# Az Európai Unió L 58/2016

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 58 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 59. évfolyam2016. március 4. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 58

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

59. évfolyam2016. március 4.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2016/300 rendelete (2016. február 29.) a magas rangú uniós közhivatalt ellátó személyek javadalmazásáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/301 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. november 30.) a 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a tájékoztató jóváhagyására és közzétételére, valamint a reklámok terjesztésére vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről és a 809/2004/EK bizottsági rendelet módosításáról (
  1
  ) | 13 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/302 végrehajtási rendelete (2016. február 25.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 21 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/303 végrehajtási rendelete (2016. március 1.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Pane Toscano [OEM]) | 24 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/304 végrehajtási rendelete (2016. március 2.) egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába történő bejegyzéséről (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno [HKT]) | 28 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/305 végrehajtási rendelete (2016. március 3.) a 37/2010/EU rendeletnek a gentamicin anyag tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 35 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/306 végrehajtási rendelete (2016. március 3.) a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1283/2014/EU végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikke (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követő módosításáról | 38 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/307 végrehajtási rendelete (2016. március 3.) az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 243. alkalommal történő módosításáról | 45 |
| | | A Bizottság (EU) 2016/308 végrehajtási rendelete (2016. március 3.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 48 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/309 felhatalmazáson alapuló határozata (2015. november 26.) a biztosítókra és viszontbiztosítókra vonatkozó, Bermudán hatályos felügyeleti rendszernek a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott rendszerrel való egyenértékűségéről és az (EU) 2015/2290 bizottsági felhatalmazáson alapuló határozat módosításáról | 50 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/310 felhatalmazáson alapuló határozata (2015. november 26.) a biztosítókra és a viszontbiztosítókra vonatkozó, Japánban hatályos szolvenciarendszernek a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott rendszerrel való egyenértékűségéről | 55 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2016/300 rendelete (2016. február 29.) a magas rangú uniós közhivatalt ellátó személyek javadalmazásáról

1

*

A Bizottság (EU) 2016/301 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. november 30.) a 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a tájékoztató jóváhagyására és közzétételére, valamint a reklámok terjesztésére vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről és a 809/2004/EK bizottsági rendelet módosításáról (
  1
  )

1

13

*

A Bizottság (EU) 2016/302 végrehajtási rendelete (2016. február 25.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

21

*

A Bizottság (EU) 2016/303 végrehajtási rendelete (2016. március 1.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Pane Toscano [OEM])

24

*

A Bizottság (EU) 2016/304 végrehajtási rendelete (2016. március 2.) egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába történő bejegyzéséről (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno [HKT])

28

*

A Bizottság (EU) 2016/305 végrehajtási rendelete (2016. március 3.) a 37/2010/EU rendeletnek a gentamicin anyag tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

35

*

A Bizottság (EU) 2016/306 végrehajtási rendelete (2016. március 3.) a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1283/2014/EU végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikke (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követő módosításáról

38

*

A Bizottság (EU) 2016/307 végrehajtási rendelete (2016. március 3.) az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 243. alkalommal történő módosításáról

45

A Bizottság (EU) 2016/308 végrehajtási rendelete (2016. március 3.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

48

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2016/309 felhatalmazáson alapuló határozata (2015. november 26.) a biztosítókra és viszontbiztosítókra vonatkozó, Bermudán hatályos felügyeleti rendszernek a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott rendszerrel való egyenértékűségéről és az (EU) 2015/2290 bizottsági felhatalmazáson alapuló határozat módosításáról

50

*

A Bizottság (EU) 2016/310 felhatalmazáson alapuló határozata (2015. november 26.) a biztosítókra és a viszontbiztosítókra vonatkozó, Japánban hatályos szolvenciarendszernek a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott rendszerrel való egyenértékűségéről

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2016.3.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 58/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.3.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 58/1

---

A TANÁCS (EU) 2016/300 RENDELETE

(2016. február 29.)

a magas rangú uniós közhivatalt ellátó személyek javadalmazásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 243. cikkére és 286. cikkének (7) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Tanács feladata, hogy megállapítsa a magas rangú uniós közhivatalt ellátó személyeknek (a továbbiakban: közhivatalt ellátó személyek), így az Európai Tanács elnökének (1), a Bizottság elnökének és tagjainak (2), az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (3), az Európai Unió Bírósága elnökeinek, bíráinak, főtanácsnokainak és hivatalvezetőinek (4), a Számvevőszék elnökének és tagjainak (5) és a Tanács főtitkárának (6) az illetményét, juttatásait és nyugdíját, továbbá minden egyéb, díjazás helyett kifizetett összeget. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács feladata, hogy megállapítsa a magas rangú uniós közhivatalt ellátó személyeknek (a továbbiakban: közhivatalt ellátó személyek), így az Európai Tanács elnökének (1), a Bizottság elnökének és tagjainak (2), az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (3), az Európai Unió Bírósága elnökeinek, bíráinak, főtanácsnokainak és hivatalvezetőinek (4), a Számvevőszék elnökének és tagjainak (5) és a Tanács főtitkárának (6) az illetményét, juttatásait és nyugdíját, továbbá minden egyéb, díjazás helyett kifizetett összeget.

| (2) | Helyénvaló, hogy a közhivatalt ellátó személyek javadalmazása és egyéb ellátásai tükrözzék az általuk vállalt nagy felelősséget, és ezért javadalmazásuk és egyéb ellátásaik eltérőek lehetnek az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatában (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) említettektől. |
| --- | --- |

(2)

Helyénvaló, hogy a közhivatalt ellátó személyek javadalmazása és egyéb ellátásai tükrözzék az általuk vállalt nagy felelősséget, és ezért javadalmazásuk és egyéb ellátásaik eltérőek lehetnek az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatában (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) említettektől.

| (3) | Mindazonáltal helyénvaló bizonyos mértékig kiigazítani a közhivatalt ellátó személyek jelenlegi javadalmazását és egyéb ellátásait egyrészt annak érdekében, hogy tükrözzék az uniós intézményi változásokat, másrészt a javadalmazási struktúra korszerűsítése céljából, különösen oly módon, hogy szükség esetén megjelenjenek azokban az 1023/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) (személyzeti szabályzat) bevezetett módosítások. A személyzeti szabályzat reformja fényében több ponton módosítani kell a 422/67/EGK, 5/67/Euratom tanácsi rendeletet. Hasonlóképp a 2290/77/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletet (8) is naprakésszé kell tenni a személyzeti szabályzat reformjának figyelembevétele érdekében. Mivel a különböző közhivatalt ellátó személyek javadalmazását szabályozó 2290/77/EGK, Euratom, ESZAK rendelet és 422/67/EGK, 5/67/Euratom rendelet több ponton jelentős mértékben módosul, az egyértelműség, az átláthatóság és a helyes jogalkotási gyakorlat érdekében célszerű a két rendeletet ötvözni. |
| --- | --- |

(3)

Mindazonáltal helyénvaló bizonyos mértékig kiigazítani a közhivatalt ellátó személyek jelenlegi javadalmazását és egyéb ellátásait egyrészt annak érdekében, hogy tükrözzék az uniós intézményi változásokat, másrészt a javadalmazási struktúra korszerűsítése céljából, különösen oly módon, hogy szükség esetén megjelenjenek azokban az 1023/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) (személyzeti szabályzat) bevezetett módosítások. A személyzeti szabályzat reformja fényében több ponton módosítani kell a 422/67/EGK, 5/67/Euratom tanácsi rendeletet. Hasonlóképp a 2290/77/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletet (8) is naprakésszé kell tenni a személyzeti szabályzat reformjának figyelembevétele érdekében. Mivel a különböző közhivatalt ellátó személyek javadalmazását szabályozó 2290/77/EGK, Euratom, ESZAK rendelet és 422/67/EGK, 5/67/Euratom rendelet több ponton jelentős mértékben módosul, az egyértelműség, az átláthatóság és a helyes jogalkotási gyakorlat érdekében célszerű a két rendeletet ötvözni.

| (4) | Az uniós személyzet tagjainak és a közhivatalt ellátó személyeknek a javadalmazása közötti egyensúly fenntartása érdekében helyénvaló olyan intézkedéseket elfogadni, amelyek értelmében a közhivatalt ellátó személyek az uniós személyzet tagjaihoz hasonló bánásmódban részesülnek azokban az esetekben, amelyekben ez utóbbiak a korszerűsített javadalmazási struktúra előnyeiből részesülnek, ideértve például a juttatások automatikus naprakésszé tételét és a közös betegségbiztosítási rendszerben való – a megbízatás lejártát követően is fenntartható – tagság lehetőségét is. |
| --- | --- |

(4)

Az uniós személyzet tagjainak és a közhivatalt ellátó személyeknek a javadalmazása közötti egyensúly fenntartása érdekében helyénvaló olyan intézkedéseket elfogadni, amelyek értelmében a közhivatalt ellátó személyek az uniós személyzet tagjaihoz hasonló bánásmódban részesülnek azokban az esetekben, amelyekben ez utóbbiak a korszerűsített javadalmazási struktúra előnyeiből részesülnek, ideértve például a juttatások automatikus naprakésszé tételét és a közös betegségbiztosítási rendszerben való – a megbízatás lejártát követően is fenntartható – tagság lehetőségét is.

| (5) | Emellett helyénvaló kiigazítani a nyugdíjjogosultság éves növekedési rátáját és hozzáigazítani a nyugdíjkorhatárt a személyzeti szabályzat módosításaihoz, az alkalmazandó növekedési rátát pedig a személyzeti szabályzatnak megfelelően megállapítani annak érdekében, hogy a személyzeti szabályzat jövőbeli módosításai esetén biztosított legyen az automatikus kiigazítás. |
| --- | --- |

(5)

Emellett helyénvaló kiigazítani a nyugdíjjogosultság éves növekedési rátáját és hozzáigazítani a nyugdíjkorhatárt a személyzeti szabályzat módosításaihoz, az alkalmazandó növekedési rátát pedig a személyzeti szabályzatnak megfelelően megállapítani annak érdekében, hogy a személyzeti szabályzat jövőbeli módosításai esetén biztosított legyen az automatikus kiigazítás.

| (6) | További módosításokkal kell biztosítani, hogy a korábban közhivatalt ellátó személyek havi átmeneti juttatásra való jogosultságának időtartalma közvetlenül megfeleljen a szolgálati idő hosszának. Ez az időtartam azonban nem lehet hat hónapnál rövidebb és két évnél hosszabb, mivel a közhivatalt ellátó személyek számára nyújtott átmeneti juttatás célja, hogy közvetlenül a hivatali idejük lejártát követően korlátozott időtartamra bizonyos szintű pénzügyi biztonságot garantáljon számukra következő, hasonló szintű díjazással járó kereső tevékenységük megkezdéséig vagy más forrásból (például nyugdíj) származó jövedelemszerzésükig. |
| --- | --- |

(6)

További módosításokkal kell biztosítani, hogy a korábban közhivatalt ellátó személyek havi átmeneti juttatásra való jogosultságának időtartalma közvetlenül megfeleljen a szolgálati idő hosszának. Ez az időtartam azonban nem lehet hat hónapnál rövidebb és két évnél hosszabb, mivel a közhivatalt ellátó személyek számára nyújtott átmeneti juttatás célja, hogy közvetlenül a hivatali idejük lejártát követően korlátozott időtartamra bizonyos szintű pénzügyi biztonságot garantáljon számukra következő, hasonló szintű díjazással járó kereső tevékenységük megkezdéséig vagy más forrásból (például nyugdíj) származó jövedelemszerzésükig.

| (7) | Helyénvaló továbbá a hivatalba lépéskor és a hivatalból távozáskor biztosított juttatásokat és költségtérítéseket hozzáigazítani a személyzeti szabályzat értelmében a tisztviselők és egyéb alkalmazottak számára biztosítottakhoz, ugyanakkor bizonyos fokú rugalmasságról kell rendelkezni szükség esetén, különösen a költözési költségek visszatérítésének esetében, figyelembe véve a közhivatalt ellátó személyek reprezentációs feladatait. |
| --- | --- |

(7)

Helyénvaló továbbá a hivatalba lépéskor és a hivatalból távozáskor biztosított juttatásokat és költségtérítéseket hozzáigazítani a személyzeti szabályzat értelmében a tisztviselők és egyéb alkalmazottak számára biztosítottakhoz, ugyanakkor bizonyos fokú rugalmasságról kell rendelkezni szükség esetén, különösen a költözési költségek visszatérítésének esetében, figyelembe véve a közhivatalt ellátó személyek reprezentációs feladatait.

| (8) | Össze kell hangolni a jelenleg és korábban közhivatalt ellátó személyek betegségbiztosításra való jogosultságának feltételeit, hozzáigazítva azokat a személyzeti szabályzat 72. és 73. cikke értelmében a tisztviselőkre és egyéb alkalmazottakra vonatkozóan a betegségbiztosításra való jogosultság tekintetében alkalmazandó feltételekhez. |
| --- | --- |

(8)

Össze kell hangolni a jelenleg és korábban közhivatalt ellátó személyek betegségbiztosításra való jogosultságának feltételeit, hozzáigazítva azokat a személyzeti szabályzat 72. és 73. cikke értelmében a tisztviselőkre és egyéb alkalmazottakra vonatkozóan a betegségbiztosításra való jogosultság tekintetében alkalmazandó feltételekhez.

| (9) | Ugyanezen okokból, mivel e rendelet szabályai lépnek a 422/67/EGK, 5/67/Euratom rendeletben, a 2290/77/EGK, Euratom, ESZAK rendeletben, a 2009/909/EU tanácsi határozatban, a 2009/910/EU tanácsi határozatban és a 2009/912/EU tanácsi határozatban (annak 5. cikke kivételével) megállapított szabályok helyébe, az említett jogi aktusokat hatályon kívül kell helyezni; mindez nem érintheti az említett jogi aktusok folytatólagos alkalmazását mindazon közhivatalt ellátó személyekre, akikre az említett jogi aktusok közül egy vagy több alkalmazandó és akiknek a megbízatása e rendelet hatálybalépésének napján folyamatban van vagy az említett időpontot megelőzően járt le, |
| --- | --- |

(9)

Ugyanezen okokból, mivel e rendelet szabályai lépnek a 422/67/EGK, 5/67/Euratom rendeletben, a 2290/77/EGK, Euratom, ESZAK rendeletben, a 2009/909/EU tanácsi határozatban, a 2009/910/EU tanácsi határozatban és a 2009/912/EU tanácsi határozatban (annak 5. cikke kivételével) megállapított szabályok helyébe, az említett jogi aktusokat hatályon kívül kell helyezni; mindez nem érintheti az említett jogi aktusok folytatólagos alkalmazását mindazon közhivatalt ellátó személyekre, akikre az említett jogi aktusok közül egy vagy több alkalmazandó és akiknek a megbízatása e rendelet hatálybalépésének napján folyamatban van vagy az említett időpontot megelőzően járt le,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Hatály

(1)   Ez a rendelet a következő magas rangú uniós közhivatalt ellátó személyekre (a továbbiakban: közhivatalt ellátó személyek) alkalmazandó:

| a) | az Európai Tanács elnöke; |
| --- | --- |

a)

az Európai Tanács elnöke;

| b) | az Európai Bizottság elnöke és tagjai, beleértve az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét; |
| --- | --- |

b)

az Európai Bizottság elnöke és tagjai, beleértve az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét;

| c) | az Európai Unió Bíróságának elnöke és tagjai, valamint hivatalvezetője, beleértve a Törvényszék és a szakosodott törvényszékek elnökét, tagjait és hivatalvezetőjét is; |
| --- | --- |

c)

az Európai Unió Bíróságának elnöke és tagjai, valamint hivatalvezetője, beleértve a Törvényszék és a szakosodott törvényszékek elnökét, tagjait és hivatalvezetőjét is;

| d) | a Tanács főtitkára; |
| --- | --- |

d)

a Tanács főtitkára;

| e) | a Számvevőszék elnöke és tagjai. |
| --- | --- |

e)

a Számvevőszék elnöke és tagjai.

(2)   Ez a rendelet valamennyi, 2016. március 4-ét követő hatállyal kinevezett vagy ismételten kinevezett közhivatalt ellátó személyre alkalmazandó.

(3)   E rendelet alkalmazásában az élettársi kapcsolatokat házasságként kell kezelni, feltéve, hogy a személyzeti szabályzat VII. melléklete 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában felsorolt valamennyi feltétel teljesül. A közhivatalt ellátó személy vagy korábban közhivatalt ellátó személy élettársát a betegségbiztosítási rendszer szempontjából e személy házastársának kell tekinteni, ha az említett cikk (2) bekezdése c) pontjának i., ii. és iii. alpontjában felsorolt feltételek teljesülnek.

II. FEJEZET

DÍJAZÁS

2. cikk

Illetmények

A közhivatalt ellátó személyek hivatalba lépésük napjától kezdve a hivatali megbízatásuk megszűnése hónapjának utolsó napjáig a 16. besorolási fokozat harmadik fizetési fokozatába besorolt uniós tisztviselők alapilletményére alkalmazott következő százalékértékek alapján kapott összeggel megegyező alapilletményre jogosultak:

| Illetmény |
| --- |
| Intézmények | Elnök | Alelnök | Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője | Tag | Hivatalvezető | Főtitkár |
| Európai Tanács | 138 % | | | | | |
| Tanács | | | | | | 100 % |
| Európai Bizottság | 138 % | 125 % | 130 % | 112,5 % | | |
| Bíróság | 138 % | 125 % | | 112,5 % | 101 % | |
| Törvényszék | 112,5 % | 108 % | | 104 % | 95 % | |
| Szakosodott törvényszékek | 104 % | | | 100 % | 90 % | |
| Számvevőszék | 115 % | | | 108 % | | |

Illetmény

Intézmények

Elnök

Alelnök

Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője

Tag

Hivatalvezető

Főtitkár

Európai Tanács

138 %

Tanács

100 %

Európai Bizottság

138 %

125 %

130 %

112,5 %

Bíróság

138 %

125 %

112,5 %

101 %

Törvényszék

112,5 %

108 %

104 %

95 %

Szakosodott törvényszékek

104 %

100 %

90 %

Számvevőszék

115 %

108 %

3. cikk

Az Uniót illető adó – szolidaritási adó

(1)   A 260/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (9) alkalmazandó a közhivatalt ellátó személyekre.

(2)   A személyzeti szabályzat 66a. cikke értelemszerűen alkalmazandó a közhivatalt ellátó személyekre.

III. FEJEZET

JUTTATÁSOK

4. cikk

Beilleszkedési és újrabeilleszkedési támogatás – költözési és utazási költségek

A közhivatalt ellátó személyek jogosultak:

| a) | hivatalba lépésükkor a személyzeti szabályzat VII. mellékletének 5. cikkében előírt beilleszkedési támogatásra; az említett cikk értelemszerűen alkalmazandó; |
| --- | --- |

a)

hivatalba lépésükkor a személyzeti szabályzat VII. mellékletének 5. cikkében előírt beilleszkedési támogatásra; az említett cikk értelemszerűen alkalmazandó;

| b) | hivatali megbízatásuk megszűnésekor az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 24. cikkének (2) bekezdésében előírt újrabeilleszkedési támogatásra; az említett bekezdés értelemszerűen alkalmazandó; |
| --- | --- |

b)

hivatali megbízatásuk megszűnésekor az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 24. cikkének (2) bekezdésében előírt újrabeilleszkedési támogatásra; az említett bekezdés értelemszerűen alkalmazandó;

| c) | saját és családtagjaik utazási költségeinek térítésére;
  továbbá |
| --- | --- |

c)

saját és családtagjaik utazási költségeinek térítésére;

továbbá

| d) | a személyes használati tárgyaiknak és bútoraiknak költöztetésével járó költségek térítésére, beleértve a szokásos kockázatok – mint például lopás, törés és tűz – elleni biztosítás költségeit is, a személyzeti szabályzat VII. mellékletének 9. cikke értelmében azon intézmény tisztviselői számára megállapított összeghatárig, amelybe a közhivatalt ellátó személyt kinevezték. Számlák bemutatása ellenében az intézmények eltérést engedélyezhetnek a tényleges költözési költségek térítése tekintetében, ez azonban semmilyen esetben sem haladhatja meg több mint 50 %-kal az adott intézmény által a személyzete számára megállapított felső összeghatárt. |
| --- | --- |

d)

a személyes használati tárgyaiknak és bútoraiknak költöztetésével járó költségek térítésére, beleértve a szokásos kockázatok – mint például lopás, törés és tűz – elleni biztosítás költségeit is, a személyzeti szabályzat VII. mellékletének 9. cikke értelmében azon intézmény tisztviselői számára megállapított összeghatárig, amelybe a közhivatalt ellátó személyt kinevezték. Számlák bemutatása ellenében az intézmények eltérést engedélyezhetnek a tényleges költözési költségek térítése tekintetében, ez azonban semmilyen esetben sem haladhatja meg több mint 50 %-kal az adott intézmény által a személyzete számára megállapított felső összeghatárt.

A hivatali idő megújítása esetén az e cikkben meghatározott juttatások nem illetik meg a közhivatalt ellátó személyeket. E juttatásokra abban az esetben sem jogosultak, ha olyan másik uniós intézménybe nevezik ki közhivatalt ellátó személyként vagy választják meg tagként, amelynek székhelye ugyanabban a városban található, amelyben korábbi hivataluk folytán hivatalosan tartózkodniuk kellett, és amennyiben az új kinevezésük vagy megválasztásuk időpontját megelőzően nem került sor a visszaköltözésre.

5. cikk

Tartózkodási támogatás

A közhivatalt ellátó személyek hivatalba lépésük napjától kezdve hivatali megbízatásuk megszűnése hónapjának utolsó napjáig az alapilletményük 15 %-ának megfelelő összegű tartózkodási támogatásra jogosultak.

6. cikk

Családi támogatások

A közhivatalt ellátó személyek hivatalba lépésük napjától kezdve hivatali megbízatásuk megszűnése hónapjának utolsó napjáig családi támogatásokra jogosultak, amelyeket a személyzeti szabályzat 67. cikkének, valamint VII. melléklete 1–3. cikkének megfelelően kell megállapítani.

7. cikk

Reprezentációs támogatás

A közhivatalt ellátó személyek havi reprezentációs támogatásban részesülnek, amelynek összege:

| Intézmény | Elnök | Alelnök | Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője | Tag | Hivatal-vezető |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Európai Tanács | 1 418,07 | | | | |
| Európai Bizottság | 1 418,07 | 911,38 | 911,38 | 607,71 | |
| Bíróság | 1 418,07 | 911,38 | | 607,71 | 554,17 |
| Törvényszék | 607,71 | 573,98 | | 554,17 | 471,37 |
| Szakosodott törvényszékek | 554 | | | 500 | 400 |

Intézmény

Elnök

Alelnök

Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője

Tag

Hivatal-vezető

Európai Tanács

1 418,07

Európai Bizottság

1 418,07

911,38

911,38

607,71

Bíróság

1 418,07

911,38

607,71

554,17

Törvényszék

607,71

573,98

554,17

471,37

Szakosodott törvényszékek

554

500

400

8. cikk

Beosztási pótlék

Az Európai Unió Bírósága tanácsainak elnöklő bírái és az első főtanácsnok a 4–7. cikkben meghatározott juttatásokon túlmenően a hivatali idejük alatt az alábbi táblázat szerinti euróban meghatározott havi beosztási pótlékban részesülnek:

| Beosztási pótlék |
| --- |
| Bíróság | Törvényszék | Szakosodott törvényszékek |
| Elnöklő bírák és az első főtanácsnok | Elnöklő bírák | Elnöklő bírák |
| 810,74 | 739,47 | 500 |

Beosztási pótlék

Bíróság

Törvényszék

Szakosodott törvényszékek

Elnöklő bírák és az első főtanácsnok

Elnöklő bírák

Elnöklő bírák

810,74

739,47

500

9. cikk

Kiküldetési költségek

Az alábbiakra jogosultak azon közhivatalt ellátó személyek, akiknek feladataik ellátása során el kell utazniuk intézményük székhelyéről:

| a) | az utazási költségek térítése; |
| --- | --- |

a)

az utazási költségek térítése;

| b) | a szállodai költségek (kizárólag a szobára, a szolgáltatásokra és az adókra vonatkozó költségek) térítése; |
| --- | --- |

b)

a szállodai költségek (kizárólag a szobára, a szolgáltatásokra és az adókra vonatkozó költségek) térítése;

| c) | napidíj a kiküldetés idejére, melynek összege a távollét minden teljes napja után a személyzeti szabályzatban megállapított napidíj 105 %-a. |
| --- | --- |

c)

napidíj a kiküldetés idejére, melynek összege a távollét minden teljes napja után a személyzeti szabályzatban megállapított napidíj 105 %-a.

