  SL C 8, 12.1.2000., str. 7.

1

(2)  Odluka Vijeća 2000/436/EZ od 29. lipnja 2000. o osnivanju Odbora za socijalnu zaštitu (SL L 172, 12.7.2000., str. 26.).

2

(3)  Odluka Vijeća 2004/689/EZ od 4. listopada 2004. o uspostavi Odbora za socijalnu sigurnost i stavljanju izvan snage Odluke 2000/436/EZ (SL L 314, 13.10.2004., str. 8.).

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (SL L 209, 2.8.1997., str. 1.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

5

(6)  Odluka Vijeća 2003/174/EZ od 6. ožujka 2003. o uspostavi Trostranog socijalnog samita za rast i zapošljavanje (SL L 70, 14.3.2003., str. 31.).

6

---

| 14.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 121/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 121/20

---

ODLUKA (EU) 2015/774 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

оd 4. ožujka 2015.

o programu kupnje vrijednosnih papira javnog sektora na sekundarnim tržištima (ESB/2015/10)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno prvu alineju njegova članka 127. stavka 2.,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno drugi podstavak njegova članka 12. stavka 1. u vezi s prvom alinejom članka 3. stavka 1. i članak 18. stavak 1.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 18. stavkom 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu „Statut ESSB-a”), Europska središnja banka (ESB) i nacionalne središnje banke država članica čija je valuta euro (dalje u tekstu „nacionalne središnje banke”) mogu, radi ostvarivanja ciljeva ESSB-a, poslovati na financijskim tržištima, između ostaloga, izravnom kupnjom i prodajom utrživih instrumenata. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 18. stavkom 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu „Statut ESSB-a”), Europska središnja banka (ESB) i nacionalne središnje banke država članica čija je valuta euro (dalje u tekstu „nacionalne središnje banke”) mogu, radi ostvarivanja ciljeva ESSB-a, poslovati na financijskim tržištima, između ostaloga, izravnom kupnjom i prodajom utrživih instrumenata.

| (2) | Upravno vijeće je 4. rujna 2014. odlučilo započeti treći program kupnje pokrivenih obveznica (dalje u tekstu „CBPP3”) i program kupnje vrijednosnih papira osiguranih imovinom (ABSPP). Zajedno s ciljanim operacijama dugoročnijeg refinanciranja uvedenim u rujnu 2014., ovi programi kupnje imovine usmjereni su na daljnje unaprjeđivanje transmisije monetarne politike, poticanje odobravanja kredita gospodarstvu europodručja, olakšavanje uvjeta kreditiranja kućanstava i pravnih osoba i na doprinos vraćanju stope inflacije na razine bliže 2 % u skladu s očuvanjem stabilnosti cijena kao primarnim ciljem ESB-a. |
| --- | --- |

(2)

Upravno vijeće je 4. rujna 2014. odlučilo započeti treći program kupnje pokrivenih obveznica (dalje u tekstu „CBPP3”) i program kupnje vrijednosnih papira osiguranih imovinom (ABSPP). Zajedno s ciljanim operacijama dugoročnijeg refinanciranja uvedenim u rujnu 2014., ovi programi kupnje imovine usmjereni su na daljnje unaprjeđivanje transmisije monetarne politike, poticanje odobravanja kredita gospodarstvu europodručja, olakšavanje uvjeta kreditiranja kućanstava i pravnih osoba i na doprinos vraćanju stope inflacije na razine bliže 2 % u skladu s očuvanjem stabilnosti cijena kao primarnim ciljem ESB-a.

| (3) | Upravno vijeće je 22. siječnja 2015. odlučilo da bi kupnju imovine trebalo proširiti uključivanjem programa kupnje imovine javnog sektora na sekundarnim tržištima (dalje u tekstu „PSPP”). Prema PSPP-u, nacionalne središnje banke i ESB mogu na sekundarnim tržištima izravno kupovati prihvatljive utržive dužničke vrijednosne papire od prihvatljivih drugih ugovornih strana, u omjerima koji odražavaju njihove udjele u ključu za upis kapitala ESB-a. Ova odluka donesena je kao dio jedinstvene monetarne politike s obzirom na broj faktora koji su značajno povećali negativan rizik (engl. downside risk) u srednjoročnim izgledima kretanja cijena, ugrožavajući na taj način postizanje očuvanja stabilnosti cijena kao primarnog cilja ESB-a. Ovi faktori uključuju monetarni poticaj niži od očekivanog uslijed donesenih mjera monetarne politike, silazni trend u većini pokazatelja stvarne i očekivane inflacije u europodručju – mjerene kao ukupna inflacija (engl. headline inflation) i inflacija mjerena uz isključivanje utjecaja promjenjivih komponenata, kao što su energija i hrana – prema povijesno najnižim stopama, i povećanu mogućnost sekundarnih utjecaja na određivanje plaća i cijena što proizlazi iz značajnog pada cijena nafte. |
| --- | --- |