10. cikk

Átmeneti juttatás

(1)   A közhivatalt ellátó személy számára a hivatali megbízatása megszűnésének hónapját követő hónap első napjától havi átmeneti juttatást kell folyósítani. A havi átmeneti juttatásra való jogosultság időtartama megegyezik a szolgálati idő hosszával. Ez az időtartam azonban nem lehet hat hónapnál rövidebb és két évnél hosszabb.

A juttatás összegét a közhivatalt ellátó személy számára a hivatali megbízatása megszűnésének időpontjában folyósított alapilletmény alapján kell meghatározni az alábbiak szerint:

| — | 40 % legfeljebb két évig tartó szolgálati idő esetén, |
| --- | --- |

—

40 % legfeljebb két évig tartó szolgálati idő esetén,

| — | 45 % két évnél hosszabb, de legfeljebb három évig tartó szolgálati idő esetén, |
| --- | --- |

—

45 % két évnél hosszabb, de legfeljebb három évig tartó szolgálati idő esetén,

| — | 50 % három évnél hosszabb, de legfeljebb öt évig tartó szolgálati idő esetén, |
| --- | --- |

—

50 % három évnél hosszabb, de legfeljebb öt évig tartó szolgálati idő esetén,

| — | 55 % öt évnél hosszabb, de legfeljebb tíz évig tartó szolgálati idő esetén, |
| --- | --- |

—

55 % öt évnél hosszabb, de legfeljebb tíz évig tartó szolgálati idő esetén,

| — | 60 % tíz évnél hosszabb, de legfeljebb tizenöt évig tartó szolgálati idő esetén, |
| --- | --- |

—

60 % tíz évnél hosszabb, de legfeljebb tizenöt évig tartó szolgálati idő esetén,

| — | 65 % tizenöt évnél hosszabb szolgálati idő esetén. |
| --- | --- |

—

65 % tizenöt évnél hosszabb szolgálati idő esetén.

(2)   Az átmeneti juttatásra való jogosultság megszűnik, ha a korábban közhivatalt ellátó személyt ismét hivatalt kap valamely uniós intézményben, az Európai Parlament képviselőjévé választják, eléri a 11. cikkben meghatározottak szerinti nyugdíjkorhatárt, vagy elhalálozik. Ismételt kinevezés vagy az Európai Parlament képviselőjévé választás esetén a juttatást a hivatalba lépés napjáig kell folyósítani, elhalálozás esetén pedig a juttatás folyósításának utolsó hónapja az a hónap, amelyben a halál bekövetkezett.

(3)   Amennyiben a havi átmeneti juttatásra jogosult, korábban közhivatalt ellátó személy a jogosultság időtartama alatt új keresőtevékenységet kezd, a juttatásból le kell vonni azt az összeget, amellyel bruttó (azaz adózás előtti) havi díjazása az e cikk (1) bekezdésében meghatározott juttatással együtt meghaladja azt az adózás előtti díjazást, amelyben aktív, közhivatalt ellátó személyként a 2., az 5. és a 6. cikk alapján részesült. Az új tevékenységért kapott díjazás összegének kiszámításakor a költségtérítések kivételével a díjazás minden formáját figyelembe kell venni.

(4)   A korábban közhivatalt ellátó személy hivatali megbízatásának megszűnése napján, majd azt követően minden év január 1-jén, illetve pénzügyi helyzetének bármely változása esetén köteles nyilatkozatot tenni az őt korábban alkalmazó intézmény elnökének a szolgáltatásaiért kapott díjazás minden formájáról, kivéve a költségtérítéseket.

Ezt a nyilatkozatot jóhiszeműen kell megtenni, és bizalmasan kell kezelni. A benne foglalt adatokat e rendelet céljain kívül más célra nem lehet felhasználni és harmadik személlyel nem lehet közölni.

Nem kell levonni az átmeneti juttatásból azokat a kiegészítő díjazásokat, amelyekben a korábban közhivatalt ellátó személy aktív, közhivatalt ellátó személyként a hivatalának ellátása során jogszerűen részesült.

(5)   Az átmeneti juttatásra jogosult, korábban közhivatalt ellátó személyek a 6. cikkben előírt családi támogatásokra is jogosultak, amennyiben teljesítik az említett cikkben meghatározott feltételeket.

IV. FEJEZET

NYUGDÍJAK

11. cikk

Nyugdíjkorhatár

(1)   Hivatali megbízatásuk megszűnését követően a korábban közhivatalt ellátó személyek élethosszig tartó nyugdíjra jogosultak, amely attól a naptól kezdve fizetendő, amelyen elérik a személyzeti szabályzat 77. cikkében megállapított nyugdíjkorhatárt; a személyzeti szabályzat értelemszerűen alkalmazandó.

(2)   A korábban közhivatalt ellátó személyek azonban az (1) bekezdésben említett életkor betöltése előtt legfeljebb hat évvel kérhetik az említett nyugdíj folyósítását. Ebben az esetben a nyugdíjat a kérelem időpontjában az alábbi együtthatók alkalmazásával kell csökkenteni:

| 6–4 évvel korábban | 0,70 |
| --- | --- |
| Kevesebb, mint 4, de legalább 3 évvel korábban | 0,75 |
| Kevesebb, mint 3, de legalább 2 évvel korábban | 0,80 |
| Kevesebb, mint 2, de legalább 1 évvel korábban | 0,87 |
| Kevesebb, mint egy évvel korábban | 0,95 |

6–4 évvel korábban

0,70

Kevesebb, mint 4, de legalább 3 évvel korábban

0,75

Kevesebb, mint 3, de legalább 2 évvel korábban

0,80

Kevesebb, mint 2, de legalább 1 évvel korábban

0,87

Kevesebb, mint egy évvel korábban

0,95

12. cikk

Nyugdíj

A személyzeti szabályzat 77. cikke második bekezdésének első mondata értelemszerűen alkalmazandó. A nyugdíj összege a hivatalban eltöltött minden teljes év után az utolsó alapilletmény és a személyzeti szabályzat 77. cikke második bekezdésének második mondatában említett ráta kétszeresének szorzata, valamint minden teljes hónap után ennek az összegnek a tizenketted része.

Amennyiben az adott, közhivatalt ellátó személy több különböző hivatalt is betöltött az Unió intézményeiben, a nyugdíj kiszámításának alapját képező illetményt közvetlenül a hivatalokban eltöltött idővel arányosan kell megállapítani.

13. cikk

Költségvetési fedezet

Az e rendeletben előírt nyugdíjrendszer keretében folyósított ellátásokat szerepeltetni kell az Unió általános költségvetésében. A tagállamok az ilyen kiadások finanszírozására megállapított táblázattal összhangban együttesen garantálják az ilyen ellátások kifizetését.

V. FEJEZET

SZOCIÁLIS RENDELKEZÉSEK

14. cikk

Munkaképtelenség

Azon közhivatalt ellátó személy, aki teljesnek minősített munkaképtelenségben szenved, amely megakadályozza őt kötelezettségeinek teljesítésében, és aki ezért lemond, vagy akit emiatt felmentenek, a lemondás vagy felmentés időpontjától kezdve a következő ellátásokra jogosult:

| a) | amennyiben munkaképtelenségét tartósnak ismerik el, a 12. cikknek megfelelően kiszámított, élethosszig tartó nyugdíj, amely nem lehet kevesebb, mint utolsó alapilletményének 30 %-a. Abban az esetben, ha a munkaképtelenség kötelezettségeinek teljesítése során szerzett fogyatékosság vagy betegség következménye, a legnagyobb nyugdíj; |
| --- | --- |

a)

amennyiben munkaképtelenségét tartósnak ismerik el, a 12. cikknek megfelelően kiszámított, élethosszig tartó nyugdíj, amely nem lehet kevesebb, mint utolsó alapilletményének 30 %-a. Abban az esetben, ha a munkaképtelenség kötelezettségeinek teljesítése során szerzett fogyatékosság vagy betegség következménye, a legnagyobb nyugdíj;

| b) | átmeneti munkaképtelenség esetén, amennyiben a munkaképtelenség kötelezettségeinek teljesítése során szerzett fogyatékosság vagy betegség következménye, felépüléséig az utolsó alapilletménye 60 %-ának, más esetekben 30 %-ának megfelelő összegű nyugdíj. Amikor a rokkantsági nyugdíj kedvezményezettje eléri a 11. cikkben foglalt nyugdíjkorhatárt, vagy a rokkantsági nyugdíjat már hét éve folyósítják, azt a 12. cikknek megfelelően kiszámított, élethosszig tartó nyugdíj váltja fel. |
| --- | --- |

b)

átmeneti munkaképtelenség esetén, amennyiben a munkaképtelenség kötelezettségeinek teljesítése során szerzett fogyatékosság vagy betegség következménye, felépüléséig az utolsó alapilletménye 60 %-ának, más esetekben 30 %-ának megfelelő összegű nyugdíj. Amikor a rokkantsági nyugdíj kedvezményezettje eléri a 11. cikkben foglalt nyugdíjkorhatárt, vagy a rokkantsági nyugdíjat már hét éve folyósítják, azt a 12. cikknek megfelelően kiszámított, élethosszig tartó nyugdíj váltja fel.

15. cikk

Betegség- és egyéb biztosítások és ellátások

(1)   A személyzeti szabályzat 72. és 73. cikke értelemszerűen alkalmazandó a közhivatalt ellátó személyekre. A személyzeti szabályzat 72. cikke szerinti ellátásokra jogosult közhivatalt ellátó személy köteles bejelenteni a számára vagy a biztosításának hatálya alá tartozó más személyek számára jogszabály vagy előírás értelmében más betegségbiztosítási rendszerekből kifizetett vagy az általuk az említett rendszerekből igényelhető költségtérítések összegét. Amennyiben az a teljes összeg, amelyet költségtérítés útján kapnának, meghaladja a személyzeti szabályzat 72. cikkének (1) bekezdésében meghatározott költségtérítések összegét, a személyzeti szabályzat 72. cikkének (1) bekezdése alapján térítendő összegből le kell vonni a különbözetet, azon költségtérítések kivételével, amelyeket magán kiegészítő betegségbiztosítási rendszerben kaptak az uniós betegségbiztosítási rendszer keretében vissza nem téríthető költségek fedezésére.

(2)   Az e rendelet 12. cikke szerinti nyugdíjrendszerben jogosultsággal rendelkező, az e rendelet 10. cikke szerinti átmeneti juttatásban részesülő vagy az e rendelet 14. cikke szerinti rokkantságinyugdíj-rendszerben jogosultsággal rendelkező, korábban közhivatalt ellátó személy kérheti, hogy az e cikk (1) bekezdésében meghatározott, a személyzeti szabályzat 72. cikke szerinti biztosítás rá is vonatkozzon.

(3)   Az e rendelet 12. cikke szerinti nyugdíjrendszerben jogosultsággal nem rendelkező, az e rendelet 10. cikke szerinti átmeneti juttatásban nem részesülő vagy az e rendelet 14. cikke szerinti rokkantságinyugdíj-rendszerben jogosultsággal nem rendelkező, korábban közhivatalt ellátó személy kérheti, hogy az e cikk (1) bekezdésében meghatározott, a személyzeti szabályzat 72. cikke szerinti biztosítás vonatkozzon rá, amennyiben nem folytat kereső tevékenységet. Ebben az esetben a biztosításhoz szükséges járulékok teljes összegét meg kell fizetnie. A járulékokat az e rendelet 10. cikke szerinti havi átmeneti juttatások összege alapján kell kiszámolni, kellően figyelembe véve ezen összeg későbbi módosításait is.

(4)   A személyzeti szabályzat 74. és 75. cikke, amely többek között a szülési segélyről és az elhalálozás esetén járó segélyről rendelkezik, értelemszerűen alkalmazandó a közhivatalt ellátó személyekre.

16. cikk

Elhalálozás a hivatali idő alatt

Amennyiben egy közhivatalt ellátó személy a hivatali ideje alatt elhalálozik, a túlélő házastárs vagy az eltartott gyermekek a halál bekövetkeztét követő harmadik hónap végéig jogosultak arra a díjazásra, amely a közhivatalt ellátó személyt a 2., 5. és 6. cikk alapján megillette volna.

17. cikk

Jogok átruházása

Ha a közhivatalt ellátó személy munkaképtelenségéért vagy haláláért harmadik fél felelős, e közhivatalt ellátó személynek vagy jogutódainak az a joga, hogy törvényes eljárást kezdeményezzenek a harmadik fél ellen, az Uniót illeti meg a nyugdíjrendszer keretében vállalt kötelezettségeinek határain belül.

18. cikk

Túlélő hozzátartozói nyugdíj

(1)   A jelenleg vagy korábban közhivatalt ellátó, az elhalálozásának időpontjában nyugdíjra jogosult személy túlélő házastársa és elhalálozásának időpontjában eltartott gyermekei túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosultak.

Ez a nyugdíj annak a nyugdíjnak a százalékos része, amelyre a jelenleg vagy korábban közhivatalt ellátó személy a 12. cikk alapján az elhalálozása napján jogosult volt, nevezetesen:

| Túlélő házastárs esetében | 60 % |
| --- | --- |
| Gyermekenként, ha az egyik szülő elhunyt | 10 % |
| Gyermekenként, ha mindkét szülő elhunyt | 20 % |

Túlélő házastárs esetében

60 %

Gyermekenként, ha az egyik szülő elhunyt

10 %

Gyermekenként, ha mindkét szülő elhunyt

20 %

Mindazonáltal, ha a közhivatalt ellátó személy a hivatali idő alatt huny el:

| — | a túlélő házastársat megillető túlélő hozzátartozói nyugdíj az elhalálozás időpontjában járó alapilletmény 36 %-a, |
| --- | --- |

—

a túlélő házastársat megillető túlélő hozzátartozói nyugdíj az elhalálozás időpontjában járó alapilletmény 36 %-a,

| — | a mindkét szülőjét elvesztő első árva túlélő hozzátartozói nyugdíja nem lehet kevesebb az elhalálozás időpontjában járó alapilletmény 12 %-ánál. Amennyiben a szülők több árvát hagytak maguk után, a túlélő hozzátartozói nyugdíj teljes összegét a jogosult árvák között egyenlően kell felosztani. |
| --- | --- |

—

a mindkét szülőjét elvesztő első árva túlélő hozzátartozói nyugdíja nem lehet kevesebb az elhalálozás időpontjában járó alapilletmény 12 %-ánál. Amennyiben a szülők több árvát hagytak maguk után, a túlélő hozzátartozói nyugdíj teljes összegét a jogosult árvák között egyenlően kell felosztani.

(2)   E túlélő hozzátartozói nyugdíjak teljes összege nem haladhatja meg jelenleg vagy korábban közhivatalt ellátó személy nyugdíjának összegét, amely kiszámításuk alapját képezte. A túlélő hozzátartozói nyugdíjak maximális kifizethető összegét adott esetben az (1) bekezdésben foglalt százalékoknak megfelelően kell felosztani a kedvezményezettek között.

(3)   A túlélő hozzátartozói nyugdíjakat az elhalálozás időpontját követő naptári hónap első napjától kezdve kell folyósítani. A 16. cikk alkalmazása esetén azonban a jogosultság az elhalálozás időpontját követő negyedik hónap első napjáig nem nyílik meg.

(4)   A túlélő hozzátartozói nyugdíj iránti jogosultság annak a naptári hónapnak a végén szűnik meg, amelyben a jogosult személy elhalálozik. Az árvasági nyugdíjra való jogosultság pedig annak a hónapnak a végén szűnik meg, amelyben a gyermek betölti a huszonegyedik életévét. A jogosultságot azonban meg kell hosszabbítani addig, amíg a gyermek oktatásban vagy szakképzésben részesül, de legfeljebb annak a hónapnak a végéig, amelyben betölti huszonötödik életévét.

A nyugdíjat tovább kell folyósítani az árvának, ha betegsége vagy fogyatékossága folytán képtelen magát eltartani.

(5)   Ha egy korábban közhivatalt ellátó személy házasságot köt, és a házassága időpontjában e rendelet alapján nyugdíjra jogosult, sem a házastárs, sem a házasságból születő gyermekek nem jogosultak túlélő hozzátartozói nyugdíjra, kivéve, ha a házasságkötés legalább öt évvel megelőzi a korábban közhivatalt ellátó személy elhalálozásának időpontját.

(6)   A túlélő házastárs túlélő hozzátartozói nyugdíjra való jogosultsága újraházasodás esetén megszűnik. Ebben az esetben a túlélő házastárs a túlélő hozzátartozói nyugdíja éves összege kétszeresének megfelelő, azonnali egyösszegű kifizetésre jogosult.

(7)   Amennyiben a közhivatalt ellátó személy egy korábbi házasságból is hagy maga után túlélő házastársat és árvákat vagy egyéb jogosultakat, vagy ha különböző házasságokból született árvákat hagy maga után, a teljes nyugdíjat a személyzeti szabályzat VIII. mellékletének 22., 27. és 28. cikkének megfelelően kell arányosan felosztani.

(8)   A közhivatalt ellátó személy túlélő házastársa és eltartott gyermekei jogosultak a személyzeti szabályzatban előírt szociális biztonsági rendszer keretében nyújtott betegségi ellátásokra.

Kötelesek bejelenteni a számukra vagy a biztosításuk hatálya alá tartozó más személyek számára jogszabály vagy előírás értelmében más betegségbiztosítási rendszerekből kifizetett vagy az általuk az említett rendszerekből igényelhető költségtérítések összegét. Amennyiben az a teljes összeg, amelyet költségtérítés útján kapnának, meghaladja a személyzeti szabályzat 72. cikkének (1) bekezdésében meghatározott költségtérítések összegét, a személyzeti szabályzat 72. cikkének (1) bekezdése szerint térítendő összegből le kell vonni a különbözetet, azon költségtérítések kivételével, amelyeket magán kiegészítő betegségbiztosítási rendszerben kaptak az uniós betegségbiztosítási rendszer keretében vissza nem téríthető költségek fedezésére.

VI. FEJEZET

MÓDOSÍTÁSOK ÉS SZÁMÍTÁSI MÓDSZEREK

19. cikk

Az ellátások és a nyugdíjak összegének módosítása

Az e rendelet 7. és 8. cikkében előírt juttatásokat és az e rendelet 12., 14. és 18. cikkében előírt nyugdíjellátásokat a személyzeti szabályzat – értelemszerűen alkalmazandó – 65. cikkének és XI. mellékletének alkalmazásából adódó összeggel kell módosítani.

Ez a rendelkezés alkalmazandó azon közhivatalt ellátó személyek nyugdíjellátására, akiknek megbízatása 2016. március 4-én folyamatban van vagy az említett időpontot megelőzően járt le.

20. cikk

Korrekciós együtthatók

Az e rendelet 2. cikkében említett alapilletményeket, az e rendelet 5. cikkében említett juttatásokat és az e rendelet 6. cikkében említett családi támogatásokat adott esetben a személyzeti szabályzat 64. cikke szerint kell súlyozni.

21. cikk

A halmozás tilalma

A 10. cikkben meghatározott átmeneti juttatásban, a 12. cikkben meghatározott nyugdíjban és a 14. cikkben meghatározott nyugdíjakban ugyanaz a személy egyidejűleg nem részesülhet. Amennyiben a közhivatalt ellátó személy a fenti rendelkezések közül többnek is kedvezményezettje, csak azt a rendelkezést kell alkalmazni, amely a legkedvezőbb a jogosult számára. Amikor azonban a közhivatalt ellátó személy eléri a 11. cikkben meghatározott nyugdíjkorhatárt, az átmeneti juttatásra való jogosultság megszűnik.

VII. FEJEZET

A KIFIZETÉSRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK

22. cikk

A kifizetés helye és működése

(1)   A 2., 4., 5., 6., 7., 15. és 16. cikk szerinti összegeket abban az országban és annak az országnak a pénznemében kell kifizetni, amelyben a közhivatalt ellátó személy feladatait ellátja vagy ha úgy kéri, euróban, egy uniós országban vezetett bankszámlára.

(2)   A személyzeti szabályzat VII. melléklete 17. cikkének (2)–(4) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó a közhivatalt ellátó személyekre.

(3)   A 10., 12., 14. és 18. cikk alapján járó összegeket nem kell súlyozni. Ezen összegeket az Unióban lakóhellyel rendelkező kedvezményezetteknek euróban kell kifizetni, egy uniós országban vezetett bankszámlára.

Az Unión kívüli lakóhellyel rendelkező kedvezményezetteknek járó nyugdíjat euróban kell kifizetni egy uniós országban vagy a lakóhely szerinti országban vezetett bankszámlára. A nyugdíj kivételesen a nyugdíjas lakóhelye szerinti ország pénznemében is kifizethető, ez esetben az Unió általános költségvetésének végrehajtásánál alkalmazott legfrissebb átváltási árfolyamot kell alkalmazni.

VIII. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

23. cikk

Kizárás

Azon közhivatalt ellátó személy, akit súlyos kötelességszegés miatt a Szerződés vonatkozó rendelkezéseivel összhangban hivatalából felmentenek, megvonhatják az átmeneti juttatásra és a nyugdíjra való jogosultságát. Ez azonban nem érintheti hátrányosan a közhivatalt ellátó személy jogutódjait.

24. cikk

Részvételi záradék – Átmeneti rendelkezések

1.   Az 1. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül a 2016. március 4-én közhivatalt ellátó személyek, valamint azon személyek, akik az ezen időpontot megelőzően közhivatalt láttak el, kérhetik, hogy vonatkozzon rájuk a 15. cikk. A kérelmet a 2016. március 4-től számított hat hónapon belül kell benyújtani.

(2)   A személyzeti szabályzat 20., 24., 25. cikke és XIII. melléklete 24a. cikkének első mondata értelemszerűen alkalmazandó az e rendelet 10., 11., 12., 14. és 18. cikkének értelmében járó összegek kedvezményezettjeire. A személyzeti szabályzat XIII. melléklete 24a. cikkében említett 2014. január 1-jei időpont azonban úgy tekintendő mint a 2016. március 4-re való hivatkozás.

25. cikk

Hatályon kívül helyező és hatályban maradó rendelkezések

(1)   Az alábbi jogi aktusok hatályukat vesztik; ez nem érinti az olyan közhivatalt ellátó személyekre való folytatólagos alkalmazásukat, akiknek megbízatása 2016. március 4-én folyamatban van vagy az említett időpontot megelőzően járt le:

| a) | a 422/67/EGK, 5/67/EURATOM rendelet; |
| --- | --- |

a)

a 422/67/EGK, 5/67/EURATOM rendelet;

| b) | a 2290/77/EGK, Euratom, ESZAK rendelet; |
| --- | --- |

b)

a 2290/77/EGK, Euratom, ESZAK rendelet;

| c) | a 2009/909/EU határozat; |
| --- | --- |

c)

a 2009/909/EU határozat;

| d) | a 2009/910/EU határozat; |
| --- | --- |

d)

a 2009/910/EU határozat;

| e) | a 2009/912/EU határozat, az 5. cikkének kivételével. |
| --- | --- |

e)

a 2009/912/EU határozat, az 5. cikkének kivételével.

(2)   A hatályon kívül helyezett jogi aktusokra történő hivatkozásokat erre a rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni.

(3)   A 63/EGK, tanácsi rendelet (10) és a 14/Euratom tanácsi rendelet (11), az Európai Szén- és Acélközösség különleges miniszteri tanácsának 1962. május 22-i határozata (12) és a 62/EGK, 13/Euratom tanácsi rendelet (13) a 20. cikkének kivételével hatályát veszti.

(4)   Az Európai Szén- és Acélközösség különleges miniszteri tanácsának 1958. október 13–14-i határozata továbbra is hatályban marad.

26. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet 2016. március 4-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 29-én.

a Tanács részéről

az elnök

H.G.J. KAMP

---

(1)  A Tanács 2009/909/EU határozata (2009. december 1.) az Európai Tanács elnökére vonatkozó alkalmazási feltételek megállapításáról (HL L 322., 2009.12.9., 35. o.).

1

(2)  A Tanács 422/67/EGK, 5/67/Euratom rendelete (1967. július 25.) a Bizottság elnökének és tagjainak, a Bíróság elnökének, bíráinak, főtanácsnokainak és hivatalvezetőjének, valamint a Törvényszék elnökének, tagjainak és hivatalvezetőjének, továbbá az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke elnökének, tagjainak és hivatalvezetőjének járandóságairól (HL L 187., 1967.8.8., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 2009/910/EU határozata (2009. december 1.) az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjére vonatkozó alkalmazási feltételek megállapításáról (HL L 322., 2009.12.9., 36. o.)

3

(4)  Lásd a fenti 2. lábjegyzetet.

4

(5)  A Tanács 2290/77/EGK, Euratom, ESZAK rendelete (1977. október 18.) a Számvevőszék tagjainak járandóságairól (HL L 268., 1977.10.20., 1. o.)

5

(6)  A Tanács 2009/912/EU határozata (2009. december 1.) az Európai Unió Tanácsának főtitkárára vonatkozó alkalmazási feltételek megállapításáról (HL L 322., 2009.12.9., 38. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 1023/2013/EU, Euratom rendelete (2013. október 22.) az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzatának és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeknek a módosításáról (HL L 287., 2013.10.29., 15. o.)

7

(8)  Lásd a fenti 5. lábjegyzetet

8

(9)  A Tanács 260/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelete (1968. február 29.) az Európai Közösségeket illető adó alkalmazása feltételeinek és eljárásának megállapításáról (HL L 56., 1968.3.4., 8. o.)

9

(10)  A Tanács 63/EGK rendelete a Bizottság tagjai járandóságának meghatározásáról (HL 62., 1962.7.19., 1724/62. o.).

10

(11)  A Tanács 14/Euratom rendelete a Bizottság tagjai járandóságának meghatározásáról (HL 62., 1962.7.19., 1730/62. o.).

11

(12)  Az Európai Szén- és Acélközösség különleges miniszteri tanácsának határozata a Főhatóság tagjai járandóságának meghatározásáról (HL 62., 1962.7.19., 1734/62. o.).

12

(13)  A Tanács 62/EGK és 14/Euratom rendelete a Bíróság tagjai járandóságának meghatározásáról (HL 62., 1962.7.19., 1713/62. o.).

13

---

| 2016.3.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 58/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.3.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 58/13

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/301 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2015. november 30.)

a 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a tájékoztató jóváhagyására és közzétételére, valamint a reklámok terjesztésére vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről és a 809/2004/EK bizottsági rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról szóló, 2003. november 4-i 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 13. cikke (7) bekezdésének harmadik albekezdésére, 14. cikke (8) bekezdésének harmadik albekezdésére és 15. cikke (7) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2003/71/EK irányelv harmonizálta a tájékoztatók megszövegezésével, jóváhagyásával és terjesztésével kapcsolatos követelményeket. A következetes harmonizáció biztosítása és a pénzügyi piacokon végbement műszaki fejlődés figyelembevétele érdekében részletesen meg kell határozni e követelményeket, különös tekintettel a jóváhagyási folyamatra, a közzétételre és a tájékoztatón kívül közzétett, a nyilvános kibocsátásról vagy a piaci bevezetésről szóló információk, köztük a reklámok terjesztésére. |
| --- | --- |

(1)

A 2003/71/EK irányelv harmonizálta a tájékoztatók megszövegezésével, jóváhagyásával és terjesztésével kapcsolatos követelményeket. A következetes harmonizáció biztosítása és a pénzügyi piacokon végbement műszaki fejlődés figyelembevétele érdekében részletesen meg kell határozni e követelményeket, különös tekintettel a jóváhagyási folyamatra, a közzétételre és a tájékoztatón kívül közzétett, a nyilvános kibocsátásról vagy a piaci bevezetésről szóló információk, köztük a reklámok terjesztésére.

| (2) | A tájékoztató felülvizsgálata és jóváhagyása többlépcsős folyamat, melynek során a nemzeti illetékes hatóság a tájékoztató jóváhagyására vonatkozó döntését megelőzően a kibocsátó, az ajánlattevő vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személy több körben elemzi és tökéletesíti a tájékoztató tervezetét annak érdekében, hogy a tájékoztató megfeleljen a teljesség követelményének, beleértve a megadott információk összhangját és érthetőségét. Annak érdekében, hogy a kibocsátó, az ajánlattevő vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személy számára egyértelműbbek legyenek a jóváhagyási folyamat követelményei, meg kell határozni, hogy a tájékoztató jóváhagyási folyamatának egyes fázisaiban milyen dokumentumokat kell benyújtani a nemzeti illetékes hatóságok számára. |
| --- | --- |

(2)

A tájékoztató felülvizsgálata és jóváhagyása többlépcsős folyamat, melynek során a nemzeti illetékes hatóság a tájékoztató jóváhagyására vonatkozó döntését megelőzően a kibocsátó, az ajánlattevő vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személy több körben elemzi és tökéletesíti a tájékoztató tervezetét annak érdekében, hogy a tájékoztató megfeleljen a teljesség követelményének, beleértve a megadott információk összhangját és érthetőségét. Annak érdekében, hogy a kibocsátó, az ajánlattevő vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személy számára egyértelműbbek legyenek a jóváhagyási folyamat követelményei, meg kell határozni, hogy a tájékoztató jóváhagyási folyamatának egyes fázisaiban milyen dokumentumokat kell benyújtani a nemzeti illetékes hatóságok számára.

| (3) | A tájékoztató tervezetét mindenkor kereshető elektronikus formában és a hatóság számára elfogadható elektronikus eszközön keresztül kell benyújtani a nemzeti illetékes hatóság számára. Mivel a kereshető elektronikus forma lehetővé teszi a nemzeti illetékes hatóság számára egyes szavak vagy kifejezések keresését a tájékoztatóban, gyorsabb vizsgálatot tesz lehetővé, elősegíti az ellenőrzési folyamat hatékonyabb és gyorsabb lebonyolítását. |
| --- | --- |

(3)

A tájékoztató tervezetét mindenkor kereshető elektronikus formában és a hatóság számára elfogadható elektronikus eszközön keresztül kell benyújtani a nemzeti illetékes hatóság számára. Mivel a kereshető elektronikus forma lehetővé teszi a nemzeti illetékes hatóság számára egyes szavak vagy kifejezések keresését a tájékoztatóban, gyorsabb vizsgálatot tesz lehetővé, elősegíti az ellenőrzési folyamat hatékonyabb és gyorsabb lebonyolítását.

| (4) | Az első tájékoztatótervezet kivételével minden további tájékoztatótervezetben világosan meg kell jelölni a nemzeti illetékes hatósághoz korábban benyújtott tervezethez képest eszközölt módosításokat, és tájékoztatni kell a hatóságot arról, hogy e módosítások miképpen orvosolják a hatóság által jelzett hiányosságokat. Minden egyes tájékoztatótervezet benyújtásakor be kell nyújtani a nemzeti illetékes hatóságnak a tervezetnek a megelőzően benyújtott változathoz képest eszközölt módosításokat feltüntető változatát, valamint a letisztázott, az ilyen módosításokat nem jelölő változatát. |
| --- | --- |

(4)

Az első tájékoztatótervezet kivételével minden további tájékoztatótervezetben világosan meg kell jelölni a nemzeti illetékes hatósághoz korábban benyújtott tervezethez képest eszközölt módosításokat, és tájékoztatni kell a hatóságot arról, hogy e módosítások miképpen orvosolják a hatóság által jelzett hiányosságokat. Minden egyes tájékoztatótervezet benyújtásakor be kell nyújtani a nemzeti illetékes hatóságnak a tervezetnek a megelőzően benyújtott változathoz képest eszközölt módosításokat feltüntető változatát, valamint a letisztázott, az ilyen módosításokat nem jelölő változatát.

| (5) | Amennyiben a 809/2004/EK bizottsági rendelet (2) mellékleteiben megállapított egyes közzétételi elemek a kibocsátás vagy a kibocsátó jellemzőire tekintettel nem alkalmazandók, vagy az adott tájékoztató esetében nem relevánsak, ezeket az elemeket jelezni kell a nemzeti illetékes hatóság számára az ellenőrzési folyamat esetleges késedelmeinek minimalizálása érdekében. |
| --- | --- |

(5)

Amennyiben a 809/2004/EK bizottsági rendelet (2) mellékleteiben megállapított egyes közzétételi elemek a kibocsátás vagy a kibocsátó jellemzőire tekintettel nem alkalmazandók, vagy az adott tájékoztató esetében nem relevánsak, ezeket az elemeket jelezni kell a nemzeti illetékes hatóság számára az ellenőrzési folyamat esetleges késedelmeinek minimalizálása érdekében.

| (6) | Amennyiben a nemzeti illetékes hatóság számára egyértelművé válik, hogy a kibocsátó, az ajánlattevő vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személy nincs abban a helyzetben, hogy megfeleljen a tájékoztatóval kapcsolatos rendszer követelményeinek, az erőforrások hatékony felhasználása érdekében biztosítani kell azt a lehetőséget, hogy a nemzeti illetékes hatóság a tájékoztató jóváhagyása nélkül megszüntesse a felülvizsgálati folyamatot. |
| --- | --- |

(6)

Amennyiben a nemzeti illetékes hatóság számára egyértelművé válik, hogy a kibocsátó, az ajánlattevő vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személy nincs abban a helyzetben, hogy megfeleljen a tájékoztatóval kapcsolatos rendszer követelményeinek, az erőforrások hatékony felhasználása érdekében biztosítani kell azt a lehetőséget, hogy a nemzeti illetékes hatóság a tájékoztató jóváhagyása nélkül megszüntesse a felülvizsgálati folyamatot.

| (7) | A tájékoztatók és a végleges feltételek elektronikus közzététele biztosítja, hogy a befektetők gyorsan és könnyedén hozzáférjenek az azokban foglalt információkhoz. Meg kell tiltani, hogy a tájékoztatóhoz való hozzáférést jogi felelősséget korlátozó nyilatkozat elfogadásától, díj megfizetésétől vagy regisztrációtól tegyék függővé, mivel ez a befektetők könnyű hozzáférését akadályozza. Nem tekintendők jogi felelősséget korlátozó nyilatkozatnak azok a szűrők, amelyek arra figyelmeztetnek, hogy az ajánlat mely joghatóságokban érvényes, és amelyek megkövetelik, hogy a befektetők adják meg tartózkodási országukat, vagy jelentsék ki, hogy nem bizonyos országban vagy joghatóságban rezidensek. |
| --- | --- |

(7)

A tájékoztatók és a végleges feltételek elektronikus közzététele biztosítja, hogy a befektetők gyorsan és könnyedén hozzáférjenek az azokban foglalt információkhoz. Meg kell tiltani, hogy a tájékoztatóhoz való hozzáférést jogi felelősséget korlátozó nyilatkozat elfogadásától, díj megfizetésétől vagy regisztrációtól tegyék függővé, mivel ez a befektetők könnyű hozzáférését akadályozza. Nem tekintendők jogi felelősséget korlátozó nyilatkozatnak azok a szűrők, amelyek arra figyelmeztetnek, hogy az ajánlat mely joghatóságokban érvényes, és amelyek megkövetelik, hogy a befektetők adják meg tartózkodási országukat, vagy jelentsék ki, hogy nem bizonyos országban vagy joghatóságban rezidensek.

| (8) | Amennyiben a tájékoztatóban foglalt információkkal kapcsolatos jelentős új tényező, lényegi hiba vagy pontatlanság merül fel vagy kerül feltárásra, a nyilvános kibocsátással vagy a piaci bevezetéssel kapcsolatos reklám pontatlanná vagy félrevezetővé válhat. Elő kell írni, hogy amennyiben ilyen új tényező, lényegi hiba vagy pontatlanság miatt a reklám pontatlanná vagy félrevezetővé válik, azt módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

Amennyiben a tájékoztatóban foglalt információkkal kapcsolatos jelentős új tényező, lényegi hiba vagy pontatlanság merül fel vagy kerül feltárásra, a nyilvános kibocsátással vagy a piaci bevezetéssel kapcsolatos reklám pontatlanná vagy félrevezetővé válhat. Elő kell írni, hogy amennyiben ilyen új tényező, lényegi hiba vagy pontatlanság miatt a reklám pontatlanná vagy félrevezetővé válik, azt módosítani kell.

| (9) | Mivel a tájékoztató a nyilvános kibocsátással vagy a piaci bevezetéssel kapcsolatos információk hiteles forrása, valamennyi szóbeli vagy írásbeli formában kiadott, a nyilvános kibocsátásra vagy a piaci bevezetésre vonatkozó információnak összhangban kell állnia a tájékoztató tartalmával még akkor is, ha az információk nem reklámcélokat szolgálnak. Ennek érdekében elő kell írni, hogy egyetlen tájékoztatás sem lehet ellentétes a tájékoztatóban foglaltakkal, vagy utalhat a tájékoztató tartalmának ellentmondó információkra. Tilos emellett az olyan tájékoztatás is, amely a tájékoztatóban foglaltakat kiegyensúlyozatlan módon mutatja be. Továbbá, mivel az alternatív teljesítménymutatók aránytalan módon befolyásolhatják a befektetési döntéseket, a nyilvános kibocsátással vagy a piaci bevezetéssel kapcsolatos, tájékoztatón kívüli információk nem tartalmazhatnak ilyen mutatókat, amennyiben ezeket a tájékoztató nem tartalmazza. |
| --- | --- |

(9)

Mivel a tájékoztató a nyilvános kibocsátással vagy a piaci bevezetéssel kapcsolatos információk hiteles forrása, valamennyi szóbeli vagy írásbeli formában kiadott, a nyilvános kibocsátásra vagy a piaci bevezetésre vonatkozó információnak összhangban kell állnia a tájékoztató tartalmával még akkor is, ha az információk nem reklámcélokat szolgálnak. Ennek érdekében elő kell írni, hogy egyetlen tájékoztatás sem lehet ellentétes a tájékoztatóban foglaltakkal, vagy utalhat a tájékoztató tartalmának ellentmondó információkra. Tilos emellett az olyan tájékoztatás is, amely a tájékoztatóban foglaltakat kiegyensúlyozatlan módon mutatja be. Továbbá, mivel az alternatív teljesítménymutatók aránytalan módon befolyásolhatják a befektetési döntéseket, a nyilvános kibocsátással vagy a piaci bevezetéssel kapcsolatos, tájékoztatón kívüli információk nem tartalmazhatnak ilyen mutatókat, amennyiben ezeket a tájékoztató nem tartalmazza.

| (10) | A 809/2004/EK rendelet a tájékoztató közzétételével és a reklámok terjesztésével kapcsolatos rendelkezéseket tartalmaz. A követelmények megkettőzésének elkerülése érdekében a 809/2004/EK rendelet egyes rendelkezéseit el kell hagyni. |
| --- | --- |

(10)

A 809/2004/EK rendelet a tájékoztató közzétételével és a reklámok terjesztésével kapcsolatos rendelkezéseket tartalmaz. A követelmények megkettőzésének elkerülése érdekében a 809/2004/EK rendelet egyes rendelkezéseit el kell hagyni.

| (11) | Ez a rendelet az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul. |
| --- | --- |

(11)

Ez a rendelet az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul.

| (12) | Az ESMA az 1095/2010/EU rendelet (3) 10. cikkével összhangban nyilvános konzultációkat folytatott le a szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte a lehetséges költségeket és hasznokat, és kikérte az említett rendelet 37. cikke szerint létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport véleményét, |
| --- | --- |

(12)

Az ESMA az 1095/2010/EU rendelet (3) 10. cikkével összhangban nyilvános konzultációkat folytatott le a szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte a lehetséges költségeket és hasznokat, és kikérte az említett rendelet 37. cikke szerint létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport véleményét,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK ÉS A TÁJÉKOZTATÓ JÓVÁHAGYÁSA

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet szabályozástechnikai standardokat állapít meg a következők részletesebb meghatározására:

| 1. | a tájékoztató jóváhagyására vonatkozóan a 2003/71/EK irányelv 13. cikkében említett rendelkezések; |
| --- | --- |

1.

a tájékoztató jóváhagyására vonatkozóan a 2003/71/EK irányelv 13. cikkében említett rendelkezések;

| 2. | a tájékoztató közzétételére vonatkozóan a 2003/71/EK irányelv 14. cikkének (1)–(4) bekezdésében említett rendelkezések; |
| --- | --- |

2.

a tájékoztató közzétételére vonatkozóan a 2003/71/EK irányelv 14. cikkének (1)–(4) bekezdésében említett rendelkezések;

| 3. | a 2003/71/EK irányelv 15. cikkében említett reklámok terjesztése; |
| --- | --- |

3.

a 2003/71/EK irányelv 15. cikkében említett reklámok terjesztése;

| 4. | egyrészről a nyilvános kibocsátásról vagy a szabályozott piacon történő bevezetésről közzétett információk, másrészről a tájékoztatóban foglalt információk közötti, a 2003/71/EK irányelv 15. cikke (4) bekezdésének megfelelő összhang. |
| --- | --- |

4.

egyrészről a nyilvános kibocsátásról vagy a szabályozott piacon történő bevezetésről közzétett információk, másrészről a tájékoztatóban foglalt információk közötti, a 2003/71/EK irányelv 15. cikke (4) bekezdésének megfelelő összhang.

2. cikk

A jóváhagyási kérelem benyújtása

(1)   A kibocsátó, az ajánlattevő vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személy a tájékoztató minden tervezetét kereshető elektronikus formában, elektronikus eszközön keresztül juttatja el az illetékes hatósághoz. A tervezet benyújtója a tájékoztató első tervezetének benyújtásakor kapcsolattartó pontot jelöl meg, ahová az illetékes hatóság elektronikus eszközön keresztül eljuttathatja írásbeli értesítéseit.

(2)   A tájékoztató első tervezetének az illetékes hatósághoz való benyújtásakor vagy a tájékoztató felülvizsgálati folyamata során a kibocsátó, az ajánlattevő vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személy kereshető elektronikus formában benyújtja továbbá a következőket:

| a) | amennyiben azt a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága a 809/2004/EK rendelet 25. cikkének (4) bekezdése alapján előírja, vagy saját kezdeményezésre, egy kereszthivatkozási listát, amely azonosítja a 809/2004/EK rendelet I–XXX. mellékletei közül azon elemeket is, amelyeket a tájékoztató azért nem tartalmaz, mivel azok a kibocsátó, az ajánlattevő vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személy, vagy a nyilvános kibocsátásra vagy piaci bevezetésre kerülő értékpapír sajátosságai miatt nem alkalmazandók.
  Amennyiben a kereszthivatkozási lista nem kerül benyújtásra és a tájékoztatótervezetben foglalt elemek sorrendje nem egyezik meg az információknak a 809/2004/EK rendelet mellékleteiben megállapított sorrendjével, a tájékoztatótervezet egyes szakaszainál lapszéli jegyzetek útján kell azonosítani a vonatkozó közzétételi követelményt. A lapszéli jegyzetekkel ellátott tájékoztatót olyan dokumentumnak kell kísérnie, amely a 809/2004/EK rendelet vonatkozó mellékleteinek mindazon elemeit azonosítja, amelyeket a tájékoztató azért nem tartalmaz, mivel azok a kibocsátó, az ajánlattevő vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személy, vagy a nyilvános kibocsátásra vagy piaci bevezetésre kerülő értékpapír sajátosságai miatt nem alkalmazandók; |
| --- | --- |

a)

amennyiben azt a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága a 809/2004/EK rendelet 25. cikkének (4) bekezdése alapján előírja, vagy saját kezdeményezésre, egy kereszthivatkozási listát, amely azonosítja a 809/2004/EK rendelet I–XXX. mellékletei közül azon elemeket is, amelyeket a tájékoztató azért nem tartalmaz, mivel azok a kibocsátó, az ajánlattevő vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személy, vagy a nyilvános kibocsátásra vagy piaci bevezetésre kerülő értékpapír sajátosságai miatt nem alkalmazandók.

Amennyiben a kereszthivatkozási lista nem kerül benyújtásra és a tájékoztatótervezetben foglalt elemek sorrendje nem egyezik meg az információknak a 809/2004/EK rendelet mellékleteiben megállapított sorrendjével, a tájékoztatótervezet egyes szakaszainál lapszéli jegyzetek útján kell azonosítani a vonatkozó közzétételi követelményt. A lapszéli jegyzetekkel ellátott tájékoztatót olyan dokumentumnak kell kísérnie, amely a 809/2004/EK rendelet vonatkozó mellékleteinek mindazon elemeit azonosítja, amelyeket a tájékoztató azért nem tartalmaz, mivel azok a kibocsátó, az ajánlattevő vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személy, vagy a nyilvános kibocsátásra vagy piaci bevezetésre kerülő értékpapír sajátosságai miatt nem alkalmazandók;

| b) | amennyiben a kibocsátó, az ajánlattevő vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személy a 2003/71/EK irányelv 8. cikkének (2) bekezdése alapján kéri, hogy a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága engedélyezze egyes előírt információk tájékoztatóból való kihagyását, az ezt alátámasztó, indokolással ellátott kérelmet; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a kibocsátó, az ajánlattevő vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személy a 2003/71/EK irányelv 8. cikkének (2) bekezdése alapján kéri, hogy a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága engedélyezze egyes előírt információk tájékoztatóból való kihagyását, az ezt alátámasztó, indokolással ellátott kérelmet;

| c) | amennyiben a kibocsátó, az ajánlattevő vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személy a 2003/71/EK irányelv 18. cikkének (1) bekezdése alapján kéri, hogy a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága jóváhagyási igazolás megküldésével értesítse a fogadó tagállam illetékes hatóságát a tájékoztató jóváhagyásáról, az erre vonatkozó kérelmet; |
| --- | --- |

c)

amennyiben a kibocsátó, az ajánlattevő vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személy a 2003/71/EK irányelv 18. cikkének (1) bekezdése alapján kéri, hogy a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága jóváhagyási igazolás megküldésével értesítse a fogadó tagállam illetékes hatóságát a tájékoztató jóváhagyásáról, az erre vonatkozó kérelmet;

| d) | a tájékoztatóba hivatkozással beépített információkat, kivéve, ha ezeket a 2003/71/EK irányelv 11. cikkének megfelelően ugyanaz az illetékes hatóság már jóváhagyta, vagy ugyanahhoz az illetékes hatósághoz már benyújtották; |
| --- | --- |

d)

a tájékoztatóba hivatkozással beépített információkat, kivéve, ha ezeket a 2003/71/EK irányelv 11. cikkének megfelelően ugyanaz az illetékes hatóság már jóváhagyta, vagy ugyanahhoz az illetékes hatósághoz már benyújtották;

| e) | bármely egyéb, a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága által a felülvizsgálat céljára ésszerű okból szükségesnek tekintett és e célra az illetékes hatóság által kifejezetten megkövetelt információt. |
| --- | --- |

e)

bármely egyéb, a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága által a felülvizsgálat céljára ésszerű okból szükségesnek tekintett és e célra az illetékes hatóság által kifejezetten megkövetelt információt.