(3)

Upravno vijeće je 22. siječnja 2015. odlučilo da bi kupnju imovine trebalo proširiti uključivanjem programa kupnje imovine javnog sektora na sekundarnim tržištima (dalje u tekstu „PSPP”). Prema PSPP-u, nacionalne središnje banke i ESB mogu na sekundarnim tržištima izravno kupovati prihvatljive utržive dužničke vrijednosne papire od prihvatljivih drugih ugovornih strana, u omjerima koji odražavaju njihove udjele u ključu za upis kapitala ESB-a. Ova odluka donesena je kao dio jedinstvene monetarne politike s obzirom na broj faktora koji su značajno povećali negativan rizik (engl. downside risk) u srednjoročnim izgledima kretanja cijena, ugrožavajući na taj način postizanje očuvanja stabilnosti cijena kao primarnog cilja ESB-a. Ovi faktori uključuju monetarni poticaj niži od očekivanog uslijed donesenih mjera monetarne politike, silazni trend u većini pokazatelja stvarne i očekivane inflacije u europodručju – mjerene kao ukupna inflacija (engl. headline inflation) i inflacija mjerena uz isključivanje utjecaja promjenjivih komponenata, kao što su energija i hrana – prema povijesno najnižim stopama, i povećanu mogućnost sekundarnih utjecaja na određivanje plaća i cijena što proizlazi iz značajnog pada cijena nafte.

| (4) | PSPP je razmjerna mjera za smanjenje rizika na izglede kretanja cijena jer će dalje olakšati monetarne i financijske uvjete, uključujući one koji su važni za uvjete kreditiranja nefinancijskih društava i kućanstava iz europodručja, na taj način podupirući ukupnu potrošnju i investicijsku potrošnju u europodručju te konačno doprinoseći povratku stope inflacije na razine ispod, ali blizu 2 % u srednjoročnom razdoblju. U okruženju gdje su ključne kamatne stope ESB-a na svojim donjim granicama, a za programe kupnje usmjerene na imovinu privatnog sektora, procijenjeno je da su osigurali mjerljivu, ali nedovoljnu mogućnost za rješavanje prevladavajućih negativnih rizika (engl. downside risks) u odnosu na stabilnost cijena, potrebno je mjerama monetarne politike Eurosustava dodati PSPP kao instrument koji realnom gospodarstvu nudi visoki transmisijski potencijal. Zahvaljujući svom učinku ponovnog uravnoteženja portfelja, znatan opseg kupnje PSPP-a doprinijet će ostvarenju osnovnog cilja monetarne politike uvođenjem financijskih posrednika radi povećanja puštanja likvidnosti na međubankovno tržište i kreditiranja gospodarstva europodručja. |
| --- | --- |

(4)

PSPP je razmjerna mjera za smanjenje rizika na izglede kretanja cijena jer će dalje olakšati monetarne i financijske uvjete, uključujući one koji su važni za uvjete kreditiranja nefinancijskih društava i kućanstava iz europodručja, na taj način podupirući ukupnu potrošnju i investicijsku potrošnju u europodručju te konačno doprinoseći povratku stope inflacije na razine ispod, ali blizu 2 % u srednjoročnom razdoblju. U okruženju gdje su ključne kamatne stope ESB-a na svojim donjim granicama, a za programe kupnje usmjerene na imovinu privatnog sektora, procijenjeno je da su osigurali mjerljivu, ali nedovoljnu mogućnost za rješavanje prevladavajućih negativnih rizika (engl. downside risks) u odnosu na stabilnost cijena, potrebno je mjerama monetarne politike Eurosustava dodati PSPP kao instrument koji realnom gospodarstvu nudi visoki transmisijski potencijal. Zahvaljujući svom učinku ponovnog uravnoteženja portfelja, znatan opseg kupnje PSPP-a doprinijet će ostvarenju osnovnog cilja monetarne politike uvođenjem financijskih posrednika radi povećanja puštanja likvidnosti na međubankovno tržište i kreditiranja gospodarstva europodručja.

| (5) | PSPP sadrži niz zaštitnih mehanizama kako bi se osiguralo da predviđene kupnje budu razmjerne njegovim ciljevima i da su povezani financijski rizici uzeti u obzir na odgovarajući način pri njegovu planiranju i da će biti ograničeni kroz upravljanje rizikom. Radi omogućavanja nesmetanog funkcioniranja tržišta prihvatljivih utrživih dužničkih vrijednosnih papira i radi izbjegavanja ometanja uobičajenog restrukturiranja duga, na kupnje ovih vrijednosnih papira od strane središnjih banaka Eurosustava primjenjivat će se pragovi. |
| --- | --- |