3. cikk

A tájékoztatótervezet módosítása

(1)   Amennyiben a kibocsátó, az ajánlattevő vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személy a tájékoztató első tervezetének a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságához történő benyújtását követően további tájékoztatótervezeteket nyújt be, ezekben meg kell jelölni az illetékes hatósághoz benyújtott megelőző letisztázott tájékoztatótervezethez képest eszközölt minden módosítást. Amennyiben a módosítások csekélyek, elfogadható a tervezetnek a megelőző tervezethez képest eszközölt valamennyi módosítást jelölő kivonata is. A tervezet módosításokat feltüntető változata mellett minden esetben be kell nyújtani a tervezet letisztázott változatát is.

Amennyiben a kibocsátó, az ajánlattevő vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személy a tájékoztató korrektúrázásával kapcsolatos technikai okok miatt nem képes az első albekezdésben meghatározott követelmény teljesítésére, a megelőző tájékoztatótervezethez képest eszközölt minden módosítást írásban kell azonosítania a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága számára.

(2)   Amennyiben a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága e rendelet 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban arról értesítette a kibocsátót, az ajánlattevőt vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személyt, hogy a tájékoztatótervezet nem felel meg a teljesség követelményének, ideértve a megadott információk összhangját és érthetőségét, az ezt követően benyújtott tervezet mellé az illetékes hatóság által jelzett hiányosságok orvoslásának módját ismertető dokumentumot is csatolni kell.

Amennyiben az előzőleg benyújtott tervezethez képest eszközölt módosítások maguktól értetődőek vagy egyértelműen orvosolják az illetékes hatóság által jelzett hiányosságot, elegendő megjelölni e módosítások helyét.

4. cikk

Végleges benyújtás

(1)   A 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett kereszthivatkozási lista kivételével minden olyan, a 2. cikk (2) bekezdésében említett információt csatolni kell a végleges tájékoztatótervezet benyújtásakor, amely a megelőző benyújtáshoz képest megváltozott. A végleges tájékoztatótervezet nem tartalmazhat lapszéli jegyzeteket.

(2)   Amennyiben a 2. cikk (2) bekezdésében említett, megelőzően benyújtott információkhoz képest nem történt változás, a kibocsátó, az ajánlattevő vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személy írásban megerősíti, hogy a megelőzően benyújtott információkhoz képest nem történt változás.

5. cikk

A kérelmek befogadása és feldolgozása

(1)   A székhely szerinti tagállam illetékes hatósága a tájékoztató jóváhagyása iránti első kérelem benyújtását írásban, elektronikus eszközön keresztül, a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb a beérkezést követő második munkanap hivatali zárásáig nyugtázza. A nyugtában értesíti a kibocsátót, az ajánlattevőt vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személyt a kérelem esetleges hivatkozási számáról és az illetékes hatóság kapcsolattartási pontjáról, ahová a kérelemmel kapcsolatos információkérések címezhetők. A nyugta kelte nem érinti a tájékoztatótervezet benyújtásának a 2003/71/EK irányelv 13. cikkének (2) bekezdése szerinti dátumát, amelytől az értesítések határideje számítandó.

(2)   Amennyiben a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága ésszerű okból úgy ítéli meg, hogy a benyújtott dokumentumok hiányosak, vagy hogy kiegészítő információkra van szükség például egyes megadott információk összhangjának hiánya vagy érthetetlensége miatt, a kiegészítő információszolgáltatás szükségességéről és ennek okairól írásban, elektronikus eszközön keresztül értesíti a kibocsátót, az ajánlattevőt vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személyt.

(3)   Amennyiben a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága a hiányt elhanyagolhatónak vagy az időzítést kiemelten fontosnak tekinti, úgy szóban is értesítheti a kibocsátót, az ajánlattevőt vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személyt, amely esetben a tájékoztató jóváhagyására rendelkezésre álló határidő nem függeszthető fel a 2003/71/EK irányelv 13. cikkének (4) bekezdésének megfelelően.

(4)   Amennyiben a kibocsátó, az ajánlattevő vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személy nem képes vagy nem hajlandó benyújtani a (2) bekezdésnek megfelelően kért kiegészítő információkat, a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága a tájékoztató jóváhagyását elutasíthatja, és a felülvizsgálati eljárást megszüntetheti.

(5)   A székhely szerinti tagállam illetékes hatósága a tájékoztató jóváhagyásával kapcsolatos határozatáról írásban, elektronikus eszközön keresztül, a határozathozatal napján értesíti a kibocsátót, az ajánlattevőt vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személyt. Amennyiben az illetékes hatóság elutasítja a tájékoztató jóváhagyását, határozatában ismerteti ennek okait.

II. FEJEZET

A TÁJÉKOZTATÓ KÖZZÉTÉTELE

6. cikk

A tájékoztató elektronikus formában történő közzététele

(1)   Amennyiben a tájékoztatót a 2003/71/EK irányelv 14. cikke (2) bekezdése c), d) vagy e) pontjának megfelelően elektronikus formában teszik közzé, annak – függetlenül attól, hogy a tájékoztató egyetlen vagy több dokumentumból áll – teljesítenie kell a következő feltételeket:

| a) | a weboldalt megnyitva könnyen megtalálható; |
| --- | --- |

a)

a weboldalt megnyitva könnyen megtalálható;

| b) | kereshető, nem módosítható elektronikus formában áll rendelkezésre; |
| --- | --- |

b)

kereshető, nem módosítható elektronikus formában áll rendelkezésre;

| c) | nem tartalmazhat linkeket a hivatkozással beépített információk internetcímeire vezető linkeken kívül; |
| --- | --- |

c)

nem tartalmazhat linkeket a hivatkozással beépített információk internetcímeire vezető linkeken kívül;

| d) | letölthető és kinyomtatható. |
| --- | --- |

d)

letölthető és kinyomtatható.

(2)   Hivatkozással beépített információkat tartalmazó tájékoztató elektronikus formában való közzététele esetén a tájékoztatónak tartalmaznia kell a hivatkozással beépített információkat tartalmazó valamennyi dokumentumra vagy az ilyen dokumentumokat közzétevő weboldalakra mutató linkeket.

(3)   Amennyiben az értékpapírok nyilvános kibocsátására vonatkozó tájékoztatót a kibocsátó, a pénzügyi közvetítő vagy a szabályozott piac internetes oldalán teszik közzé, meg kell tenni a szükséges intézkedéseket – például az ajánlat címzettjeinek megjelölésével – annak elkerülésére, hogy olyan tagállamokban vagy harmadik országokban honos személyeket is megszólítsanak, amelyekre a nyilvános ajánlattétel nem vonatkozik.

(4)   Az elektronikus formában közzétett tájékoztatóhoz való hozzáférés nem tehető függővé a következőktől:

| a) | regisztrációs folyamat végrehajtása; |
| --- | --- |

a)

regisztrációs folyamat végrehajtása;

| b) | jogi felelősséget korlátozó nyilatkozat elfogadása; |
| --- | --- |

b)

jogi felelősséget korlátozó nyilatkozat elfogadása;

| c) | díj megfizetése. |
| --- | --- |

c)

díj megfizetése.

7. cikk

A végleges feltételek közzététele

Az alaptájékoztatóval kapcsolatos végleges feltételek közzétételi módjának nem kell megegyeznie az alaptájékoztató esetében alkalmazott módszerrel, feltéve, hogy valamely, a 2003/71/EK irányelv 14. cikkében említett közzétételi módszert alkalmazzák.

8. cikk

Újságban történő közzététel

(1)   A 2003/71/EK irányelv 14. cikke (2) bekezdése a) pontjának teljesítése érdekében a tájékoztatót országosan vagy több régióban terjesztett általános vagy pénzügyi témájú újságban kell közzétenni.

(2)   Amennyiben az illetékes hatóság véleménye szerint a közzétételre kiválasztott újság nem felel meg az (1) bekezdés követelményeinek, a hatóság választ ki egy olyan újságot, amelynek terjesztését – különösen az egyes tagállamok földrajzi területének, népességének és olvasási szokásainak figyelembevételével – e célra megfelelőnek tartja.

9. cikk

A hirdetmény közzététele

(1)   Amennyiben egy tagállam él a 2003/71/EK irányelv 14. cikke (3) bekezdésében biztosított lehetőséggel, és hirdetmény közzétételét követeli meg arról, hogy a tájékoztató rendelkezésre bocsátása hogyan történt, és azt a nyilvánosság hol szerezheti be, az említett hirdetményt a tájékoztatók közzététele tekintetében az e rendelet 8. cikkében előírt követelményeknek megfelelő újságban kell közzétenni.

Amennyiben a hirdetmény olyan tájékoztatóra vonatkozik, amelyet kizárólag azzal a céllal tették közzé, hogy engedélyezzék az értékpapírok szabályozott piacra történő bevezetését, és az érintett szabályozott piacon már engedélyezettek az ilyen kategóriájú értékpapírok, a hirdetmény az érintett szabályozott piac hivatalos lapjában is közzétehető, függetlenül attól, hogy a hivatalos lap nyomtatott vagy elektronikus formában létezik-e.

(2)   A hirdetményt legkésőbb a tájékoztatónak a 2003/71/EK irányelv 14. cikkének (1) bekezdése szerinti közzétételét követő munkanapon kell megjelentetni.

(3)   A hirdetmény a következő információkat tartalmazza:

| a) | a kibocsátó megnevezése; |
| --- | --- |

a)

a kibocsátó megnevezése;

| b) | a felajánlott és/vagy a piacra bevezetni kívánt értékpapírok fajtája, kategóriája és mennyisége, amennyiben ezek az adatok a hirdetmény közzétételének időpontjában ismertek; |
| --- | --- |

b)

a felajánlott és/vagy a piacra bevezetni kívánt értékpapírok fajtája, kategóriája és mennyisége, amennyiben ezek az adatok a hirdetmény közzétételének időpontjában ismertek;

| c) | az ajánlattétel/bevezetés tervezett ideje; |
| --- | --- |

c)

az ajánlattétel/bevezetés tervezett ideje;

| d) | nyilatkozat a tájékoztató közzétételéről és beszerezhetőségének helyéről; |
| --- | --- |

d)

nyilatkozat a tájékoztató közzétételéről és beszerezhetőségének helyéről;

| e) | a nyomtatott tájékoztató nyilvános beszerezhetőségének helye és időszaka; |
| --- | --- |

e)

a nyomtatott tájékoztató nyilvános beszerezhetőségének helye és időszaka;

| f) | a hirdetmény kelte. |
| --- | --- |

f)

a hirdetmény kelte.

10. cikk

Jóváhagyott tájékoztatók jegyzéke

Az illetékes hatóság internetes oldalán a 2003/71/EK irányelv 14. cikke (4) bekezdésével összhangban közzétett jóváhagyott tájékoztatók jegyzékében meg kell jelölni, hogy az érintett tájékoztatókat hogyan tették nyilvánosan hozzáférhetővé, és azok hol szerezhetők be.

III. FEJEZET

REKLÁM

11. cikk

Reklámok terjesztése

(1)   Amennyiben a nyilvános ajánlattételre vagy a szabályozott piacra történő bevezetésre vonatkozóan reklám került közzétételre, és ezt követően a tájékoztatóban foglalt információkkal kapcsolatos jelentős új tényező, lényegi hiba vagy pontatlanság felmerülése vagy feltárása miatt a tájékoztatóhoz kiegészítő jegyzéket tesznek közzé, módosított reklámot kell közzétenni, amennyiben a tájékoztatóban foglalt információkkal kapcsolatos jelentős új tényező, lényegi hiba vagy pontatlanság miatt a korábban közzétett reklám pontatlanná vagy félrevezetővé vált.

(2)   A módosított reklámban hivatkozni kell a korábbi reklámra, közölni kell, hogy a korábbi reklámot az abban foglalt pontatlan vagy félrevezető információ miatt módosították, és fel kell tüntetni a reklám két változata közötti különbséget.

(3)   A módosított reklámot a kiegészítés közzétételét követően indokolt késedelem nélkül kell közzétenni. A szóban terjesztett reklámok kivételével minden módosított reklámot legalább az eredeti reklám közzétételére használt médiumokban közzé kell tenni.

A módosított reklám közzétételére vonatkozó kötelezettség a nyilvános kibocsátás végleges lezárásáig vagy – ha ez később történik meg – a szabályozott piacon való kereskedés megkezdéséig alkalmazandó.

(4)   Amennyiben a 2003/71/EK irányelv alapján nem kell tájékoztatót készíteni, a reklámokban erre vonatkozó figyelmeztetést kell szerepeltetni, kivéve, ha a kibocsátó, az ajánlattevő vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személy úgy dönt, hogy a 2003/71/EK irányelvnek, a 809/2004/EK rendeletnek és e rendeletnek megfelelő tájékoztatót tesz közzé.

12. cikk

A 2003/71/EK irányelv 15. cikkének (4) bekezdésében előírt összhang

A szóbeli vagy írásbeli formában kiadott, a nyilvános kibocsátásra vagy a szabályozott piacra történő bevezetésre vonatkozó, reklám- vagy egyéb célú információk:

| a) | nem állhatnak ellentétben a tájékoztatóban közölt információkkal; |
| --- | --- |

a)

nem állhatnak ellentétben a tájékoztatóban közölt információkkal;

| b) | nem utalhatnak a tájékoztatóban közölt információkkal ellentétben álló információkra; |
| --- | --- |

b)

nem utalhatnak a tájékoztatóban közölt információkkal ellentétben álló információkra;

| c) | nem mutathatják be a tájékoztatóban közölt információkat kiegyensúlyozatlan módon, például a negatív aspektusok kihagyásával vagy azok pozitív aspektusoknál kevésbé hangsúlyos bemutatásával; |
| --- | --- |

c)

nem mutathatják be a tájékoztatóban közölt információkat kiegyensúlyozatlan módon, például a negatív aspektusok kihagyásával vagy azok pozitív aspektusoknál kevésbé hangsúlyos bemutatásával;

| d) | nem tartalmazhatnak a kibocsátó vonatkozásában a tájékoztatóban nem ismertetett, alternatív teljesítménymutatókat. |
| --- | --- |

d)

nem tartalmazhatnak a kibocsátó vonatkozásában a tájékoztatóban nem ismertetett, alternatív teljesítménymutatókat.

Az a)–d) pontok alkalmazásában a tájékoztatóban közölt információk közé tartoznak a tájékoztatóban foglalt információk, ha a tájékoztatót már közzétették, vagy a tájékoztatóba belefoglalni kívánt információk, ha a tájékoztatót későbbi időpontban teszik közzé.

A d) pont alkalmazásában az alternatív teljesítménymutatók olyan, a korábbi vagy jövőbeli pénzügyi teljesítményre, pénzügyi helyzetre vagy pénzforgalomra vonatkozó pénzügyi mutatók, amelyeket az alkalmazandó pénzügyi adatszolgáltatási keretszabályok nem definiálnak.

IV. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

13. cikk

A 809/2004/EK rendelet módosításai

A 809/2004/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk (5) és (6) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk (5) és (6) bekezdését el kell hagyni.

| 2. | A 29–34. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

2.

A 29–34. cikket el kell hagyni.

14. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. november 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 345., 2003.12.31., 64. o.

1

(2)  A Bizottság 2004. április 29-i 809/2004/EK rendelete a 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a tájékoztatókban foglalt információk formátuma, az információk hivatkozással történő beépítése, a tájékoztatók közzététele és a reklámok terjesztése tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 149., 2004.4.30., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1095/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.)

3

---

| 2016.3.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 58/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.3.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 58/21

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/302 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. február 25.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 3. oszlopában feltüntetett indokok alapján a 2. oszlopban megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 3. oszlopában feltüntetett indokok alapján a 2. oszlopban megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikkének (6) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikkének (6) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a Kombinált Nómenklatúrában a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

Az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikkének (6) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 25-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Stephen QUEST

adóügyi és vámuniós főigazgató

---

(1)  
  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  A Tanács 1992. október 12-i 2913/92/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás (KN-kód) | A jegyzékbe vétel okai |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Árucikk kb. 31 × 32 cm méretű, műanyag rajztábla formájában, világos színű műanyaggal bevont törölhető mágneses rajzfelülettel. A felületet műanyag keret veszi körbe és tartja össze.
  A táblához zsinóron fémheggyel ellátott műanyag toll kapcsolódik; a tollat a felületre nyomva képek, betűk stb. rajzolhatók a felületre, ez utóbbi mágnesességét kihasználva. A műanyag keretben található mélyedésekben lazán rögzítve négy kisméretű mágneses játékbélyegző helyezkedik el, amelyekkel figurákat lehet a felületre bélyegezni.
  A törlőfunkció a műanyag felső rétegének megemelésével váltható ki; a felső réteg megemelésére szolgáló mechanizmus a rajztábla alsó rétegébe van beépítve, és funkciója a mágnesesség megszüntetése.
  Az árucikket gyermekek szórakoztatására tervezték.
  Lásd a képet (*1). | 9503 00 95 | A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1., 3. a), 3. b) és 6. általános szabály, valamint a 9503 00 és a 9503 00 95 KN-kód szövegezése határozza meg.
  A 9610 vtsz. alatti palatáblaként vagy táblaként, illetve író- vagy rajztáblaként való besorolás kizárt, mivel az árucikket nem arra használják, hogy palavesszővel, krétával, illetve filc- vagy rosthegyű tollal írjanak vagy rajzoljanak rá (lásd még a 9610 vámtarifaszámhoz tartozó Harmonizált Rendszer Magyarázatot [HRM]).
  Az árucikk a 9503 vtsz. szerinti játék jellemzőivel bír. Mivel a 9503 vtsz. adja a legrészletesebb leírást, a 3926 vtsz. szerinti, műanyagból készült más áruként való besorolás szintén kizárt.
  Az árucikk a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 3. b) általános szabály szerint összetett árunak minősül. Műanyag és mágneses felületből áll, amelyek együtt alkotnak egészet (lásd még a 3. b) általános értelmezési szabályhoz tartozó HRM (IX) pontját).
  A keret és a felület anyaga műanyag. A műanyag összetevők vannak túlsúlyban, és ezek határozzák meg az árucikk 3. b) általános szabály szerinti lényeges jellemzőjét.
  Következésképpen az árucikket a 9503 00 95 KN-kód alá, műanyagból készült más játékként kell besorolni. |

Árumegnevezés

Besorolás (KN-kód)

A jegyzékbe vétel okai

(1)

(2)

(3)

Árucikk kb. 31 × 32 cm méretű, műanyag rajztábla formájában, világos színű műanyaggal bevont törölhető mágneses rajzfelülettel. A felületet műanyag keret veszi körbe és tartja össze.

A táblához zsinóron fémheggyel ellátott műanyag toll kapcsolódik; a tollat a felületre nyomva képek, betűk stb. rajzolhatók a felületre, ez utóbbi mágnesességét kihasználva. A műanyag keretben található mélyedésekben lazán rögzítve négy kisméretű mágneses játékbélyegző helyezkedik el, amelyekkel figurákat lehet a felületre bélyegezni.

A törlőfunkció a műanyag felső rétegének megemelésével váltható ki; a felső réteg megemelésére szolgáló mechanizmus a rajztábla alsó rétegébe van beépítve, és funkciója a mágnesesség megszüntetése.

Az árucikket gyermekek szórakoztatására tervezték.

Lásd a képet (*1).

9503 00 95

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1., 3. a), 3. b) és 6. általános szabály, valamint a 9503 00 és a 9503 00 95 KN-kód szövegezése határozza meg.

A 9610 vtsz. alatti palatáblaként vagy táblaként, illetve író- vagy rajztáblaként való besorolás kizárt, mivel az árucikket nem arra használják, hogy palavesszővel, krétával, illetve filc- vagy rosthegyű tollal írjanak vagy rajzoljanak rá (lásd még a 9610 vámtarifaszámhoz tartozó Harmonizált Rendszer Magyarázatot [HRM]).

Az árucikk a 9503 vtsz. szerinti játék jellemzőivel bír. Mivel a 9503 vtsz. adja a legrészletesebb leírást, a 3926 vtsz. szerinti, műanyagból készült más áruként való besorolás szintén kizárt.

Az árucikk a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 3. b) általános szabály szerint összetett árunak minősül. Műanyag és mágneses felületből áll, amelyek együtt alkotnak egészet (lásd még a 3. b) általános értelmezési szabályhoz tartozó HRM (IX) pontját).

A keret és a felület anyaga műanyag. A műanyag összetevők vannak túlsúlyban, és ezek határozzák meg az árucikk 3. b) általános szabály szerinti lényeges jellemzőjét.

Következésképpen az árucikket a 9503 00 95 KN-kód alá, műanyagból készült más játékként kell besorolni.

---

(*1)  A kép csupán tájékoztató jellegű.