(5)

PSPP sadrži niz zaštitnih mehanizama kako bi se osiguralo da predviđene kupnje budu razmjerne njegovim ciljevima i da su povezani financijski rizici uzeti u obzir na odgovarajući način pri njegovu planiranju i da će biti ograničeni kroz upravljanje rizikom. Radi omogućavanja nesmetanog funkcioniranja tržišta prihvatljivih utrživih dužničkih vrijednosnih papira i radi izbjegavanja ometanja uobičajenog restrukturiranja duga, na kupnje ovih vrijednosnih papira od strane središnjih banaka Eurosustava primjenjivat će se pragovi.

| (6) | PSPP je u potpunosti usklađen s obvezama središnjih banaka Eurosustava iz Ugovora, uključujući zabranu monetarnog financiranja i ne narušava funkcioniranje Eurosustava u skladu s načelom otvorenog tržišnog gospodarstva sa slobodnim tržišnim natjecanjem. |
| --- | --- |

(6)

PSPP je u potpunosti usklađen s obvezama središnjih banaka Eurosustava iz Ugovora, uključujući zabranu monetarnog financiranja i ne narušava funkcioniranje Eurosustava u skladu s načelom otvorenog tržišnog gospodarstva sa slobodnim tržišnim natjecanjem.

| (7) | U pogledu veličine PSPP-a, ABSPP-a i CBPP3, puštena likvidnost na tržište ukupnim mjesečnim kupnjama iznosit će 60 milijardi EUR. Namjera je da se kupnje provedu do kraja rujna 2016. i provodit će se, u svakom slučaju, dok Upravno vijeće primijeti stalnu prilagodbu inflacije usklađenu s njegovim ciljem postizanja stope inflacije ispod, ali blizu 2 % u srednjoročnom razdoblju. |
| --- | --- |

(7)

U pogledu veličine PSPP-a, ABSPP-a i CBPP3, puštena likvidnost na tržište ukupnim mjesečnim kupnjama iznosit će 60 milijardi EUR. Namjera je da se kupnje provedu do kraja rujna 2016. i provodit će se, u svakom slučaju, dok Upravno vijeće primijeti stalnu prilagodbu inflacije usklađenu s njegovim ciljem postizanja stope inflacije ispod, ali blizu 2 % u srednjoročnom razdoblju.

| (8) | S ciljem osiguravanja učinkovitosti PSPP-a, Eurosustav pojašnjava da prihvaća isti (pari passu) tretman kao privatni ulagatelji u pogledu utrživih dužničkih vrijednosnih papira koje Eurosustav može kupiti prema PSPP-u, u skladu s uvjetima tih instrumenata. |
| --- | --- |

(8)

S ciljem osiguravanja učinkovitosti PSPP-a, Eurosustav pojašnjava da prihvaća isti (pari passu) tretman kao privatni ulagatelji u pogledu utrživih dužničkih vrijednosnih papira koje Eurosustav može kupiti prema PSPP-u, u skladu s uvjetima tih instrumenata.

| (9) | Kupnja prihvatljivih utrživih dužničkih instrumenata od strane Eurosustava prema PSPP-u trebala bi se provoditi decentralizirano, uzimajući u obzir formiranje tržišnih cijena i funkcioniranje tržišta i biti usklađena od strane ESB-a te na taj način osiguravati jedinstvenost monetarne politike Eurosustava, |
| --- | --- |

(9)

Kupnja prihvatljivih utrživih dužničkih instrumenata od strane Eurosustava prema PSPP-u trebala bi se provoditi decentralizirano, uzimajući u obzir formiranje tržišnih cijena i funkcioniranje tržišta i biti usklađena od strane ESB-a te na taj način osiguravati jedinstvenost monetarne politike Eurosustava,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Ustanovljavanje i područje primjene PSPP-a

Eurosustav ovime ustanovljuje PSPP, prema kojem središnje banke Eurosustava kupuju prihvatljive utržive dužničke vrijednosne papire, kao što je utvrđeno u članku 3., na sekundarnim tržištima, od prihvatljivih drugih ugovornih strana, kao što je utvrđeno u članku 7. pod određenim uvjetima.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Odluke primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „središnja banka Eurosustava” znači ESB i nacionalne središnje banke država članica čija je valuta euro (dalje u tekstu „nacionalne središnje banke”); |
| --- | --- |

1.

„središnja banka Eurosustava” znači ESB i nacionalne središnje banke država članica čija je valuta euro (dalje u tekstu „nacionalne središnje banke”);

| 2. | „priznata agencija” znači subjekt koji je Eurosustav razvrstao kao priznatu agenciju za potrebe PSPP-a; |
| --- | --- |

2.