---

| 2016.3.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 58/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.3.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 58/24

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/303 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. március 1.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Pane Toscano [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (3) bekezdésének b) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Olaszország kérelmét (2) a „Pane Toscano” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Olaszország kérelmét (2) a „Pane Toscano” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke (2) bekezdésének megfelelően az Egyesült Királyság 2013. november 12-i felszólalásában és 2013. december 10-i indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatában kifogással élt a bejegyzés ellen. Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke (2) bekezdésének megfelelően Belgium a Bizottság levélnyilvántartásába 2013. november 19-én felvett, 2013. november 12-i felszólalásában kifogással élt a bejegyzés ellen. A Belgium által megküldött felszólalás már tartalmazta egy indokolással ellátott felszólalási nyilatkozat valamennyi elemét. Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke (2) bekezdésének megfelelően 2014. január 15-i levelében Belgium részletesebb, indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatot nyújtott be. Mindkét felszólalás elfogadhatónak bizonyult. |
| --- | --- |

(2)

Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke (2) bekezdésének megfelelően az Egyesült Királyság 2013. november 12-i felszólalásában és 2013. december 10-i indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatában kifogással élt a bejegyzés ellen. Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke (2) bekezdésének megfelelően Belgium a Bizottság levélnyilvántartásába 2013. november 19-én felvett, 2013. november 12-i felszólalásában kifogással élt a bejegyzés ellen. A Belgium által megküldött felszólalás már tartalmazta egy indokolással ellátott felszólalási nyilatkozat valamennyi elemét. Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke (2) bekezdésének megfelelően 2014. január 15-i levelében Belgium részletesebb, indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatot nyújtott be. Mindkét felszólalás elfogadhatónak bizonyult.

| (3) | 2014. január 24-én és 2014. február 13-án kelt levelében a Bizottság felkérte egyfelől Olaszországot és az Egyesült Királyságot, másfelől Olaszországot és Belgiumot a szükséges konzultációk lefolytatására, hogy megállapodásra jussanak egymás között saját belső eljárásaiknak megfelelően. |
| --- | --- |

(3)

2014. január 24-én és 2014. február 13-án kelt levelében a Bizottság felkérte egyfelől Olaszországot és az Egyesült Királyságot, másfelől Olaszországot és Belgiumot a szükséges konzultációk lefolytatására, hogy megállapodásra jussanak egymás között saját belső eljárásaiknak megfelelően.

| (4) | A felek között nem született megállapodás. |
| --- | --- |

(4)

A felek között nem született megállapodás.

| (5) | Mivel nem született megállapodás, a Bizottságnak az 1151/2012/EU rendelet 52. cikke (3) bekezdésének b) pontjában előírt eljárás alapján határozatot kell elfogadnia. |
| --- | --- |

(5)

Mivel nem született megállapodás, a Bizottságnak az 1151/2012/EU rendelet 52. cikke (3) bekezdésének b) pontjában előírt eljárás alapján határozatot kell elfogadnia.

| (6) | Az 1151/2012/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) és d) pontjával összhangban a felszólalók azt állították, hogy a „Pane Toscano” elnevezés oltalom alatt álló eredetmegjelölésként történő bejegyzése ellentétes az 1151/2012/EU rendelet 5. cikkével és 7. cikkének (1) bekezdésével, valamint hogy a „Pane Toscano” elnevezés köznevesült. |
| --- | --- |

(6)

Az 1151/2012/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) és d) pontjával összhangban a felszólalók azt állították, hogy a „Pane Toscano” elnevezés oltalom alatt álló eredetmegjelölésként történő bejegyzése ellentétes az 1151/2012/EU rendelet 5. cikkével és 7. cikkének (1) bekezdésével, valamint hogy a „Pane Toscano” elnevezés köznevesült.

| (7) | A felszólalók állítása szerint a Toszkánában betakarított közönséges búza olyan fajtákat tartalmaz, amelyeket az ország legtöbb részén termesztenek. A szóban forgó fajtákat nem lehet őshonos vagy egyedi toszkán fajtáknak tekinteni. A gabonaszemek feldolgozása, amelyet a meghatározott földrajzi területen végeznek a „0”-ás típusú, teljes kiőrlésű liszt előállításához, jellemzően hasonló az Olaszország – és általában Európa – egyéb részein alkalmazott eljáráshoz. Mivel a szükséges liszt tervezett felhasználására alkalmas keverék előállításához különböző minőségű közönséges búzaszemeket kell keverni, inkább a liszt technológiai tulajdonságai jellemzik a terméket, mint a közönséges búza eredete. A „Pane Toscano” előállításához kötelezően használandó, „0”-ás típusú, búzacsírát tartalmazó közönséges búzaliszt technológiai tulajdonságai generikusak, nem csupán Toszkánára jellemzőek. A kérelem ellentmondást tartalmaz, ugyanis az 5.2. pontban foglaltak szerint a termék magas tápértéke és jó emészthetősége egy bizonyos lisztkeverék alkalmazásának köszönhető, míg a 3.3. pont csupán egy konkrét, „0”-ás típusú, búzacsírát tartalmazó közönséges búzaliszt használatát említi. A kérelem nem bizonyítja a földrajzi terület és a termék minősége vagy jellemzői közötti ok-okozati kapcsolatot. Ezt erősíti meg az a tény, hogy az egységes dokumentumban foglaltak szerint „a különféle elemek kölcsönhatásával működő kontextusban alapvető fontosságúnak bizonyul a készítők tevékenysége” és alapos ismeretei. A lisztnek a malomban, meghatározott ideig történő tárolása az úgynevezett „maturazione” folyamat biztosítása érdekében nem egyedi. Ez általános gyakorlat, amelyet az Európai Unió egész területén széles körben alkalmaznak. A bejegyzésre javasolt „Pane Toscano” elnevezést Toszkána-szerte általánosan használják különböző típusú kenyerek megjelölésére, amelyek előállítása feltehetően nem a kérelemben meghatározottak szerint történik. A „Pane Toscano” emellett Olaszországban rokon értelmű azzal, hogy só nélküli kenyér. |
| --- | --- |

(7)

A felszólalók állítása szerint a Toszkánában betakarított közönséges búza olyan fajtákat tartalmaz, amelyeket az ország legtöbb részén termesztenek. A szóban forgó fajtákat nem lehet őshonos vagy egyedi toszkán fajtáknak tekinteni. A gabonaszemek feldolgozása, amelyet a meghatározott földrajzi területen végeznek a „0”-ás típusú, teljes kiőrlésű liszt előállításához, jellemzően hasonló az Olaszország – és általában Európa – egyéb részein alkalmazott eljáráshoz. Mivel a szükséges liszt tervezett felhasználására alkalmas keverék előállításához különböző minőségű közönséges búzaszemeket kell keverni, inkább a liszt technológiai tulajdonságai jellemzik a terméket, mint a közönséges búza eredete. A „Pane Toscano” előállításához kötelezően használandó, „0”-ás típusú, búzacsírát tartalmazó közönséges búzaliszt technológiai tulajdonságai generikusak, nem csupán Toszkánára jellemzőek. A kérelem ellentmondást tartalmaz, ugyanis az 5.2. pontban foglaltak szerint a termék magas tápértéke és jó emészthetősége egy bizonyos lisztkeverék alkalmazásának köszönhető, míg a 3.3. pont csupán egy konkrét, „0”-ás típusú, búzacsírát tartalmazó közönséges búzaliszt használatát említi. A kérelem nem bizonyítja a földrajzi terület és a termék minősége vagy jellemzői közötti ok-okozati kapcsolatot. Ezt erősíti meg az a tény, hogy az egységes dokumentumban foglaltak szerint „a különféle elemek kölcsönhatásával működő kontextusban alapvető fontosságúnak bizonyul a készítők tevékenysége” és alapos ismeretei. A lisztnek a malomban, meghatározott ideig történő tárolása az úgynevezett „maturazione” folyamat biztosítása érdekében nem egyedi. Ez általános gyakorlat, amelyet az Európai Unió egész területén széles körben alkalmaznak. A bejegyzésre javasolt „Pane Toscano” elnevezést Toszkána-szerte általánosan használják különböző típusú kenyerek megjelölésére, amelyek előállítása feltehetően nem a kérelemben meghatározottak szerint történik. A „Pane Toscano” emellett Olaszországban rokon értelmű azzal, hogy só nélküli kenyér.

| (8) | A felszólalási eljárás során a felszólalók továbbá azt állították, hogy a termékleírásnak a magok eredetére vonatkozó szabályokat is kellett volna tartalmaznia, valamint hogy a hőmérsékletnek a liszt tulajdonságaira kifejtett – a kérelmező által hangsúlyozott – hatását semmilyen tudományos bizonyíték nem támasztja alá. |
| --- | --- |

(8)

A felszólalási eljárás során a felszólalók továbbá azt állították, hogy a termékleírásnak a magok eredetére vonatkozó szabályokat is kellett volna tartalmaznia, valamint hogy a hőmérsékletnek a liszt tulajdonságaira kifejtett – a kérelmező által hangsúlyozott – hatását semmilyen tudományos bizonyíték nem támasztja alá.

| (9) | A felszólalók által benyújtott fenti kifogások ellenére a „Pane Toscano” elnevezés oltalom alatt álló eredetmegjelölésként történő bejegyzése az alább említett okok miatt helyénvaló. |
| --- | --- |

(9)

A felszólalók által benyújtott fenti kifogások ellenére a „Pane Toscano” elnevezés oltalom alatt álló eredetmegjelölésként történő bejegyzése az alább említett okok miatt helyénvaló.

| (10) | A bejegyzésre javasolt elnevezést a „kenyér” termékre, nem pedig a lisztre vagy a búzára utal. Ezért a „kenyér” termékre kell összpontosítani annak megállapítása során, hogy rendelkezik-e főként vagy kizárólag egy adott földrajzi környezetnek és az ahhoz kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek köszönhető minőséggel vagy tulajdonságokkal. |
| --- | --- |

(10)

A bejegyzésre javasolt elnevezést a „kenyér” termékre, nem pedig a lisztre vagy a búzára utal. Ezért a „kenyér” termékre kell összpontosítani annak megállapítása során, hogy rendelkezik-e főként vagy kizárólag egy adott földrajzi környezetnek és az ahhoz kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek köszönhető minőséggel vagy tulajdonságokkal.

| (11) | Az egységes dokumentum és a termékleírás részletesen ismerteti a „Pane Toscano” elnevezésű termék azon minőségi jellemzőit és egyéb tulajdonságait, amelyek főként vagy kizárólag az adott földrajzi környezetnek köszönhetőek: a hosszú eltarthatóság, a pirítottmogyoró-illat, a kenyérbél „semleges”, vagyis sótlan íze, a ropogós héj, a szabálytalan lyukakat tartalmazó, a fehér és az elefántcsontszín közötti árnyalatokat mutató kenyérbél, a magas tápérték és a jó emészthetőség, melynek oka az alacsony gluténtartalmú lisztkeverék használata, valamint a (búzacsíra-hozzáadásnak a megmunkálás során történő, mára már elterjedt szokása helyett alkalmazott) saját búzacsíra tápértéke és a hagyományok szerint a sót nélkülöző összetétel. |
| --- | --- |

(11)

Az egységes dokumentum és a termékleírás részletesen ismerteti a „Pane Toscano” elnevezésű termék azon minőségi jellemzőit és egyéb tulajdonságait, amelyek főként vagy kizárólag az adott földrajzi környezetnek köszönhetőek: a hosszú eltarthatóság, a pirítottmogyoró-illat, a kenyérbél „semleges”, vagyis sótlan íze, a ropogós héj, a szabálytalan lyukakat tartalmazó, a fehér és az elefántcsontszín közötti árnyalatokat mutató kenyérbél, a magas tápérték és a jó emészthetőség, melynek oka az alacsony gluténtartalmú lisztkeverék használata, valamint a (búzacsíra-hozzáadásnak a megmunkálás során történő, mára már elterjedt szokása helyett alkalmazott) saját búzacsíra tápértéke és a hagyományok szerint a sót nélkülöző összetétel.

| (12) | A szóban forgó minőségi jellemzők és egyéb tulajdonságok főként a meghatározott földrajzi terület környezetéhez kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek köszönhetőek. |
| --- | --- |

(12)

A szóban forgó minőségi jellemzők és egyéb tulajdonságok főként a meghatározott földrajzi terület környezetéhez kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek köszönhetőek.

| (13) | Amint azt a kérelmező jelezte, a földrajzi terület és a „Pane Toscano” OEM-termék minősége vagy jellemzői közötti ok-okozati kapcsolat a hosszú feldolgozási folyamatban rejlik, amelynek során lehetővé válik, hogy az öregtészta a búzacsírát tartalmazó lisztből só nélkül készített tésztában sütés közben előhozza a termék jellegzetes ízét, megjelenését és hosszú eltarthatóságát kialakító összetevőket. Az összetett cukrok bomlását elősegítő enzimekben gazdag búzacsíra – amely a termékleírásban részletesen ismertetett őrlési eljárást követően természetes módon van jelen a lisztben – egyszerre van hatással a „Pane Toscano” tápértékére és a kelesztés folyamatára. Az öregtészta hozzáértő alkalmazása lehetővé teszi a kenyér jellegzetes aromáját és ízét adó vegyületek kialakulását eredményező savas-tejsavas erjedést. A gyorskovászként használt öregtésztát a termékleírásban ismertetett, meghatározott minőségi jellemzőkkel – alacsony szemkeménységgel, alacsony W értékkel és közepes P/L értékkel – rendelkező liszttel kell összedolgozni. Az éghajlati feltételek specifikusságának köszönhetően az említett tulajdonságok sokkal inkább a Toszkánában, mint a vele határos területeken termelt búzafajtákból készült lisztre jellemzőek. A só elhagyása egyfelől hatással van az erjedési folyamatokra, másfelől egyértelműen meghatározza a termék jellegzetes ízét. Ebben a különféle elemek kölcsönhatásával működő kontextusban alapvető fontosságúnak bizonyul a pékek tevékenysége és ismeretei, különös tekintettel a minőségi paraméterekre, a gyorskovász-készítés, a kelesztés és a sütés fázisaira. Az emberi és természeti tényezők szerves kapcsolódása és ötvözete eredményezi azt a dinamikus szerkezetet, amely teljes egészében alkotja a terület és a termék minőségi jellemzői közötti kapcsolatot. |
| --- | --- |

(13)

Amint azt a kérelmező jelezte, a földrajzi terület és a „Pane Toscano” OEM-termék minősége vagy jellemzői közötti ok-okozati kapcsolat a hosszú feldolgozási folyamatban rejlik, amelynek során lehetővé válik, hogy az öregtészta a búzacsírát tartalmazó lisztből só nélkül készített tésztában sütés közben előhozza a termék jellegzetes ízét, megjelenését és hosszú eltarthatóságát kialakító összetevőket. Az összetett cukrok bomlását elősegítő enzimekben gazdag búzacsíra – amely a termékleírásban részletesen ismertetett őrlési eljárást követően természetes módon van jelen a lisztben – egyszerre van hatással a „Pane Toscano” tápértékére és a kelesztés folyamatára. Az öregtészta hozzáértő alkalmazása lehetővé teszi a kenyér jellegzetes aromáját és ízét adó vegyületek kialakulását eredményező savas-tejsavas erjedést. A gyorskovászként használt öregtésztát a termékleírásban ismertetett, meghatározott minőségi jellemzőkkel – alacsony szemkeménységgel, alacsony W értékkel és közepes P/L értékkel – rendelkező liszttel kell összedolgozni. Az éghajlati feltételek specifikusságának köszönhetően az említett tulajdonságok sokkal inkább a Toszkánában, mint a vele határos területeken termelt búzafajtákból készült lisztre jellemzőek. A só elhagyása egyfelől hatással van az erjedési folyamatokra, másfelől egyértelműen meghatározza a termék jellegzetes ízét. Ebben a különféle elemek kölcsönhatásával működő kontextusban alapvető fontosságúnak bizonyul a pékek tevékenysége és ismeretei, különös tekintettel a minőségi paraméterekre, a gyorskovász-készítés, a kelesztés és a sütés fázisaira. Az emberi és természeti tényezők szerves kapcsolódása és ötvözete eredményezi azt a dinamikus szerkezetet, amely teljes egészében alkotja a terület és a termék minőségi jellemzői közötti kapcsolatot.

| (14) | Ezen, a kérelmező által benyújtott leírással szemben a felszólalók egy kevéssé meggyőző érvelést ismertettek, amely nem alkalmas arra, hogy megcáfolja a kérelem megalapozottságát. |
| --- | --- |

(14)

Ezen, a kérelmező által benyújtott leírással szemben a felszólalók egy kevéssé meggyőző érvelést ismertettek, amely nem alkalmas arra, hogy megcáfolja a kérelem megalapozottságát.

| (15) | Az a tény, hogy a „Pane Toscano” elnevezésű termék előállításához használt közönséges búza nem csupán Toszkánában honos, hanem Olaszország és Európa más régióiban is megtalálható, nem releváns. A termékleírás nem mint önmagukban a termék sajátosságát megalapozó tényezőket említi a „Pane Toscano” előállításához engedélyezett búzafajtákat. A „Pane Toscano” előállításához használt liszt alapanyagaként engedélyezett búzafajták közül valójában több is toszkánai eredetű, de nem ez a lényeg. A termékleírás és az egységes dokumentum kifejti, hogy a legfontosabb tényező a környezetnek a búzára gyakorolt hatása. A búzafajták – még ha közös is a genetikai örökségük – az éghajlati feltételek hatására különböző egyedi tulajdonságokra tesznek szert. Más, akár Toscanával határos területeken történő termesztés esetében ugyanezen búzafajtákon nem tapasztalhatók a „Pane Toscano” előállításához szükséges kereskedelmi vagy technológiai jellemzők. Ebben a konkrét esetben a szóban forgó búzafajták toszkán fenotípusai – az éghajlati feltételeknek, különösen pedig a legalacsonyabb hőmérsékletnek köszönhetően – olyan lisztet eredményeznek, amely rendelkezik a „Pane Toscano” előállításához alkalmas különleges paraméterekkel (szemkeménység, W érték és P/L érték). |
| --- | --- |

(15)

Az a tény, hogy a „Pane Toscano” elnevezésű termék előállításához használt közönséges búza nem csupán Toszkánában honos, hanem Olaszország és Európa más régióiban is megtalálható, nem releváns. A termékleírás nem mint önmagukban a termék sajátosságát megalapozó tényezőket említi a „Pane Toscano” előállításához engedélyezett búzafajtákat. A „Pane Toscano” előállításához használt liszt alapanyagaként engedélyezett búzafajták közül valójában több is toszkánai eredetű, de nem ez a lényeg. A termékleírás és az egységes dokumentum kifejti, hogy a legfontosabb tényező a környezetnek a búzára gyakorolt hatása. A búzafajták – még ha közös is a genetikai örökségük – az éghajlati feltételek hatására különböző egyedi tulajdonságokra tesznek szert. Más, akár Toscanával határos területeken történő termesztés esetében ugyanezen búzafajtákon nem tapasztalhatók a „Pane Toscano” előállításához szükséges kereskedelmi vagy technológiai jellemzők. Ebben a konkrét esetben a szóban forgó búzafajták toszkán fenotípusai – az éghajlati feltételeknek, különösen pedig a legalacsonyabb hőmérsékletnek köszönhetően – olyan lisztet eredményeznek, amely rendelkezik a „Pane Toscano” előállításához alkalmas különleges paraméterekkel (szemkeménység, W érték és P/L érték).

| (16) | A fentiek fényében azon észrevétel, hogy a „Pane Toscano” előállításához kötelezően használandó közönséges búzaliszt – mely nem teljes kiőrlésű liszt, amint azt a felszólalók állítják, hanem egyszerűen búzacsírát tartalmazó liszt – technológiai tulajdonságai generikusak, szintén alaptalannak bizonyul. |
| --- | --- |

(16)

A fentiek fényében azon észrevétel, hogy a „Pane Toscano” előállításához kötelezően használandó közönséges búzaliszt – mely nem teljes kiőrlésű liszt, amint azt a felszólalók állítják, hanem egyszerűen búzacsírát tartalmazó liszt – technológiai tulajdonságai generikusak, szintén alaptalannak bizonyul.

| (17) | Az oltalom alatt álló eredetmegjelölés fogalommeghatározása nem követeli meg, hogy az adott terméket olyan eljárás útján állítsák elő, amely csak a meghatározott földrajzi területre jellemző. Ezért a gabonaszemeken a liszt előállításához alkalmazott őrlési folyamat és a lisztnek a malomban történő tárolása e tekintetben nem kifogásolható. A szóban forgó részek leírása azért szerepel a termékleírásban, mert szükséges a termelőkkel részletesen ismertetni az említett folyamatok konkrét részleteit. Mindazonáltal ebben a konkrét esetben az őrlési folyamatnak megvan a jelentősége, mivel hozzájárul a végtermék egyik fő minőségi jellemzőjéhez azáltal, hogy lehetővé teszi a saját búzacsíra megőrzését a lisztben. |
| --- | --- |

(17)

Az oltalom alatt álló eredetmegjelölés fogalommeghatározása nem követeli meg, hogy az adott terméket olyan eljárás útján állítsák elő, amely csak a meghatározott földrajzi területre jellemző. Ezért a gabonaszemeken a liszt előállításához alkalmazott őrlési folyamat és a lisztnek a malomban történő tárolása e tekintetben nem kifogásolható. A szóban forgó részek leírása azért szerepel a termékleírásban, mert szükséges a termelőkkel részletesen ismertetni az említett folyamatok konkrét részleteit. Mindazonáltal ebben a konkrét esetben az őrlési folyamatnak megvan a jelentősége, mivel hozzájárul a végtermék egyik fő minőségi jellemzőjéhez azáltal, hogy lehetővé teszi a saját búzacsíra megőrzését a lisztben.

| (18) | A „Pane Toscano” előállításához megfelelő keverék elérése érdekében a búzafajták keverésére vonatkozó szabály nem zárja ki a búza eredetének fontosságát. Ellenkezőleg, értelmezhető annak megerősítéseként, hogy a fajtáknak önmagukban nincs jelentőségük. Ezen túlmenően a fajták keveréséhez szükséges ismeretek olyan emberi tényezőt alkotnak, amely a földrajzi környezet részét képzi. |
| --- | --- |

(18)

A „Pane Toscano” előállításához megfelelő keverék elérése érdekében a búzafajták keverésére vonatkozó szabály nem zárja ki a búza eredetének fontosságát. Ellenkezőleg, értelmezhető annak megerősítéseként, hogy a fajtáknak önmagukban nincs jelentőségük. Ezen túlmenően a fajták keveréséhez szükséges ismeretek olyan emberi tényezőt alkotnak, amely a földrajzi környezet részét képzi.

| (19) | Nincs ellentmondás az egységes dokumentum 5.2. pontjában: az, hogy „ennek oka az alacsony gluténtartalmú lisztkeverék alkalmazásából adódó...” úgy értendő, hogy „ennek oka a különböző búzafajták keverékének alkalmazásából adódó...”, ami egyértelműen kiderül az egységes dokumentum és a termékleírás összeolvasásából, különös tekintettel az utóbbi 5.1. pontjára. |
| --- | --- |

(19)

Nincs ellentmondás az egységes dokumentum 5.2. pontjában: az, hogy „ennek oka az alacsony gluténtartalmú lisztkeverék alkalmazásából adódó...” úgy értendő, hogy „ennek oka a különböző búzafajták keverékének alkalmazásából adódó...”, ami egyértelműen kiderül az egységes dokumentum és a termékleírás összeolvasásából, különös tekintettel az utóbbi 5.1. pontjára.

| (20) | Nem pontos az a megállapítás, hogy a készítők tevékenysége és ismeretei a kapcsolat legfontosabb elemeként kerülnek meghatározásra. Valójában itt egy fordítási hibával állunk szemben az egységes dokumentum angol nyelvű változatában. Az egységes dokumentumban az áll, hogy a különféle elemek kölcsönhatásával működő kontextusban alapvető fontosságúnak bizonyul a készítők tevékenysége. Nem lehet megkérdőjelezni, hogy az emberi tényező nagy fontosságának hangsúlyozása egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott termék minőségi jellemzői és az előállítás meghatározott földrajzi területe közötti kapcsolat alkotóelemeként összhangban van az 1151/2012/EU rendelet 5. cikkével. |
| --- | --- |

(20)

Nem pontos az a megállapítás, hogy a készítők tevékenysége és ismeretei a kapcsolat legfontosabb elemeként kerülnek meghatározásra. Valójában itt egy fordítási hibával állunk szemben az egységes dokumentum angol nyelvű változatában. Az egységes dokumentumban az áll, hogy a különféle elemek kölcsönhatásával működő kontextusban alapvető fontosságúnak bizonyul a készítők tevékenysége. Nem lehet megkérdőjelezni, hogy az emberi tényező nagy fontosságának hangsúlyozása egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott termék minőségi jellemzői és az előállítás meghatározott földrajzi területe közötti kapcsolat alkotóelemeként összhangban van az 1151/2012/EU rendelet 5. cikkével.

| (21) | Az az állítás, mely szerint a javasolt „Pane Toscano” elnevezést Toszkána-szerte általánosan használják különböző típusú kenyerek megjelölésére, amelyek előállítása feltehetően nem a kérelemben meghatározottak szerint történik, alaptalan. Az a tény, hogy egy elnevezés, amelynek bejegyzése iránt kérelmet nyújtanak be, olyan termékek tekintetében is használatos, amelyekre nem vonatkoznak a javasolt termékleírásban foglalt szabályok, nem akadályozza meg az elnevezés bejegyzését. A bejegyzés jogszerű célja lehet egy bizonyos elnevezéssel forgalmazott termék előállítási módszereinek harmonizációja. Azt az állítást, mely szerint a „Pane Toscano” Olaszországban rokon értelmű azzal, hogy só nélküli kenyér, semmilyen bizonyíték nem támasztja alá. Azt is meg kell jegyezni, hogy a nemzeti felszólalási eljárás során nem nyújtottak be felszólalást a „Pane Toscano” elnevezés oltalom alatt álló eredetmegjelölésként történő bejegyzése ellen. |
| --- | --- |

(21)

Az az állítás, mely szerint a javasolt „Pane Toscano” elnevezést Toszkána-szerte általánosan használják különböző típusú kenyerek megjelölésére, amelyek előállítása feltehetően nem a kérelemben meghatározottak szerint történik, alaptalan. Az a tény, hogy egy elnevezés, amelynek bejegyzése iránt kérelmet nyújtanak be, olyan termékek tekintetében is használatos, amelyekre nem vonatkoznak a javasolt termékleírásban foglalt szabályok, nem akadályozza meg az elnevezés bejegyzését. A bejegyzés jogszerű célja lehet egy bizonyos elnevezéssel forgalmazott termék előállítási módszereinek harmonizációja. Azt az állítást, mely szerint a „Pane Toscano” Olaszországban rokon értelmű azzal, hogy só nélküli kenyér, semmilyen bizonyíték nem támasztja alá. Azt is meg kell jegyezni, hogy a nemzeti felszólalási eljárás során nem nyújtottak be felszólalást a „Pane Toscano” elnevezés oltalom alatt álló eredetmegjelölésként történő bejegyzése ellen.

| (22) | A magok eredetére vonatkozó szabályok szükségessége nincs kellően alátámasztva. A hőmérsékletnek a Toszkánában termelt búza tulajdonságaira kifejtett hatásáról szóló következtetések egy olyan, éghajlati hatásokról készített tanulmány eredményei, amely egy huszonkilenc éves időszak alatt gyűjtött statisztikai adatokon alapul. A felszólalók nem ismertettek olyan egyértelmű bizonyítékot, amely alkalmas volna az említett tanulmány megcáfolására. |
| --- | --- |

(22)

A magok eredetére vonatkozó szabályok szükségessége nincs kellően alátámasztva. A hőmérsékletnek a Toszkánában termelt búza tulajdonságaira kifejtett hatásáról szóló következtetések egy olyan, éghajlati hatásokról készített tanulmány eredményei, amely egy huszonkilenc éves időszak alatt gyűjtött statisztikai adatokon alapul. A felszólalók nem ismertettek olyan egyértelmű bizonyítékot, amely alkalmas volna az említett tanulmány megcáfolására.

| (23) | A fentiekre tekintettel a „Pane Toscano” elnevezést indokolt bejegyezni az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába. |
| --- | --- |

(23)

A fentiekre tekintettel a „Pane Toscano” elnevezést indokolt bejegyezni az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába.

| (24) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági termékek minőségpolitikájával foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(24)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági termékek minőségpolitikájával foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Pane Toscano” (OEM) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első bekezdésben említett elnevezés egy, a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. mellékletének 2.3. osztályába (kenyér, péksütemények, cukrászsütemények, édesipari termékek, kekszek és egyéb pékáru) tartozó terméket azonosít.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. március 1-jén.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 235., 2013.8.14., 19. o.

2

(3)  A Bizottság 2014. június 13-i 668/2014/EU végrehajtási rendelete a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.)

3

---

| 2016.3.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 58/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.3.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 58/28

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/304 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. március 2.)

egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába történő bejegyzéséről (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno [HKT])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére és 52. cikke (3)(a) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Ausztria kérelmét (2) a „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Ausztria kérelmét (2) a „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | 2014. december 17-én a Bizottság három, indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatot kapott Németországtól (a nyilatkozatokat a Naturland – Verband für ökologischen Landbau e.V., a Gläeserne Molkerei GmbH és a Bauernverband Mecklenburg-Vorpommern e.V. nyújtotta be). 2014. december 30-án a VHM (Verband für handwerkliche Milchverarbeitung im ökologischen Landbau e.V.) német egyesület közvetlenül a Bizottsághoz nyújtott be felszólalási nyilatkozatot. 2015. január 5-én a Bizottság újabb felszólalási nyilatkozatot kapott Németországtól (ezt a Deutsche Heumilchgesellschaft mbH nyújtotta be). |
| --- | --- |

(2)

2014. december 17-én a Bizottság három, indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatot kapott Németországtól (a nyilatkozatokat a Naturland – Verband für ökologischen Landbau e.V., a Gläeserne Molkerei GmbH és a Bauernverband Mecklenburg-Vorpommern e.V. nyújtotta be). 2014. december 30-án a VHM (Verband für handwerkliche Milchverarbeitung im ökologischen Landbau e.V.) német egyesület közvetlenül a Bizottsághoz nyújtott be felszólalási nyilatkozatot. 2015. január 5-én a Bizottság újabb felszólalási nyilatkozatot kapott Németországtól (ezt a Deutsche Heumilchgesellschaft mbH nyújtotta be).

| (3) | A VHM által közvetlenül a Bizottsághoz benyújtott nyilatkozat alapján nem került sor felszólalási eljárásra. Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke (1) bekezdésének második albekezdése szerint bármely olyan, jogos érdekkel rendelkező természetes vagy jogi személy, amely olyan tagállamban rendelkezik székhellyel vagy lakóhellyel, amely nem azonos azzal a tagállammal, ahol a kérelmet benyújtották, a székhelye szerinti tagállamban felszólalást nyújthat be. Ennek alapján a VHM a Bizottsághoz közvetlenül nem nyújthatott be felszólalási nyilatkozatot. |
| --- | --- |

(3)

A VHM által közvetlenül a Bizottsághoz benyújtott nyilatkozat alapján nem került sor felszólalási eljárásra. Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke (1) bekezdésének második albekezdése szerint bármely olyan, jogos érdekkel rendelkező természetes vagy jogi személy, amely olyan tagállamban rendelkezik székhellyel vagy lakóhellyel, amely nem azonos azzal a tagállammal, ahol a kérelmet benyújtották, a székhelye szerinti tagállamban felszólalást nyújthat be. Ennek alapján a VHM a Bizottsághoz közvetlenül nem nyújthatott be felszólalási nyilatkozatot.

| (4) | A Németország által 2015. január 5-én benyújtott nyilatkozat alapján nem került sor felszólalási eljárásra. Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke (1) bekezdésének első albekezdése alapján a felszólalást az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététel időpontjától számított három hónapon belül lehet benyújtani. A 2015. január 5-én beérkezett felszólalás túllépte ezt a határidőt. |
| --- | --- |

(4)

A Németország által 2015. január 5-én benyújtott nyilatkozat alapján nem került sor felszólalási eljárásra. Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke (1) bekezdésének első albekezdése alapján a felszólalást az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététel időpontjától számított három hónapon belül lehet benyújtani. A 2015. január 5-én beérkezett felszólalás túllépte ezt a határidőt.

| (5) | A Bizottság megvizsgálta a Németország által 2014. december 17-én küldött három felszólalási nyilatkozatot és azokat elfogadhatónak találta. 2015. február 19-én kelt levelében a Bizottság ezért felkérte az érdekelteket a szükséges konzultációk lefolytatására, hogy saját belső eljárásaiknak megfelelően megegyezésre jussanak egymással. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság megvizsgálta a Németország által 2014. december 17-én küldött három felszólalási nyilatkozatot és azokat elfogadhatónak találta. 2015. február 19-én kelt levelében a Bizottság ezért felkérte az érdekelteket a szükséges konzultációk lefolytatására, hogy saját belső eljárásaiknak megfelelően megegyezésre jussanak egymással.

| (6) | A Németország által 2014. december 17-én küldött, a Naturland – Verband für ökologischen Landbau e.V. korábbi felszólalásán alapuló felszólalási nyilatkozat visszavonásra került. |
| --- | --- |

(6)

A Németország által 2014. december 17-én küldött, a Naturland – Verband für ökologischen Landbau e.V. korábbi felszólalásán alapuló felszólalási nyilatkozat visszavonásra került.

| (7) | A konzultációs időszakot három hónappal meghosszabbították. |
| --- | --- |

(7)

A konzultációs időszakot három hónappal meghosszabbították.

| (8) | Ausztria és Németország megállapodásra jutott, erről a Bizottság 2015. augusztus 15-én értesítést kapott. |
| --- | --- |

(8)

Ausztria és Németország megállapodásra jutott, erről a Bizottság 2015. augusztus 15-én értesítést kapott.

| (9) | Mivel az Ausztria és Németország közötti megállapodás tartalma összhangban van az 1151/2012/EU rendelet és a további uniós jogszabályok által előírtakkal, úgy azt figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(9)

Mivel az Ausztria és Németország közötti megállapodás tartalma összhangban van az 1151/2012/EU rendelet és a további uniós jogszabályok által előírtakkal, úgy azt figyelembe kell venni.

| (10) | A termékleírás néhány részletét módosították. Ezek a termelői szövetkezetek különálló egységekre bontásának lehetőségét, az éves átlagban kötelezően 75 %-os arányban szálastakarmányból álló takarmányadagba egyéb takarmányok bevonását, a zöldkomposzt trágyázásban való használatának engedélyezését, valamint a nedves széna és az erjesztett széna gyártási és a silótakarmányok gyártási és tárolási feltételeinek enyhítését érintik. |
| --- | --- |

(10)

A termékleírás néhány részletét módosították. Ezek a termelői szövetkezetek különálló egységekre bontásának lehetőségét, az éves átlagban kötelezően 75 %-os arányban szálastakarmányból álló takarmányadagba egyéb takarmányok bevonását, a zöldkomposzt trágyázásban való használatának engedélyezését, valamint a nedves széna és az erjesztett széna gyártási és a silótakarmányok gyártási és tárolási feltételeinek enyhítését érintik.

| (11) | Ezek az 1151/2012/EU rendelet 51. cikkének (4) bekezdése szerint nem minősülnek jelentős módosításoknak. Ezért az új termékleírást nem kell felszólalás céljából közzétenni. Ugyanakkor e rendelethez a megfelelő tájékoztatás érdekében csatolni kell. |
| --- | --- |

(11)

Ezek az 1151/2012/EU rendelet 51. cikkének (4) bekezdése szerint nem minősülnek jelentős módosításoknak. Ezért az új termékleírást nem kell felszólalás céljából közzétenni. Ugyanakkor e rendelethez a megfelelő tájékoztatás érdekében csatolni kell.

| (12) | A felek közötti megegyezés azt is kiköti, hogy a „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” elnevezésű termékek jelenlegi gyártói számára kétéves átmeneti időszakot kell biztosítani, hogy fokozatosan megfeleltessék termékeiket az új termékleírásnak. Ezenfelül a kereskedelmi forgalomba e két év leteltével még nem került termékeket is értékesíteni lehet a készletek kimerüléséig. |
| --- | --- |

(12)

A felek közötti megegyezés azt is kiköti, hogy a „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” elnevezésű termékek jelenlegi gyártói számára kétéves átmeneti időszakot kell biztosítani, hogy fokozatosan megfeleltessék termékeiket az új termékleírásnak. Ezenfelül a kereskedelmi forgalomba e két év leteltével még nem került termékeket is értékesíteni lehet a készletek kimerüléséig.

| (13) | A Bizottság úgy véli, hogy a hagyományos különleges termékek védelmének rendszerét az ilyen elnevezéseket korábban is jogszerűen használó gyártók és működtetők igényeihez kell igazítani. Ennek fényében, tekintettel a fenti megállapodásra és az 1151/2012/EU rendelet célkitűzéseire, azon belül a hagyományos különleges termékekre értelemszerűen alkalmazandó 15. cikk (1) bekezdésére, a termékleírásnak való fokozatos megfeleltetés érdekében a termelők számára engedélyezni kell, hogy a „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” elnevezést két éves átmeneti időszak során akkor is használhassák, ha az adott termék nem felel meg az új termékleírásnak, valamint hogy a két év leteltével az új leírásnak nem megfelelő termékeiket a készletek kimerüléséig kereskedelmi forgalomba hozzák. Ugyanakkor ezen termékeken nem szabad sem a „hagyományos különleges termék” kifejezést, sem a „HKT” rövidítést, sem a kapcsolódó uniós logót feltüntetni. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság úgy véli, hogy a hagyományos különleges termékek védelmének rendszerét az ilyen elnevezéseket korábban is jogszerűen használó gyártók és működtetők igényeihez kell igazítani. Ennek fényében, tekintettel a fenti megállapodásra és az 1151/2012/EU rendelet célkitűzéseire, azon belül a hagyományos különleges termékekre értelemszerűen alkalmazandó 15. cikk (1) bekezdésére, a termékleírásnak való fokozatos megfeleltetés érdekében a termelők számára engedélyezni kell, hogy a „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” elnevezést két éves átmeneti időszak során akkor is használhassák, ha az adott termék nem felel meg az új termékleírásnak, valamint hogy a két év leteltével az új leírásnak nem megfelelő termékeiket a készletek kimerüléséig kereskedelmi forgalomba hozzák. Ugyanakkor ezen termékeken nem szabad sem a „hagyományos különleges termék” kifejezést, sem a „HKT” rövidítést, sem a kapcsolódó uniós logót feltüntetni.

| (14) | A fentiek alapján a „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” elnevezést a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába be kell jegyezni. |
| --- | --- |

(14)

A fentiek alapján a „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” elnevezést a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába be kell jegyezni.

| (15) | Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági termékek minőségpolitikájával foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(15)

Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági termékek minőségpolitikájával foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” (HKT) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első bekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.4. osztályba (Egyéb állati eredetű termékek (tojás, méz, különböző tejtermékek a vaj kivételével stb.)) tartozó terméket jelöl.

2. cikk

A termékleírás konszolidált változatát e rendelet melléklete tartalmazza.

3. cikk

A „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” elnevezés e rendelet hatálybalépésétől számított két évig azon termékekre is használható, amelyek termékleírása nem felel meg a „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” termékleírásának. Ebben az esetben az elnevezést nem követheti sem a „hagyományos különleges termék” kifejezés, sem a „HKT” rövidítés, sem a kapcsolódó uniós logó.

A két éves időszak leteltével a „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” gyártói a készletek kimerüléséig továbbra is forgalomba hozhatják a két éves időszak vége előtt készült, a 2. cikkben említett termékleírásnak nem megfelelő ilyen elnevezésű termékeket.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. március 2-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 340., 2014.9.30., 6. o.

2

(3)  A Bizottság 2014. június 13-i 668/2014/EU végrehajtási rendelete a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

MELLÉKLET

HAGYOMÁNYOS KÜLÖNLEGES TERMÉK BEJEGYZÉSE IRÁNTI KÉRELEM

A Tanács 2006. március 20-i 509/2006/EK rendelete a hagyományos különleges terméknek minősülő mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről (*1)

„HEUMILCH”/„HAYMILK”/„LATTE FIENO”/„LAIT DE FOIN”/„LECHE DE HENO”

EK-szám: AT-TSG-0007-01035 – 2012.8.27.

1.   A kérelmező csoportosulás neve és címe

| Név | : | ARGE Heumilch Österreich |
| --- | --- | --- |
| Cím | : | Grabenweg 68, A-6020 Innsbruck |
| Tel. | : | 0043 (0)512345245 |
| E-mail cím | : | office@heumilch.at |

Név

:

ARGE Heumilch Österreich

Cím

:

Grabenweg 68, A-6020 Innsbruck

Tel.

:

0043 (0)512345245

E-mail cím

:

office@heumilch.at

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Ausztria

3.   Termékleírás

3.1.   Bejegyzendő elnevezés(ek)

„Heumilch” (de); „Haymilk” (en); „Latte fieno” (it); „Lait de foin” (fr); „Leche de heno” (es)

3.2.   Az elnevezés:

| ☐ | önmagában különleges |
| --- | --- |

☐

önmagában különleges

| ☒ | a mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonságát fejezi ki |
| --- | --- |

☒

a mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonságát fejezi ki

A silómentes tej (szénatej) előállítása a tejtermelés legősibb formája. A silómentes tej hagyományos, fenntartható tejgazdaságokban tartott állatok teje. A silómentes tej hagyományos és más tejektől eltérő jellege abban áll, hogy előállítása során – csakúgy, mint tejtermelés legősibb formájában – nem alkalmaznak erjesztett takarmányokat. A 1960-as évektől kezdve a mezőgazdasági technológia iparosodása és gépesítése következtében a tejtermelésben is egyre inkább a silótakarmányok

(erjesztett takarmányok) kerültek előtérbe, és így háttérbe szorult a zöldtakarmány alkalmazása. A vonatkozó rendelkezések a hatályos jogszabályok értelmében géntechnológiával módosítottnak minősülő állatokra és takarmányokra vonatkozó tilalmat is tartalmaznak. A takarmányozás az évszakoknak megfelelő: az állatok a „zöldtakarmányozási” időszakban friss füvet és fűnemű növényeket, részben szénát, továbbá a 3.6. pontban említett engedélyezett takarmányokat, a téli takarmányozási időszakban pedig szénát és részben a 3.6. pontban említett engedélyezett takarmányokat kapnak.

3.3.   Igényli-e a kérelmező az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján az elnevezés fenntartását?

| ☒ | Bejegyzés az elnevezés fenntartásával |
| --- | --- |

☒

Bejegyzés az elnevezés fenntartásával

| ☐ | Bejegyzés az elnevezés fenntartása nélkül |
| --- | --- |

☐

Bejegyzés az elnevezés fenntartása nélkül

3.4.   A termék típusa

1.4. osztály: Egyéb állati eredetű termékek

3.5.   Annak a mezőgazdasági terméknek vagy élelmiszernek a leírása, amelyre a 3.1. pontban feltüntetett elnevezés vonatkozik

A hatályos jogszabályok előírásainak megfelelő tehéntej.

3.6.   Annak az előállítási módnak a leírása, amelynek alapján a 3.1. pontban feltüntetett elnevezésű mezőgazdasági terméket vagy élelmiszert előállítják

A silómentes tejet hagyományos termelési feltételek között, a silómentes tej előállítására vonatkozó osztrák előírásoknak (Heumilchregulativ) megfelelően állítják elő. A silómentes tej különlegessége az erjesztett takarmányokra (silótakarmányokra), valamint a hatályos jogszabályok értelmében géntechnológiával módosítottnak minősülő állatokra és takarmányokra vonatkozó tilalomból fakad.

„Heumilchregulativ” (a silómentes tej előállítására vonatkozó osztrák előírások)

A silómentes tej anyaállatokból kifejt tej, amelyet olyan tejtermelők állítanak elő, akik kötelezettséget vállaltak a következő feltételek betartására. A silómentes tej hagyományos jellegének megőrzése érdekében a hatályos jogszabályok értelmében géntechnológiával módosítottnak minősülő állatok és takarmányok nem használhatók.

A mezőgazdasági üzem egészében a silómentes tej előállítására vonatkozó szabályoknak megfelelően kell mezőgazdasági tevékenységet végezni.

| a) | A mezőgazdasági üzem ugyanakkor felosztható egymástól egyértelműen elkülönülő termelési egységekre, amelyek közül nem mindegyiket irányítanak az említett szabályok szerint. A termelési egységeket termelési ágak alapján kell egymástól elkülöníteni. |
| --- | --- |

a)

A mezőgazdasági üzem ugyanakkor felosztható egymástól egyértelműen elkülönülő termelési egységekre, amelyek közül nem mindegyiket irányítanak az említett szabályok szerint. A termelési egységeket termelési ágak alapján kell egymástól elkülöníteni.

| b) | Amennyiben az a) pont alapján az üzem nem minden egységében folytatnak a silómentes tej-előállítási szabályoknak megfelelő gazdálkodást, a gazdálkodónak a silómentes tej-előállításhoz használt állatokat el kell különítenie a más egységekben használt állatoktól, és az elkülönítésről megfelelő módon nyilvántartást kell vezetnie. |
| --- | --- |

b)

Amennyiben az a) pont alapján az üzem nem minden egységében folytatnak a silómentes tej-előállítási szabályoknak megfelelő gazdálkodást, a gazdálkodónak a silómentes tej-előállításhoz használt állatokat el kell különítenie a más egységekben használt állatoktól, és az elkülönítésről megfelelő módon nyilvántartást kell vezetnie.

Engedélyezett takarmányok

| — | A takarmányozás a „zöldtakarmányozási” időszakban friss fűvel, hüvelyes növényekkel és fűnemű növényekkel, a téli takarmányozási időszakban szénával történik. |
| --- | --- |

—

A takarmányozás a „zöldtakarmányozási” időszakban friss fűvel, hüvelyes növényekkel és fűnemű növényekkel, a téli takarmányozási időszakban szénával történik.

| — | A következő növények kiegészítő szálastakarmánynak minősülnek és felhasználásuk engedélyezett: zöldrepce, zöldkukorica, zöldrozs és takarmányrépa, valamint széna-, lucerna- és kukoricapellet és hasonló takarmányok. |
| --- | --- |

—

A következő növények kiegészítő szálastakarmánynak minősülnek és felhasználásuk engedélyezett: zöldrepce, zöldkukorica, zöldrozs és takarmányrépa, valamint széna-, lucerna- és kukoricapellet és hasonló takarmányok.

| — | Az évi takarmányadag szárazanyag-tartalmának legalább 75 százalékban szálastakarmányból kell származnia. |
| --- | --- |

—

Az évi takarmányadag szárazanyag-tartalmának legalább 75 százalékban szálastakarmányból kell származnia.

| — | A gabonafélék közül a búza, az árpa, a zab, a tritikálé, a rozs és a kukorica a kereskedelemben szokásos formában, illetve ásványi anyagokkal kiegészített keverék formájában (pl. korpa, pellet) engedélyezett. |
| --- | --- |

—

A gabonafélék közül a búza, az árpa, a zab, a tritikálé, a rozs és a kukorica a kereskedelemben szokásos formában, illetve ásványi anyagokkal kiegészített keverék formájában (pl. korpa, pellet) engedélyezett.

| — | A takarmány tartalmazhat lóbabot, takarmányborsót, olajnövények termését és extrahált daráját, valamint olajpogácsát. |
| --- | --- |

—

A takarmány tartalmazhat lóbabot, takarmányborsót, olajnövények termését és extrahált daráját, valamint olajpogácsát.