„priznata agencija” znači subjekt koji je Eurosustav razvrstao kao priznatu agenciju za potrebe PSPP-a;

| 3. | „međunarodna organizacija” znači subjekt u smislu članka 118. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), koji je Eurosustav razvrstao kao međunarodnu organizaciju za potrebe PSPP-a; |
| --- | --- |

3.

„međunarodna organizacija” znači subjekt u smislu članka 118. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), koji je Eurosustav razvrstao kao međunarodnu organizaciju za potrebe PSPP-a;

| 4. | „multilateralna razvojna banka” znači subjekt u smislu članka 117. stavka 2. Uredbe (EU) br. 575/2013, a koji je Eurosustav razvrstao kao multilateralnu razvojnu banku za potrebe PSPP-a; |
| --- | --- |

4.

„multilateralna razvojna banka” znači subjekt u smislu članka 117. stavka 2. Uredbe (EU) br. 575/2013, a koji je Eurosustav razvrstao kao multilateralnu razvojnu banku za potrebe PSPP-a;

| 5. | „pozitivni rezultat preispitivanja” znači kasnija od sljedećih dviju odluka: odluka Uprave Europskog mehanizma za stabilnost, a u slučaju ako Međunarodni monetarni fond sufinancira program financijske pomoći, odluka Izvršnog odbora Međunarodnog monetarnog fonda kojom odobrava sljedeću raspodjelu temeljem tog programa, uz pretpostavku da su obje odluke potrebne za nastavak kupnji prema PSPP-u. |
| --- | --- |

5.

„pozitivni rezultat preispitivanja” znači kasnija od sljedećih dviju odluka: odluka Uprave Europskog mehanizma za stabilnost, a u slučaju ako Međunarodni monetarni fond sufinancira program financijske pomoći, odluka Izvršnog odbora Međunarodnog monetarnog fonda kojom odobrava sljedeću raspodjelu temeljem tog programa, uz pretpostavku da su obje odluke potrebne za nastavak kupnji prema PSPP-u.

Popis subjekata iz točaka od 2. do 4. objavljen je na mrežnim stranicama ESB-a.

Članak 3.

Kriteriji prihvatljivosti za utržive dužničke vrijednosne papire

1.   U skladu sa zahtjevima utvrđenim u ovom članku, utrživi dužnički vrijednosni papiri nominirani u eurima koje je izdala središnja država države članice čija je valuta euro, priznate agencije koje se nalaze u europodručju, međunarodne organizacije koje se nalaze u europodručju i multilateralne razvojne banke koje se nalaze u europodručju prihvatljivi su za kupnju od strane središnjih banaka Eurosustava prema PSPP-u. U iznimnim okolnostima, kada se predviđeni iznos kupnje ne može postići, Upravno vijeće može odlučiti kupiti utržive dužničke vrijednosne papire koje su izdali drugi subjekti koji se nalaze u europodručju, u skladu s uvjetima utvrđenim u stavku 4.

2.   Da bi bili prihvatljivi za kupnje prema PSPP-u, utrživi dužnički vrijednosni papiri moraju udovoljavati kriterijima prihvatljivosti za utrživu imovinu za kreditne operacije Eurosustava sukladno Prilogu I. Smjernici ESB/2011/14 (2), sukladno sljedećim uvjetima:

| (a) | izdavatelj ili garant utrživih dužničkih vrijednosnih papira mora imati procjenu kreditne kvalitete od najmanje 3. stupnja kreditne kvalitete na usklađenoj ljestvici kreditnih rejtinga Eurosustava izraženu u obliku najmanje jednog javnog kreditnog rejtinga koji je dodijelila vanjska institucija za procjenu kreditnog rizika (VIPKR) prihvaćena unutar okvira za kreditnu procjenu Eurosustava; |
| --- | --- |

(a)

izdavatelj ili garant utrživih dužničkih vrijednosnih papira mora imati procjenu kreditne kvalitete od najmanje 3. stupnja kreditne kvalitete na usklađenoj ljestvici kreditnih rejtinga Eurosustava izraženu u obliku najmanje jednog javnog kreditnog rejtinga koji je dodijelila vanjska institucija za procjenu kreditnog rizika (VIPKR) prihvaćena unutar okvira za kreditnu procjenu Eurosustava;

| (b) | ako postoji više rejtinga VIPKR-a za izdavatelja ili garanta, vrijedi pravilo najbolje procjene, tj. koristi se najbolji raspoloživi rejting VIPKR-a za izdavatelja ili garanta. Ako je ispunjenje zahtjeva kreditne kvalitete ustanovljeno temeljem rejtinga garanta od strane VIPKR-a, garancija ispunjava svojstva prihvatljive garancije kako je utvrđeno u odjeljku 6.3.2. točke (c) podtočke od i. do iv. Priloga I. Smjernici ESB/2011/14; |
| --- | --- |

(b)

ako postoji više rejtinga VIPKR-a za izdavatelja ili garanta, vrijedi pravilo najbolje procjene, tj. koristi se najbolji raspoloživi rejting VIPKR-a za izdavatelja ili garanta. Ako je ispunjenje zahtjeva kreditne kvalitete ustanovljeno temeljem rejtinga garanta od strane VIPKR-a, garancija ispunjava svojstva prihvatljive garancije kako je utvrđeno u odjeljku 6.3.2. točke (c) podtočke od i. do iv. Priloga I. Smjernici ESB/2011/14;

| (c) | ako kreditna procjena od strane prihvaćenog VIPKR-a za izdavatelja ili garanta ne odgovara najmanje 3. stupnju kreditne kvalitete na usklađenoj ljestvici kreditnih rejtinga Eurosustava, utrživi dužnički vrijednosni papiri prihvatljivi su samo ako ih izdaje ili za njih jamči središnja država države članice europodručja prema programu financijske potpore i u odnosu na koju se primjena praga kreditne kvalitete Eurosustava privremeno ne primjenjuje od strane Upravnog vijeća sukladno članku 8. Smjernice ESB/2014/31 (3); |
| --- | --- |

(c)

ako kreditna procjena od strane prihvaćenog VIPKR-a za izdavatelja ili garanta ne odgovara najmanje 3. stupnju kreditne kvalitete na usklađenoj ljestvici kreditnih rejtinga Eurosustava, utrživi dužnički vrijednosni papiri prihvatljivi su samo ako ih izdaje ili za njih jamči središnja država države članice europodručja prema programu financijske potpore i u odnosu na koju se primjena praga kreditne kvalitete Eurosustava privremeno ne primjenjuje od strane Upravnog vijeća sukladno članku 8. Smjernice ESB/2014/31 (3);

| (d) | u slučaju provjere tekućeg programa financijske potpore, prihvatljivost za PSPP kupnje privremeno se opoziva i vraća se samo u slučaju pozitivnog ishoda provjere. |
| --- | --- |

(d)

u slučaju provjere tekućeg programa financijske potpore, prihvatljivost za PSPP kupnje privremeno se opoziva i vraća se samo u slučaju pozitivnog ishoda provjere.

3.   Da bi bili prihvatljivi za kupnje prema PSPP-u, dužnički vrijednosni papiri, u smislu stavaka od 1. do 2., moraju imati preostalo dospijeće od najmanje 2 godine i najviše 30 godina u vrijeme njihove kupnje od stane odgovarajuće središnje banke Eurosustava. Radi omogućavanja nesmetane provedbe, utrživi dužnički instrumenti s preostalim dospijećem od 30 godina i 364 dana prihvatljivi su prema PSPP-u. Nacionalne središnje banke također provode zamjenske kupnje utrživih dužničkih vrijednosnih papira koje su izdale međunarodne organizacije i multilateralne razvojne banke ako se predviđeni iznosi za kupnju u utrživim dužničkim vrijednosnim papirima koje su izdale središnje države i priznate agencije ne mogu postići.

4.   Središnje banke Eurosustava mogu, u iznimnim okolnostima, predložiti Upravnom vijeću javna nefinancijska društva koja se nalaze u njihovoj državi kao izdavatelje utrživih dužničkih instrumenata za zamjensku kupnju u slučaju da se predviđeni iznosi za kupnju utrživih dužničkih instrumenata koje su izdale središnje države ili priznate agencije koje se nalaze u njihovoj državi ne mogu postići. Predložena javna nefinancijska društva moraju ispunjavati najmanje oba sljedeća kriterija:

| — | moraju biti „nefinancijska društva” kako su definirana u Uredbi (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), |
| --- | --- |

—

moraju biti „nefinancijska društva” kako su definirana u Uredbi (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4),

| — | moraju biti subjekti „javnog sektora” odnosno subjekt u smislu značenja iz članka 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 3603/93 (5). |
| --- | --- |

—

moraju biti subjekti „javnog sektora” odnosno subjekt u smislu značenja iz članka 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 3603/93 (5).

Nakon odobrenja Upravnog vijeća, utrživi dužnički instrumenti nominirani u eurima koje su izdala takva javna nefinancijska društva koja se nalaze u euopodručju koja udovoljavaju i. kriteriju prihvatljivosti za utrživu imovinu kao kolaterala za kreditne operacije Eurosustava, prema odjeljku 6.2.1. Priloga I. Smjernici ESB/2011/14 i ii. zahtjevima iz stavaka 2. i 3., prihvatljivi su za zamjenske kupnje prema PSPP-u.