Tiltott takarmányok

| — | Nem használhatók takarmányozásra silótakarmányok (erjesztett takarmányok), nedves széna és erjesztett széna. |
| --- | --- |

—

Nem használhatók takarmányozásra silótakarmányok (erjesztett takarmányok), nedves széna és erjesztett széna.

| — | Nem használhatók takarmányozásra sörfőzdékből, pálinkafőzdékből, mustüzemekből származó melléktermékek, egyéb élelmiszer-ipari melléktermékek – például nedves sörtönköly vagy nedves répaszelet – kivéve: a cukorgyártás melléktermékeként kapott szárított répaszelet és melasz, valamint a gabonafeldolgozásból származó fehérjetakarmány száraz állapotban. |
| --- | --- |

—

Nem használhatók takarmányozásra sörfőzdékből, pálinkafőzdékből, mustüzemekből származó melléktermékek, egyéb élelmiszer-ipari melléktermékek – például nedves sörtönköly vagy nedves répaszelet – kivéve: a cukorgyártás melléktermékeként kapott szárított répaszelet és melasz, valamint a gabonafeldolgozásból származó fehérjetakarmány száraz állapotban.

| — | A tejelő állatok nem kaphatnak áztatott takarmányt. |
| --- | --- |

—

A tejelő állatok nem kaphatnak áztatott takarmányt.

| — | Nem használhatók takarmányozásra állati eredetű termékek (tej, tejsavó, húsliszt stb.), kivéve a tejet és a tejsavót a növendékállatok esetében. |
| --- | --- |

—

Nem használhatók takarmányozásra állati eredetű termékek (tej, tejsavó, húsliszt stb.), kivéve a tejet és a tejsavót a növendékállatok esetében.

| — | Nem használható takarmányozásra konyhakerti hulladék és hulladékgyümölcs, burgonya és karbamid. |
| --- | --- |

—

Nem használható takarmányozásra konyhakerti hulladék és hulladékgyümölcs, burgonya és karbamid.

Trágyázásra vonatkozó feltételek

| — | A tejtermelő mezőgazdasági hasznosítás alá vont területeire nem vihető ki kommunális szennyvízkezelő telepről származó szennyvíziszap, szennyvíziszap-termék és komposzt, a zöldkomposzt kivételével. |
| --- | --- |

—

A tejtermelő mezőgazdasági hasznosítás alá vont területeire nem vihető ki kommunális szennyvízkezelő telepről származó szennyvíziszap, szennyvíziszap-termék és komposzt, a zöldkomposzt kivételével.

| — | Legalább három hetes várakozási időt kell tartani a gazdaságban keletkező trágyák kivitele és a legeltetés között. |
| --- | --- |

—

Legalább három hetes várakozási időt kell tartani a gazdaságban keletkező trágyák kivitele és a legeltetés között.

Vegyi anyagok használata

| — | A tejtermelő zöldtakarmány termesztésére használt összes területén vegyi növényvédő szerek csak mezőgazdasági szaktanácsadók útmutatásai alapján és csak szelektíven, illetve pontszerűen alkalmazhatók. |
| --- | --- |

—

A tejtermelő zöldtakarmány termesztésére használt összes területén vegyi növényvédő szerek csak mezőgazdasági szaktanácsadók útmutatásai alapján és csak szelektíven, illetve pontszerűen alkalmazhatók.

| — | Az istállókban csak a tejelő tehenek távollétében szabad a legyek elleni védekezéshez engedélyezett permeteket kifújni. |
| --- | --- |

—

Az istállókban csak a tejelő tehenek távollétében szabad a legyek elleni védekezéshez engedélyezett permeteket kifújni.

Tejszállítási tilalom

| — | Az anyaállat teje legkorábban a borjadzást követő tizedik napon szállítható silómentes tejként. |
| --- | --- |

—

Az anyaállat teje legkorábban a borjadzást követő tizedik napon szállítható silómentes tejként.

| — | Ha a tehén silótakarmányt (erjesztett takarmányt) kapott, legalább 14 napos várakozási időt kell tartani. |
| --- | --- |

—

Ha a tehén silótakarmányt (erjesztett takarmányt) kapott, legalább 14 napos várakozási időt kell tartani.

| — | Ha az alpesi szállásgazdaságba felhajtott állatok az anyagazdaságban silótakarmányt (erjesztett takarmányt) kapnak, akkor vagy silómentes takarmányozásra kell átállni 14 nappal az alpesi legelőre való felhajtást megelőzően, vagy a tej csak (a silómentes tejet termelő tejgazdaság tulajdonában lévő) a szállásgazdaságban (silómentes tejet termelő tejgazdaság) töltött első 14 nap eltelte után szállítható silómentes tejként. A szállásgazdaságban silót sem előállítani, sem takarmányozásra használni nem szabad. |
| --- | --- |

—

Ha az alpesi szállásgazdaságba felhajtott állatok az anyagazdaságban silótakarmányt (erjesztett takarmányt) kapnak, akkor vagy silómentes takarmányozásra kell átállni 14 nappal az alpesi legelőre való felhajtást megelőzően, vagy a tej csak (a silómentes tejet termelő tejgazdaság tulajdonában lévő) a szállásgazdaságban (silómentes tejet termelő tejgazdaság) töltött első 14 nap eltelte után szállítható silómentes tejként. A szállásgazdaságban silót sem előállítani, sem takarmányozásra használni nem szabad.

Géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok használatának tilalma

| — | A silómentes tej hagyományos jellegének megőrzése érdekében a hatályos jogszabályok értelmében géntechnológiával módosítottnak minősülő állatok és takarmányok nem használhatók. |
| --- | --- |

—

A silómentes tej hagyományos jellegének megőrzése érdekében a hatályos jogszabályok értelmében géntechnológiával módosítottnak minősülő állatok és takarmányok nem használhatók.

Egyéb előírások

| — | Tilos silótakarmányokat (erjesztett takarmányokat) előállítani és tárolni. |
| --- | --- |

—

Tilos silótakarmányokat (erjesztett takarmányokat) előállítani és tárolni.

| — | Bálás takarmány nem állítható elő és nem tárolható fóliában. |
| --- | --- |

—

Bálás takarmány nem állítható elő és nem tárolható fóliában.

| — | Tilos nedves szénát és erjesztett szénát előállítani. |
| --- | --- |

—

Tilos nedves szénát és erjesztett szénát előállítani.

3.7.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer különleges tulajdonsága

A silómentes tej a „Heumilchregulativ” 3.6. pontban ismertetett előírásaiban szereplő speciális előállítási feltételek következtében különbözik a normál tehéntejtől.

A rotholzi alpesi tejgazdasági intézet (Bundesanstalt für alpenländische Milchwirtschaft Rotholz) vizsgálatai keretében Ginzinger és munkatársai 1995 és 2001 között a silótejből származó minták 65 százalékában több mint 1 000 clostridiumcsírát találtak literenként. Egy sajttermelő nagyüzemnek beszállított tej vizsgálata során a tejminták 52 százaléka több mint 10 000 clostridiumcsírát tartalmazott literenként. A silómentes tejen végzett vizsgálatok alapján azt állapították meg, hogy ezen tejminták 85 százaléka kevesebb mint 200, 15 százaléka pedig 200 és 300 közötti clostridiumcsírát tartalmaz literenként. A silómentes tej a különleges takarmányozásnak köszönhetően tartalmaz lényegesen kevesebb clostridiumcsírát. A nyers silómentes tejből előállított keménysajtoknál ritkábban fordul elő jelentős lyukképződési hiba és jelentős ízhiba.

A silótakarmány és a tejminőség kapcsolatát vizsgáló kutatási projekt („Einfluss der Silage auf die Milchqualität”) keretében a silózott és silózás nélküli takarmányozással termelt tej ízét hasonlították össze (Ginzinger és Tschager, BAM Rotholz, 1993). Silózás nélküli takarmányozás esetében a tejminták 77 százalékánál nem találtak ízhibát. Silótakarmányozás esetében (normál tej) csupán 29 százalékot ért el az ízhiba nélküli tejminták száma. A tejbegyűjtő autókból vett minták esetében is egyértelmű volt a különbség. Silózás nélküli takarmányozás esetében a tejminták 94 százalékánál nem találtak ízhibát. Ezzel szemben a silótakarmányozás esetében ez az érték mindössze 45 százalék volt.

Egy a bécsi egyetemen írt szakdolgozat (Schreiner, Seiz, Ginzinger, 2011) igazolta, hogy a silómentes tej a szálastakarmányokon és legeltetésen alapuló takarmányozásnak köszönhetően megközelítőleg kétszer annyi omega-3-zsírsavat és konjugált linolsavat tartalmaz, mint a normál tej.

3.8.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer hagyományos jellege

A silómentes tejtermelés és -feldolgozás egyidős a fejőstehenek tejtermelési célú tartásával (kb. az i. e. 5. század óta ismert). Az Elő-Alpokban és a tiroli hegyvidéken a „Schwaighof” elnevezésű kisméretű tejgazdaságokban már a középkorban sajtot állítottak elő a silómentes tejből. A „Schwaig” középfelnémet szó, amely egy jellegzetes alpesi településformát, de mindenekelőtt gazdálkodási formát jelöl. Ezeket az állandó település formájában létező, a tejfeldolgozáshoz – különösen a sajtgyártáshoz – kapcsolódó állattartó gazdaságokat gyakran maga a terület birtokosa alapította. Tirolban és Salzburgban a 12. századtól kezdődően igazolható a létezésük. A silómentes tej termelése a hegyvidéki területeken mindig is összekapcsolódott a nyerstejből történő keménysajt-előállítással. Már 1900 körül előírásokat (Milchregulative) szabtak meg a keménysajt előállítására alkalmas, silómentes tejre vonatkozóan. 1950 körül Ausztriában ezekből az előírásokból jöttek létre Vorarlberg, Tirol és Salzburg tartományok tejre vonatkozó előírásai. A tejre vonatkozó előírásokat 1975-ben egységesítették, és az osztrák tejgazdasági alap ezeket az egységes rendelkezéseket bocsátotta ki a keménysajt előállítására alkalmas tejre vonatkozó jogszabály formájában (Bestimmungen über die Übernahme von hartkäsetauglicher Milch, Österreichische Milchwirtschaft, 14. füzet, 6. melléklet, 23c. szakasz, 1975. július 21.). A korábbi osztrák tejgazdasági tervhatóság 1993-ig bizonyos termelési területekre vonatkozóan ún. silótilalmi területeket jelölt ki, hogy a sajtgazdaságok számára biztosítható legyen a silómentes tej (más néven silómentes tej, keménysajt előállítására alkalmas tej) mint nyersanyag. 1995-ben a silótilalmi területekre vonatkozó intézkedés kiegészítéseként a mezőgazdasági, erdőgazdálkodási, vízügyi és környezetvédelmi minisztérium a környezettudatos, külterjes és a természetes élőhelyek megóvását szem előtt tartó mezőgazdaság támogatása érdekében (Österreichisches Programm für umweltgerechte Landwirtschaft, ÖPUL) bevezette a silótakarmány előállítására és alkalmazására vonatkozó tilalomról szóló különrendelkezést.

Az alpesi régiókban hagyományosan mindig is a silómentes tejre vonatkozó kritériumok szerint folyt a takarmányozás. Már 1544-ből rendelkezésre állnak olyan, a tiroli Wildschönauban található alpesi gazdaságból származó dokumentumok, illetve oklevelek, amelyek igazolják, hogy az alpesi tejgazdaságokban már ekkor folytattak sajtgyártást.

Az 1980-as évektől kezdve vannak olyan silómentes tejtermelő gazdák, akik gazdaságukban a silómentes tejre vonatkozó előírásokon túl a biogazdálkodás/ökológiai gazdálkodás kritériumait is betartják.

3.9.   A különleges tulajdonság ellenőrzésére vonatkozó minimumkövetelmények és eljárások

—

4.   A termékleírásnak való megfelelést ellenőrző hatóságok vagy szervek

4.1.   Név és cím

—

4.2.   A hatóság vagy szerv konkrét feladatai

—

---

(*1)  
  HL L 93., 2006.3.31., 1. o. A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU rendelet.

---

| 2016.3.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 58/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.3.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 58/35

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/305 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. március 3.)

a 37/2010/EU rendeletnek a „gentamicin” anyag tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról, a 2377/90/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2009. május 6-i 470/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikkére, összefüggésben 17. cikkével,

tekintettel az Európai Gyógyszerügynökségnek az állatgyógyászati készítmények bizottsága által megfogalmazott véleményére,

mivel:

| (1) | A 470/2009/EK rendelet 17. cikke értelmében az élelmiszer-termelő állatoknak szánt állatgyógyászati készítményekben vagy az állattenyésztésben alkalmazott biocid termékekben történő uniós felhasználásra szánt gyógyszerhatóanyagok maradékanyag-határértékeit (a továbbiakban: MRL) rendelet útján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(1)

A 470/2009/EK rendelet 17. cikke értelmében az élelmiszer-termelő állatoknak szánt állatgyógyászati készítményekben vagy az állattenyésztésben alkalmazott biocid termékekben történő uniós felhasználásra szánt gyógyszerhatóanyagok maradékanyag-határértékeit (a továbbiakban: MRL) rendelet útján kell megállapítani.

| (2) | A 37/2010/EU bizottsági rendelet (2) mellékletének 1. táblázata felsorolja a gyógyszerhatóanyagokat és állati eredetű élelmiszerekben előforduló MRL-jeik szerinti osztályozásukat. |
| --- | --- |

(2)

A 37/2010/EU bizottsági rendelet (2) mellékletének 1. táblázata felsorolja a gyógyszerhatóanyagokat és állati eredetű élelmiszerekben előforduló MRL-jeik szerinti osztályozásukat.

| (3) | A gentamicin a szarvasmarha- és sertésfélék izom-, zsír-, máj- és veseszövetei, valamint a szarvasmarhatej vonatkozásában már szerepel engedélyezett anyagként az említett táblázatban. |
| --- | --- |

(3)

A gentamicin a szarvasmarha- és sertésfélék izom-, zsír-, máj- és veseszövetei, valamint a szarvasmarhatej vonatkozásában már szerepel engedélyezett anyagként az említett táblázatban.

| (4) | A 470/2009/EK rendelet 27. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság a gentamicinre érvényben lévő MRL-ek más fajokra vagy szövetekre való extrapolációjára kérte fel az Európai Gyógyszerügynökséget (EMA). |
| --- | --- |

(4)

A 470/2009/EK rendelet 27. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság a gentamicinre érvényben lévő MRL-ek más fajokra vagy szövetekre való extrapolációjára kérte fel az Európai Gyógyszerügynökséget (EMA).

| (5) | Az EMA az Állatgyógyászati Készítmények Állandó Bizottságának véleménye alapján a gentamicin MRL-jeinek extrapolálását javasolta valamennyi élelmiszer-termelő fajra és az uszonyos halakra. |
| --- | --- |

(5)

Az EMA az Állatgyógyászati Készítmények Állandó Bizottságának véleménye alapján a gentamicin MRL-jeinek extrapolálását javasolta valamennyi élelmiszer-termelő fajra és az uszonyos halakra.

| (6) | A 37/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 37/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Állatgyógyászati Készítmények Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Állatgyógyászati Készítmények Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 37/2010/EU rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. március 3-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 152., 2009.6.16., 11. o.

1

(2)  A Bizottság 2009. december 22-i 37/2010/EU rendelete a farmakológiai hatóanyagokról és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékek szerinti osztályozásukról (HL L 15., 2010.1.20., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

A 37/2010/EU rendelet mellékletének 1. táblázatában a gentamicin anyagra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

| Gyógyszerhatóanyag | Jelző maradékanyag | Állatfajok | MRL-ek | Célszövetek | Egyéb rendelkezések (a 470/2009/EK rendelet 14. cikke (7) bekezdésének megfelelően) | Terápiás osztályozás |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Gentamicin, | A gentamicin C1, gentamicin C1a, gentamicin C2 és gentamicin C2a összege | Élelmiszer-előállítás céljából tartott valamennyi emlősfaj és uszonyos halak | 50 μg/kg
  50 μg/kg
  200 μg/kg
  750 μg/kg
  100 μg/kg | Izom
  Zsír
  Máj
  Vese
  Tej | Uszonyos halaknál az izomra vonatkozó MRL »természetes arányban jelen levő izomra és bőrre« értendő.
  Sertésfélék esetében a zsír »természetes arányban jelen levő bőrre és zsírra« értendő. | Fertőzések elleni hatóanyagok/Antibiotikumok” |

Gyógyszerhatóanyag

Jelző maradékanyag

Állatfajok

MRL-ek

Célszövetek

Egyéb rendelkezések (a 470/2009/EK rendelet 14. cikke (7) bekezdésének megfelelően)

Terápiás osztályozás

„Gentamicin,

A gentamicin C1, gentamicin C1a, gentamicin C2 és gentamicin C2a összege

Élelmiszer-előállítás céljából tartott valamennyi emlősfaj és uszonyos halak

50 μg/kg

50 μg/kg

200 μg/kg

750 μg/kg

100 μg/kg

Izom

Zsír

Máj

Vese

Tej

Uszonyos halaknál az izomra vonatkozó MRL »természetes arányban jelen levő izomra és bőrre« értendő.

Sertésfélék esetében a zsír »természetes arányban jelen levő bőrre és zsírra« értendő.

Fertőzések elleni hatóanyagok/Antibiotikumok”

---

| 2016.3.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 58/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.3.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 58/38

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/306 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. március 3.)

a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1283/2014/EU végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikke (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

1.1.   Korábbi vizsgálatok és meglévő dömpingellenes intézkedések

Korábbi vizsgálatok és meglévő dömpingellenes intézkedések

| (1) | A többek között a Koreai Köztársaságból származó egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedéseket az 1514/2002/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: eredeti vizsgálat és eredeti intézkedések) vezette be. |
| --- | --- |

(1)

A többek között a Koreai Köztársaságból származó egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedéseket az 1514/2002/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: eredeti vizsgálat és eredeti intézkedések) vezette be.

2

| (2) | Az 1001/2008/EK tanácsi rendelet (3) az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően 2008 októberében kiterjesztette ezeket az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(2)

Az 1001/2008/EK tanácsi rendelet (3) az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően 2008 októberében kiterjesztette ezeket az intézkedéseket.

3

| (3) | Az 1283/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti második hatályvesztési felülvizsgálatot követően 2014 decemberében újból kiterjesztette az intézkedéseket (a továbbiakban: hatályos intézkedések). |
| --- | --- |

(3)

Az 1283/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti második hatályvesztési felülvizsgálatot követően 2014 decemberében újból kiterjesztette az intézkedéseket (a továbbiakban: hatályos intézkedések).

4

| (4) | Az eredeti vizsgálat során a kárkülönbözet alapján meghatározott, a kivitelre jelenleg alkalmazandó dömpingellenes vám a Koreai Köztársaság összes vállalata esetében 44 %. |
| --- | --- |

(4)

Az eredeti vizsgálat során a kárkülönbözet alapján meghatározott, a kivitelre jelenleg alkalmazandó dömpingellenes vám a Koreai Köztársaság összes vállalata esetében 44 %.

1.2.   Részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem

Részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem

| (5) | 2015 januárjában a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett. A kérelem a TK Corporation koreai exportáló gyártó általi dömping vizsgálatára korlátozódik, és azt maga az exportáló gyártó nyújtotta be. Az exportáló gyártó kérelmében azt állította, hogy az intézkedések bevezetéséhez vezető körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak. Az exportáló gyártó meggyőző bizonyítékot szolgáltatott arra nézve, hogy a kárt okozó dömping ellensúlyozásához nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedés további fenntartására. |
| --- | --- |

(5)

2015 januárjában a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett. A kérelem a TK Corporation koreai exportáló gyártó általi dömping vizsgálatára korlátozódik, és azt maga az exportáló gyártó nyújtotta be. Az exportáló gyártó kérelmében azt állította, hogy az intézkedések bevezetéséhez vezető körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak. Az exportáló gyártó meggyőző bizonyítékot szolgáltatott arra nézve, hogy a kárt okozó dömping ellensúlyozásához nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedés további fenntartására.

1.3.   Részleges időközi felülvizsgálat megindítása

Részleges időközi felülvizsgálat megindítása

| (6) | A Bizottság azt követően, hogy tájékoztatta a tagállamokat és megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az exportáló gyártó általi dömping vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat megindításához, az Európai Unió Hivatalos Lapjában 2015. február 18-án közzétett értesítés (5) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti, az exportáló gyártó általi dömping vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat megindítását. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság azt követően, hogy tájékoztatta a tagállamokat és megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az exportáló gyártó általi dömping vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat megindításához, az Európai Unió Hivatalos Lapjában 2015. február 18-án közzétett értesítés (5) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti, az exportáló gyártó általi dömping vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat megindítását.

5

| (7) | A Bizottság hivatalosan tájékoztatta az exportáló gyártót, az exportáló ország hatóságait és az uniós gazdasági ágazatot a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak álláspontjuk írásbeli ismertetésére és meghallgatáson való részvételre. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság hivatalosan tájékoztatta az exportáló gyártót, az exportáló ország hatóságait és az uniós gazdasági ágazatot a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak álláspontjuk írásbeli ismertetésére és meghallgatáson való részvételre.

1.4.   Vizsgálat

Vizsgálat

| (8) | A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött az exportáló gyártónak, és az erre a célra megadott határidőn belül meg is kapta a választ. |
| --- | --- |

(8)

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött az exportáló gyártónak, és az erre a célra megadott határidőn belül meg is kapta a választ.

| (9) | A Bizottság beszerzett és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek tartott, továbbá ellenőrző látogatást tett az exportáló gyártó telephelyén. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság beszerzett és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek tartott, továbbá ellenőrző látogatást tett az exportáló gyártó telephelyén.