5.   U načelu, kupnje nominalnih utrživih dužničkih instrumenata uz negativni prinos do dospijeća (ili najniži prinos (engl. yield to worst)) iznad pasivne kamatne stope dozvoljene su.

Članak 4.

Ograničenja izvršenja kupnji

1.   Radi odobrenja formiranja tržišne cijene za prihvatljive vrijednosne papire, ne smiju se dozvoliti kupnje novoizdanih vrijednosnih papira ili vrijednosnih papira trajne emisije (engl. tapped security) i utrživih dužničkih instrumenata s preostalim dospijećem, koje se provode u vremenskom razdoblju ubrzo prije ili ubrzo nakon dospijeća utrživih dužničkih instrumenata koji se izdaju tijekom razdoblja koje treba utvrditi Upravno vijeće (razdoblje isključenja (engl. black-out period)). Za sindiciranja, dotična razdoblja isključenja treba poštovati, koliko je to moguće, prije izdavanja.

2.   Za dužničke vrijednosne papire koje izdaje ili za koje jamči središnja država države članice europodručja prema programu financijske potpore, razdoblje kupnje prema PSPP-u, nakon pozitivnog ishoda svake provjere programa, u pravilu je ograničeno na dva mjeseca, osim ako ne postoje iznimne okolnosti koje opravdavaju privremenu odgodu kupnje prije takvog razdoblja ili nastavak kupnje nakon takvog razdoblja i do početaka sljedeće provjere.

Članak 5.

Ograničenja kupnje

1.   Sukladno članku 3. ograničenje izdanja po međunarodnom identifikacijskom broju vrijednosnog papira primjenjuje se prema PSPP-u na utržive dužničke vrijednosne papire koji ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 3. nakon konsolidiranja udjela u svim portfeljima središnjih banaka Eurosustava. Ograničenje će u početku biti postavljeno na 25 % za prvih šest mjeseci kupnji i naknadno će ga preispitati Upravno vijeće.

2.   U slučaju dužničkih vrijednosnih papira iz članka 3. stavka 2. točke (c) primjenjuju se različita ograničenja izdanja.

3.   Prema PSPP-u, ukupno ograničenje od 33 % neotplaćenih vrijednosnih papira izdavatelja primjenjuje se na sve prihvatljive utržive dužničke vrijednosne papire u odnosu na dospijeća utvrđena u članku 3. nakon konsolidiranja udjela u svim portfeljima središnjih banaka Eurosustava.

Članak 6.

Raspodjela portfelja

1.   Od ukupne vrijednosti kupljenih utrživih dužničkih vrijednosnih papira prihvatljivih prema PSPP-u, 12 % čine kupnje vrijednosnih papira izdanih od strane prihvatljivih međunarodnih organizacija i multilateralnih razvojnih banaka, a 88 % čine kupnje vrijednosnih papira izdanih od strane prihvatljivih središnjih država i prihvaćenih agencija. Ova raspodjela podliježe reviziji od strane Upravnog vijeća. Kupnje dužničkih vrijednosnih papira koje su izdale prihvatljive međunarodne organizacije i multilateralne razvojne banke mogu obavljati samo nacionalne središnje banke.

2.   Udio nacionalnih središnjih banaka u ukupnoj tržišnoj vrijednosti kupnji utrživih dužničkih vrijednosnih papira prihvatljivih prema PSPP-u iznosi 92 %, a preostalih 8 % kupuje ESB. Raspodjela kupnji između država vrši se prema ključu za upis kapitala ESB-a kako je navedeno u članku 29. Statuta ESSB-a.

3.   Središnje banke Eurosustava primjenjuju poseban postupak za raspodjelu utrživih dužničkih vrijednosnih papira za kupnju prema PSPP-u. Upravno vijeće dozvoljava ad hoc odstupanja od posebnog postupka ako objektivne okolnosti narušavaju provedbu navedenog postupka ili na drugi način učine odstupanja potrebnim radi ostvarenja općih ciljeva monetarne politike PSPP-a. Naročito, svaki NSB kupuje prihvatljive vrijednosne papire izdavatelja iz svoje države. Vrijednosni papiri koje su izdale prihvatljive međunarodne organizacije i multilateralne razvojne banke mogu kupovati sve nacionalne središnje banke. ESB kupuje vrijednosne papire koje su izdale središnje države i priznate agencije svih država.

Članak 7.

Prihvatljive druge ugovorne strane

Prihvatljive druge ugovorne strane za PSPP su sljedeće:

| (a) | subjekti koji udovoljavaju kriterijima prihvatljivosti za sudjelovanje u operacijama monetarne politike Eurosustava sukladno odjeljku 2.1. Priloga I. Smjernici ESB/2011/14; i |
| --- | --- |

(a)

subjekti koji udovoljavaju kriterijima prihvatljivosti za sudjelovanje u operacijama monetarne politike Eurosustava sukladno odjeljku 2.1. Priloga I. Smjernici ESB/2011/14; i

| (b) | druge ugovorne strane koje središnje banke Eurosustava koriste za investiranje njihovih investicijskih portfelja nominiranih u eurima. |
| --- | --- |

(b)

druge ugovorne strane koje središnje banke Eurosustava koriste za investiranje njihovih investicijskih portfelja nominiranih u eurima.

Članak 8.

Transparentnost

1.   Eurosustav tjedno objavljuje ukupnu knjigovodstvenu vrijednost vrijednosnih papira koji se drže prema PSPP-u u objašnjenju svog konsolidiranog tjednog financijskog izvješća.

2.   Eurosutav mjesečno objavljuje ponderirani prosjek preostalog dospijeća svojih udjela prema PSPP-u, prema rezidentnosti izdavatelja, odvajajući međunarodne organizacije i multilateralne razvoje banke od drugih izdavatelja.

3.   Knjigovodstvena vrijednost vrijednosnih papira koji se drže prema PSPP-u objavljuje se tjedno na mrežnim stranicama ESB-a u odjeljku o operacijama na otvorenom tržištu.

Članak 9.

Pozajmljivanje vrijednosnih papira

Eurosustav omogućava pozajmljivanje vrijednosnih papira kupljenih prema PSPP-u, uključujući repo poslove, s ciljem osiguravanja učinkovitosti PSPP-a.

Članak 10.

Završna odredba

Ova Odluka stupa na snagu na dan nakon njezine objave na mrežnim stranicama ESB-a. Primjenjuje se od 9. ožujka 2015.

Sastavljeno u Nikoziji 4. ožujka 2015.

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

1

(2)  Smjernica ESB/2011/14 od 20. rujna 2011. o instrumentima i postupcima monetarne politike Eurosustava (SL L 331, 14.12.2011., str. 1.).

2

(3)  Smjernica ESB/2014/31 od 9. srpnja 2014. o dodatnim privremenim mjerama koje se odnose na operacije refinanciranja Eurosustava i prihvatljivost instrumenata osiguranja i o izmjeni Smjernice ESB/2007/9 (SL L 240, 13.8.2014., str. 28.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (SL L 174, 26.6.2013., str. 1.).

4

(5)  Uredba Vijeća (EZ) br. 3603/93 od 13. prosinca 1993. o utvrđivanju definicija za primjenu zabrana iz članka 104. i članka 104.b stavka 1. Ugovora (SL L 332, 31.12.1993., str. 1.).

5

---

Ispravci

| 14.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 121/25 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 121/25

---

Ispravak Dodatnog protokola uz Sporazum o trgovini, razvoju i suradnji između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Južne Afrike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji

(
  Službeni list Europske unije L 117 od 8. svibnja 2015.
  )

Na stranici 10.:

umjesto:

„Съставено в Кейп Таун на дванадесети март и в Рига на двадесет и седми март две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Ciudad del Cabo el doce de marzo y en Riga el veintisiete de marzo de dos mil quince.

V Kapském Městě dne dvanáctého března a v Rize dne dvacátého sedmého března dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Cape Town den tolvte marts og i Riga den syvogtyvende marts to tusind og femten.

Geschehen zu Kapstadt am zwölften März und zu Riga am siebenundzwanzigsten März zweitausendfünfzehn.

Sõlmitud kahe tuhande viieteistkümnenda aasta märtsikuu kaheteistkümnendal päeval Kaplinnas ja kahekümne seitsmendal päeval Riias.

Έγινε στο Κέιπ Τάουν τη δωδέκατη ημέρα του Μαρτίου και στη Ρίγα την εικοστή έβδομη ημέρα του Μαρτίου του έτους δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Cape Town on the twelfth day of March and at Riga on the twenty-seventh day of March in the year two thousand and fifteen.

Fait au Cap, le douze mars, et à Riga, le vingt-sept mars deux mille quinze.

Sastavljeno u Cape Townu dana dvanaestog ožujka te u Rigi dana dvadeset sedmog ožujka godine dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Città del Capo il dodici marzo e a Riga il ventisette marzo dell'anno duemilaquindici.

Keiptaunā, divi tūkstoši piecpadsmitā gada divpadsmitajā martā, un Rīgā, divi tūkstoši piecpadsmitā gada divdesmit septītajā martā.

Priimta Keiptaune du tūkstančiai penkioliktųjų metų kovo dvyliktą dieną ir Rygoje kovo dvidešimt septintą dieną.

Kelt Fokvárosban, a kétezer-tizenötödik év március havának tizenkettedik napján, illetve Rigában, március havának huszonhetedik napján.

Magħmul f'Cape Town fit-tnax-il jum ta' Marzu u f'Riga fis-sebgħa u għoxrin jum ta' Marzu tas-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Kaapstad, de twaalfde maart, en te Riga, de zevenentwintigste maart tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Cape Town dnia dwunastego marca oraz w Rydze dnia dwudziestego siódmego marca dwa tysiące piętnastego roku.

Feito na Cidade do Cabo aos doze dias do mês de março e em Riga aos vinte e sete dias do mês de março de dois mil e quinze.

Întocmit la Cape Town, la doisprezece martie și la Riga, la douăzeci și șapte martie, în anul două mii cincisprezece.

V Kapskom Meste dvanásteho marca a v Rige dvadsiateho siedmeho marca roku dvetisíc pätnásť.

V Cape Townu, dvanajstega marca, in v Rigi, sedemindvajsetega marca dva tisoč petnajst.

Tehty Kapkaupungissa kahdentenatoista päivänä maaliskuuta ja Riiassa kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä maaliskuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Kapstaden den tolfte mars och i Riga den tjugosjunde mars år tjugohundrafemton.”

treba stajati:

„Съставено в Кейп Таун на дванадесети март и в Рига на двадесет и седми март две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Ciudad del Cabo el doce de marzo y en Riga el veintisiete de marzo de dos mil quince.

V Kapském Městě dne dvanáctého března a v Rize dne dvacátého sedmého března dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Cape Town den tolvte marts og i Riga den syvogtyvende marts to tusind og femten.

Geschehen zu Kapstadt am zwölften März und zu Riga am siebenundzwanzigsten März zweitausendfünfzehn.

Sõlmitud kahe tuhande viieteistkümnenda aasta märtsikuu kaheteistkümnendal päeval Kaplinnas ja kahekümne seitsmendal päeval Riias.

Έγινε στο Κέιπ Τάουν τη δωδέκατη ημέρα του Μαρτίου και στη Ρίγα την εικοστή έβδομη ημέρα του Μαρτίου του έτους δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Cape Town on the twelfth day of March and at Riga on the twenty-seventh day of March in the year two thousand and fifteen.

Fait au Cap, le douze mars, et à Riga, le vingt-sept mars deux mille quinze.

Sastavljeno u Cape Townu dana dvanaestog ožujka te u Rigi dana dvadeset sedmog ožujka godine dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Città del Capo il dodici marzo e a Riga il ventisette marzo dell'anno duemilaquindici.

Keiptaunā, divi tūkstoši piecpadsmitā gada divpadsmitajā martā, un Rīgā, divi tūkstoši piecpadsmitā gada divdesmit septītajā martā.

Priimta Keiptaune du tūkstančiai penkioliktųjų metų kovo dvyliktą dieną ir Rygoje kovo dvidešimt septintą dieną.

Kelt Fokvárosban, a kétezer-tizenötödik év március havának tizenkettedik napján, illetve Rigában, március havának huszonhetedik napján.

Magħmul f'Cape Town fit-tnax-il jum ta' Marzu u f'Riga fis-sebgħa u għoxrin jum ta' Marzu tas-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Kaapstad, de twaalfde maart, en te Riga, de zevenentwintigste maart tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Cape Town dnia dwunastego marca oraz w Rydze dnia dwudziestego siódmego marca dwa tysiące piętnastego roku.

Feito na Cidade do Cabo aos doze dias do mês de março e em Riga aos vinte e sete dias do mês de março de dois mil e quinze.

Întocmit la Cape Town, la doisprezece martie și la Riga, la douăzeci și șapte martie, în anul două mii cincisprezece.

V Kapskom Meste dvanásteho marca a v Rige dvadsiateho siedmeho marca roku dvetisíc pätnásť.

V Cape Townu, dvanajstega marca, in v Rigi, sedemindvajsetega marca dva tisoč petnajst.

Tehty Kapkaupungissa kahdentenatoista päivänä maaliskuuta ja Riiassa kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä maaliskuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Kapstaden den tolfte mars och i Riga den tjugosjunde mars år tjugohundrafemton.

За държавите-членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Za države članice

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu Państw Członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

På medlemsstaternas vägnar

Image

За Европейската общнoст

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Za Europsku uniju

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

For the Republic of South Africa

wa Repapoliki ya Afrika Borwa

Ya Rephaboliki ya Afrika Borwa

Wa Rephaboliki ya Aforika Borwa

WeRiphabliki yaseNingizimu Afrika

wa Rephabuliki ya Afurika Tshipembe

Wa Riphabliki ra Afrika-Dzonga

Vir die Republiek van Suid-Afrika

WeRiphabhliki yeSewula Afrika

WeRiphablikhi yoMzantsi Afrika

WeRiphabhulikhi yaseNingizimu Afrika

Image”

---