1.5.   Felülvizsgálati időszak

Felülvizsgálati időszak

| (10) | A dömping szintjére vonatkozó vizsgálat a 2014. január 1. és 2014. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(10)

A dömping szintjére vonatkozó vizsgálat a 2014. január 1. és 2014. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki.

| (11) | Az exportáló gyártó ezeken az adatokon kívül költség- és értékesítési adatokat nyújtott be 2013-ra vonatkozóan is, valamint javasolta a felülvizsgálati időszak 2013-as évre való kiterjesztését annak érdekében, hogy növelje az Unióba irányuló értékesítési volumenének reprezentativitását. A Bizottság azonban megállapította, hogy a 2013-as uniós értékesítések figyelembevétele nem növelné a reprezentativitást az értékesítések (összes értékesítési vagy termelési volumennel összevetett) volumene vagy típusa szempontjából (lásd a (29) preambulumbekezdést). Következésképpen nem volt elegendő ok arra, hogy a Bizottság eltérjen attól a 12 hónapos időszaktól, amely a dömpingre vonatkozó reprezentatív ténymegállapításhoz felülvizsgálati időszakként szokott szolgálni. |
| --- | --- |

(11)

Az exportáló gyártó ezeken az adatokon kívül költség- és értékesítési adatokat nyújtott be 2013-ra vonatkozóan is, valamint javasolta a felülvizsgálati időszak 2013-as évre való kiterjesztését annak érdekében, hogy növelje az Unióba irányuló értékesítési volumenének reprezentativitását. A Bizottság azonban megállapította, hogy a 2013-as uniós értékesítések figyelembevétele nem növelné a reprezentativitást az értékesítések (összes értékesítési vagy termelési volumennel összevetett) volumene vagy típusa szempontjából (lásd a (29) preambulumbekezdést). Következésképpen nem volt elegendő ok arra, hogy a Bizottság eltérjen attól a 12 hónapos időszaktól, amely a dömpingre vonatkozó reprezentatív ténymegállapításhoz felülvizsgálati időszakként szokott szolgálni.

| (12) | A végső nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártó megismételte arra vonatkozó állítását, hogy a 2013-as évet hozzá kell adni a felülvizsgálati időszakhoz reprezentativitásának növelése érdekében. Azzal érvelt, hogy nem releváns az összehasonlítás olyan tényezőkkel, mint a teljes termelési volumen, és a 2013-as év hozzáadása a felülvizsgálati időszakhoz növeli reprezentativitását a további terméktípusok, értékesítési volumen és bevétel szempontjából. |
| --- | --- |

(12)

A végső nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártó megismételte arra vonatkozó állítását, hogy a 2013-as évet hozzá kell adni a felülvizsgálati időszakhoz reprezentativitásának növelése érdekében. Azzal érvelt, hogy nem releváns az összehasonlítás olyan tényezőkkel, mint a teljes termelési volumen, és a 2013-as év hozzáadása a felülvizsgálati időszakhoz növeli reprezentativitását a további terméktípusok, értékesítési volumen és bevétel szempontjából.

| (13) | Az alaprendelet nem határozza meg pontosan, hogyan kell mérni a felülvizsgálati időszak reprezentativitását. Jelen esetben az exportáló gyártó által 2013 során az uniós piacon állítólagosan értékesített volumen kevesebb a felülvizsgálati időszak alatt az uniós piacon állítólagosan értékesített volumen felénél, míg teljes értékesítési és termelési volumene mindkét évben ugyanabban a tartományban volt. Így ezúttal egyértelmű, hogy a 2013-as év hozzáadása relatív értelemben csökkentené az exportáló gyártó uniós értékesítéseinek reprezentativitását, míg abszolút értelemben korlátozott javulást eredményezne. |
| --- | --- |

(13)

Az alaprendelet nem határozza meg pontosan, hogyan kell mérni a felülvizsgálati időszak reprezentativitását. Jelen esetben az exportáló gyártó által 2013 során az uniós piacon állítólagosan értékesített volumen kevesebb a felülvizsgálati időszak alatt az uniós piacon állítólagosan értékesített volumen felénél, míg teljes értékesítési és termelési volumene mindkét évben ugyanabban a tartományban volt. Így ezúttal egyértelmű, hogy a 2013-as év hozzáadása relatív értelemben csökkentené az exportáló gyártó uniós értékesítéseinek reprezentativitását, míg abszolút értelemben korlátozott javulást eredményezne.

| (14) | Következésképpen a Bizottság megerősíti, hogy nincs érvényes ok arra, hogy a Bizottság a felülvizsgálati időszakot az általában alkalmazott egyéves időszakon túlra kiterjessze. |
| --- | --- |

(14)

Következésképpen a Bizottság megerősíti, hogy nincs érvényes ok arra, hogy a Bizottság a felülvizsgálati időszakot az általában alkalmazott egyéves időszakon túlra kiterjessze.

2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Érintett termék

Érintett termék

| (15) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék a Koreai Köztársaságból származó, jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 és ex 7307 99 80 KN-kód alá tartozó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőszerelvények (kivéve az öntött szerelvényeket, a karimákat és a menetes szerelvényeket), amelyek legnagyobb külső átmérője legfeljebb 609,6 mm, és amelyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel (a továbbiakban: az érintett termék). |
| --- | --- |

(15)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék a Koreai Köztársaságból származó, jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 és ex 7307 99 80 KN-kód alá tartozó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőszerelvények (kivéve az öntött szerelvényeket, a karimákat és a menetes szerelvényeket), amelyek legnagyobb külső átmérője legfeljebb 609,6 mm, és amelyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel (a továbbiakban: az érintett termék).

2.2.   Hasonló termék

Hasonló termék

| (16) | A felülvizsgálat megerősítette, hogy az exportáló gyártó által gyártott, belföldön értékesített, valamint uniós és más exportpiacokra exportált termék azonos alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel, valamint rendeltetéssel rendelkezik, mint az uniós gazdasági ágazat által az Unióban értékesített termékek. |
| --- | --- |

(16)

A felülvizsgálat megerősítette, hogy az exportáló gyártó által gyártott, belföldön értékesített, valamint uniós és más exportpiacokra exportált termék azonos alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel, valamint rendeltetéssel rendelkezik, mint az uniós gazdasági ágazat által az Unióban értékesített termékek.

| (17) | A Bizottság döntése értelmében ezért az említett termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékeknek minősülnek. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság döntése értelmében ezért az említett termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékeknek minősülnek.

3.   DÖMPING

DÖMPING

a)   Rendes érték

Rendes érték

| (18) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az exportáló gyártó esetében a belföldi értékesítés teljes volumene reprezentatívnak tekinthető-e. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének teljes volumene az egyes exportáló gyártók esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes volumenének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék hazai piacon bonyolított összértékesítése az exportáló gyártó esetében reprezentatív volt. |
| --- | --- |

(18)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az exportáló gyártó esetében a belföldi értékesítés teljes volumene reprezentatívnak tekinthető-e. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének teljes volumene az egyes exportáló gyártók esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes volumenének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék hazai piacon bonyolított összértékesítése az exportáló gyártó esetében reprezentatív volt.

| (19) | A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak vagy összehasonlíthatóak voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak vagy összehasonlíthatóak voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal.

| (20) | A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban – megvizsgálta minden egyes, az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípus tekintetében, hogy az exportáló gyártó hazai piacon történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének teljes volumene eléri az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus teljes volumenének legalább 5 %-át. A Bizottság megállapította, hogy a legtöbb terméktípus reprezentatívnak tekinthető. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban – megvizsgálta minden egyes, az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípus tekintetében, hogy az exportáló gyártó hazai piacon történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének teljes volumene eléri az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus teljes volumenének legalább 5 %-át. A Bizottság megállapította, hogy a legtöbb terméktípus reprezentatívnak tekinthető.

| (21) | A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek a hazai piacon történt nyereséges értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek a hazai piacon történt nyereséges értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el.

| (22) | A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  a) | a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta e terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint |
| --- | --- | --- |

(22)

A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

a)

a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta e terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint

| b) | e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt.

| (23) | Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus felülvizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

(23)

Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus felülvizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga.

| (24) | A rendes értéket az egyes terméktípusok kizárólag nyereséges belföldi, felülvizsgálati időszak alatti értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  a) | a terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át tette ki; vagy |
| --- | --- | --- |

(24)

A rendes értéket az egyes terméktípusok kizárólag nyereséges belföldi, felülvizsgálati időszak alatti értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

a)

a terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át tette ki; vagy

| b) | e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el a termelési egységköltséget. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el a termelési egységköltséget.

| (25) | A belföldi értékesítés elemzése kimutatta, hogy az összes belföldi értékesítés jelentős többsége nyereséges volt, és a súlyozott átlagos értékesítési ár magasabb volt a termelési költségnél. Ennek megfelelően a rendes értéket csak a nyereséges értékesítések súlyozott átlagaként számították ki. |
| --- | --- |

(25)

A belföldi értékesítés elemzése kimutatta, hogy az összes belföldi értékesítés jelentős többsége nyereséges volt, és a súlyozott átlagos értékesítési ár magasabb volt a termelési költségnél. Ennek megfelelően a rendes értéket csak a nyereséges értékesítések súlyozott átlagaként számították ki.

| (26) | Amennyiben a szokásos kereskedelmi forgalom keretében nem vagy csak elégtelen mennyiségben értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, vagy a hazai piacon nem értékesítettek valamely terméktípust reprezentatív mennyiségben, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban képezte. |
| --- | --- |

(26)

Amennyiben a szokásos kereskedelmi forgalom keretében nem vagy csak elégtelen mennyiségben értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, vagy a hazai piacon nem értékesítettek valamely terméktípust reprezentatív mennyiségben, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban képezte.

| (27) | A rendes érték képzésekor az exportáló gyártó hasonló termékének a felülvizsgálati időszak alatti átlagos termelési költségéhez hozzáadta az alábbiakat:






  a) | a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében bonyolított belföldi értékesítése során a felülvizsgálati időszak alatt az exportáló gyártónál felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga; valamint |
| --- | --- | --- |

(27)

A rendes érték képzésekor az exportáló gyártó hasonló termékének a felülvizsgálati időszak alatti átlagos termelési költségéhez hozzáadta az alábbiakat:

a)

a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében bonyolított belföldi értékesítése során a felülvizsgálati időszak alatt az exportáló gyártónál felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga; valamint

| b) | a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében bonyolított belföldi értékesítése során a felülvizsgálati időszak alatt az exportáló gyártó által elért nyereség súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

b)

a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében bonyolított belföldi értékesítése során a felülvizsgálati időszak alatt az exportáló gyártó által elért nyereség súlyozott átlaga.

| (28) | A hazai piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében az átlagos SGA-költségeket és az e típusok szokásos kereskedelmi forgalom keretében hazai piacon bonyolított ügyleteiből származó nyereséget adta hozzá. A hazai piacon egyáltalán nem értékesített terméktípusok esetében az SGA-költségek súlyozott átlagát és a szokásos kereskedelmi forgalom keretében hazai piacon bonyolított összes ügyletből származó nyereséget adta hozzá. |
| --- | --- |

(28)

A hazai piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében az átlagos SGA-költségeket és az e típusok szokásos kereskedelmi forgalom keretében hazai piacon bonyolított ügyleteiből származó nyereséget adta hozzá. A hazai piacon egyáltalán nem értékesített terméktípusok esetében az SGA-költségek súlyozott átlagát és a szokásos kereskedelmi forgalom keretében hazai piacon bonyolított összes ügyletből származó nyereséget adta hozzá.

b)   Exportár

Exportár

| (29) | Az exportáló gyártó a felülvizsgálati időszak alatt csak elhanyagolható, termelési volumenének 0,1 %–0,3 %-át kitevő volumenben (titoktartási céllal megadott tartomány) értékesítette az Unió számára az érintett terméket. Emellett több ügylet esetében az exportáló gyártó nem tudta meggyőzően bizonyítani, hogy a dömpingellenes vám ténylegesen befizetésre került, ami kétségessé teszi, hogy az árukat valóban szabad forgalomba bocsátották-e az Unió vámterületén. Ezenkívül a szóban forgó értékesítések mindegyikét három vevő számára teljesítette a szerelvényekre vonatkozóan külön előírásokkal rendelkező konkrét projektekhez kapcsolódóan. Emellett az értékesítésekre egy olyan „csomag” keretében került sor, amelynek az érintett terméktől eltérő más szerelvények és termékek is részét képezték. Ezt illetően jelentősnek bizonyult a keresztkompenzáció kockázata. A fenti okokból kifolyólag nem lehetett érdemi dömpingelemzést végezni az érintett terméknek az exportáló gyártó által a felülvizsgálati időszak alatt végzett uniós értékesítése alapján. |
| --- | --- |

(29)

Az exportáló gyártó a felülvizsgálati időszak alatt csak elhanyagolható, termelési volumenének 0,1 %–0,3 %-át kitevő volumenben (titoktartási céllal megadott tartomány) értékesítette az Unió számára az érintett terméket. Emellett több ügylet esetében az exportáló gyártó nem tudta meggyőzően bizonyítani, hogy a dömpingellenes vám ténylegesen befizetésre került, ami kétségessé teszi, hogy az árukat valóban szabad forgalomba bocsátották-e az Unió vámterületén. Ezenkívül a szóban forgó értékesítések mindegyikét három vevő számára teljesítette a szerelvényekre vonatkozóan külön előírásokkal rendelkező konkrét projektekhez kapcsolódóan. Emellett az értékesítésekre egy olyan „csomag” keretében került sor, amelynek az érintett terméktől eltérő más szerelvények és termékek is részét képezték. Ezt illetően jelentősnek bizonyult a keresztkompenzáció kockázata. A fenti okokból kifolyólag nem lehetett érdemi dömpingelemzést végezni az érintett terméknek az exportáló gyártó által a felülvizsgálati időszak alatt végzett uniós értékesítése alapján.

| (30) | Mivel az Unióba irányuló kivitel volumene nem volt elégséges, a harmadik országokba irányuló kivitel szolgált alapul az exportár meghatározásához. Megállapítást nyert, hogy az exportáló gyártónak négy nagyobb exportpiaca van, amelyek együttvéve több mint 50 %-át teszik ki az exportáló gyártó harmadik országokba irányuló, felülvizsgálati időszak alatti exportértékesítéseinek. A fennmaradó részt 39 más olyan exportpiac alkotja, amelyek mindegyike 0,1 % és 5 % közötti hányadot jelent az exportáló gyártó exportértékesítéseiben. Az ezen országok viszonylatában alkalmazott exportárak az egyes piacok eltérő jellegéből adódóan roppant különbözőek. Az eltérést okozó tényezők közül több (így az egyes piacokon uralkodó versenyfeltételek) nem ismert. Következésképpen további elemzés tárgyát képezte az, hogy az exportáló gyártó egyik főbb exportpiaca helyettesítheti-e az uniós piacot. |
| --- | --- |

(30)

Mivel az Unióba irányuló kivitel volumene nem volt elégséges, a harmadik országokba irányuló kivitel szolgált alapul az exportár meghatározásához. Megállapítást nyert, hogy az exportáló gyártónak négy nagyobb exportpiaca van, amelyek együttvéve több mint 50 %-át teszik ki az exportáló gyártó harmadik országokba irányuló, felülvizsgálati időszak alatti exportértékesítéseinek. A fennmaradó részt 39 más olyan exportpiac alkotja, amelyek mindegyike 0,1 % és 5 % közötti hányadot jelent az exportáló gyártó exportértékesítéseiben. Az ezen országok viszonylatában alkalmazott exportárak az egyes piacok eltérő jellegéből adódóan roppant különbözőek. Az eltérést okozó tényezők közül több (így az egyes piacokon uralkodó versenyfeltételek) nem ismert. Következésképpen további elemzés tárgyát képezte az, hogy az exportáló gyártó egyik főbb exportpiaca helyettesítheti-e az uniós piacot.

| (31) | Az Egyesült Arab Emírségek az exportáló gyártó legnagyobb exportpiaca, és a felülvizsgálati időszak alatt az exportáló gyártó exportértékesítéseinek 15–18 %-át tette ki tömeg, illetőleg 15–18 %-át érték szempontjából. Ugyanakkor az Egyesült Arab Emírségekben nincs olyan hazai gyártó, aki gyártaná az érintett terméket. Ezért gazdasági szerkezet szempontjából meglehetősen eltérőnek bizonyult az uniós piachoz képest. |
| --- | --- |

(31)

Az Egyesült Arab Emírségek az exportáló gyártó legnagyobb exportpiaca, és a felülvizsgálati időszak alatt az exportáló gyártó exportértékesítéseinek 15–18 %-át tette ki tömeg, illetőleg 15–18 %-át érték szempontjából. Ugyanakkor az Egyesült Arab Emírségekben nincs olyan hazai gyártó, aki gyártaná az érintett terméket. Ezért gazdasági szerkezet szempontjából meglehetősen eltérőnek bizonyult az uniós piachoz képest.

| (32) | Ahogy az 1283/2014/EU rendeletet eredményező hatályvesztési felülvizsgálat során is, úgy most is megfelelőnek tűnt az exportáló gyártó Egyesült Államokba irányuló értékesítéseit elemezni, hiszen ez volt az exportáló gyártó második legnagyobb exportpiaca a felülvizsgálati időszakban. A vizsgálat megerősítette, hogy az Egyesült Államok piacának mérete hasonló az uniós piacéhoz, sok a hazai gyártó, ugyanakkor magas a behozatal aránya is. Megerősítette továbbá azt is, hogy a felülvizsgálati időszakban az amerikai piacon alacsonyak voltak a behozatali vámtarifák, és nem voltak dömpingellenes vámok érvényben a Koreából érkező behozatallal szemben, aminek következtében éles volt a piaci verseny. Emellett az Egyesült Államok tényleg jelentős exportpiacot jelent általában véve Korea és konkrétan az érintett exportáló gyártó számára is, amely termelési volumenének 7 % és 12 % közötti, exportértékesítéseinek pedig 11 % és 14 % közötti részét tette ki a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(32)

Ahogy az 1283/2014/EU rendeletet eredményező hatályvesztési felülvizsgálat során is, úgy most is megfelelőnek tűnt az exportáló gyártó Egyesült Államokba irányuló értékesítéseit elemezni, hiszen ez volt az exportáló gyártó második legnagyobb exportpiaca a felülvizsgálati időszakban. A vizsgálat megerősítette, hogy az Egyesült Államok piacának mérete hasonló az uniós piacéhoz, sok a hazai gyártó, ugyanakkor magas a behozatal aránya is. Megerősítette továbbá azt is, hogy a felülvizsgálati időszakban az amerikai piacon alacsonyak voltak a behozatali vámtarifák, és nem voltak dömpingellenes vámok érvényben a Koreából érkező behozatallal szemben, aminek következtében éles volt a piaci verseny. Emellett az Egyesült Államok tényleg jelentős exportpiacot jelent általában véve Korea és konkrétan az érintett exportáló gyártó számára is, amely termelési volumenének 7 % és 12 % közötti, exportértékesítéseinek pedig 11 % és 14 % közötti részét tette ki a felülvizsgálati időszak alatt.

| (33) | Következésképpen a jelen ügy sajátosságai tükrében megállapítást nyert, hogy ebben a konkrét vizsgálatban – mivel nem elégséges az Unióba irányuló kivitel volumene – az Egyesült Államok ésszerű alapnak bizonyul az exportár megállapításához. Így az exportár megállapításához az exportáló gyártónak az Egyesült Államok esetében alkalmazott, ellenőrzött exportárát használták, amelyet gyártelepi szintre igazítottak, figyelembe véve – indokolt esetben – többek között a fuvarozás költségeit, valamint a vámokat és adókat. |
| --- | --- |

(33)

Következésképpen a jelen ügy sajátosságai tükrében megállapítást nyert, hogy ebben a konkrét vizsgálatban – mivel nem elégséges az Unióba irányuló kivitel volumene – az Egyesült Államok ésszerű alapnak bizonyul az exportár megállapításához. Így az exportár megállapításához az exportáló gyártónak az Egyesült Államok esetében alkalmazott, ellenőrzött exportárát használták, amelyet gyártelepi szintre igazítottak, figyelembe véve – indokolt esetben – többek között a fuvarozás költségeit, valamint a vámokat és adókat.

| (34) | A végső nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártó jogi és ténybeli okokra egyaránt hivatkozva vitatta, hogy uniós értékesítési ügyletei ne lennének alkalmasak reprezentatív exportár megállapítására. |
| --- | --- |

(34)

A végső nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártó jogi és ténybeli okokra egyaránt hivatkozva vitatta, hogy uniós értékesítési ügyletei ne lennének alkalmasak reprezentatív exportár megállapítására.

| (35) | Először is az exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság csak abban az esetben tekintheti megbízhatatlannak az exportárat, ha az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint megállapítást nyer, hogy az exportáló gyártó és az importőr vagy egy harmadik fél között üzleti kapcsolat vagy kompenzációs megállapodás áll fenn. A Bizottságnak minden más esetben az (uniós) exportárra kellene alapoznia a dömpingszámítást, és ennek be nem tartása a WTO dömpingellenes megállapodásának 2. cikke (3) bekezdésének megsértését vonná maga után. |
| --- | --- |

(35)

Először is az exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság csak abban az esetben tekintheti megbízhatatlannak az exportárat, ha az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint megállapítást nyer, hogy az exportáló gyártó és az importőr vagy egy harmadik fél között üzleti kapcsolat vagy kompenzációs megállapodás áll fenn. A Bizottságnak minden más esetben az (uniós) exportárra kellene alapoznia a dömpingszámítást, és ennek be nem tartása a WTO dömpingellenes megállapodásának 2. cikke (3) bekezdésének megsértését vonná maga után.

| (36) | A Bizottság nem ért egyet az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének ilyen jellegű szűk értelmezésével, amelyet az ítélkezési gyakorlat sem támaszt alá. Az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésében szereplő rendelkezésben semmi nem írja elő, hogy egy vizsgáló hatóság olyan reprezentatívnak nem minősülő exportértékesítési volumenekre hagyatkozzon, amelyek árszintje a (29) preambulumbekezdésben vázolt körülmények és az ebben a szakaszban később tárgyalt okok miatt egyáltalán nem tekinthető megbízhatónak. Ezért az exportáló gyártó állításait el kell utasítani. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság nem ért egyet az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének ilyen jellegű szűk értelmezésével, amelyet az ítélkezési gyakorlat sem támaszt alá. Az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésében szereplő rendelkezésben semmi nem írja elő, hogy egy vizsgáló hatóság olyan reprezentatívnak nem minősülő exportértékesítési volumenekre hagyatkozzon, amelyek árszintje a (29) preambulumbekezdésben vázolt körülmények és az ebben a szakaszban később tárgyalt okok miatt egyáltalán nem tekinthető megbízhatónak. Ezért az exportáló gyártó állításait el kell utasítani.

| (37) | Másodsorban az exportáló gyártó tényszerűen azt állította, hogy uniós értékesítései nem voltak elhanyagolhatóak, és kiemelte az ügyletek, a terméktípusok és az azok állítólagos uniós értékesítéseiben 2013-ban és 2014-ben részt vevő tagállamok számát. Ugyanakkor az exportáló gyártó a felülvizsgálati időszak alatt mindössze 14 számlát állított ki Unióba irányuló értékesítéssel összefüggésben. Az exportáló gyártó nem vitatta az ezen állítólagos uniós értékesítések által képviselt nagyon alacsony tonnatartalmat (lásd a (29) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(37)

Másodsorban az exportáló gyártó tényszerűen azt állította, hogy uniós értékesítései nem voltak elhanyagolhatóak, és kiemelte az ügyletek, a terméktípusok és az azok állítólagos uniós értékesítéseiben 2013-ban és 2014-ben részt vevő tagállamok számát. Ugyanakkor az exportáló gyártó a felülvizsgálati időszak alatt mindössze 14 számlát állított ki Unióba irányuló értékesítéssel összefüggésben. Az exportáló gyártó nem vitatta az ezen állítólagos uniós értékesítések által képviselt nagyon alacsony tonnatartalmat (lásd a (29) preambulumbekezdést).

| (38) | Harmadsorban az exportáló gyártó tényszerűen azt állította, hogy nem releváns az a tény, hogy az Unióba irányuló exportértékesítései külön előírásokkal rendelkező konkrét projektekhez kapcsolódtak, illetőleg hogy egyértelműen bizonyította, hogy nem került sor keresztkompenzációra. E tekintetben ki kell emelni, hogy a nyilvánosságra hozatalban az állt, hogy az uniós piacon bonyolított értékesítések jellegéből adódóan fennállt a más termékekkel történő keresztkompenzáció kockázata, ugyanakkor be kell ismerni, hogy nem volt olyan feltárt bizonyíték, amely bizonyította vagy cáfolta volna a keresztkompenzáció tényleges megtörténtét a felülvizsgálati időszak alatt. Figyelemmel arra, hogy a keresztkompenzáció kérdését a nyilvánosságra hozatal mindössze kockázatként vetette fel, az csak egyike volt mindazoknak a tényezőknek, amelyeket a Bizottság az uniós értékesítések reprezentativitásának megállapításakor figyelembe vett (lásd a (29) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(38)

Harmadsorban az exportáló gyártó tényszerűen azt állította, hogy nem releváns az a tény, hogy az Unióba irányuló exportértékesítései külön előírásokkal rendelkező konkrét projektekhez kapcsolódtak, illetőleg hogy egyértelműen bizonyította, hogy nem került sor keresztkompenzációra. E tekintetben ki kell emelni, hogy a nyilvánosságra hozatalban az állt, hogy az uniós piacon bonyolított értékesítések jellegéből adódóan fennállt a más termékekkel történő keresztkompenzáció kockázata, ugyanakkor be kell ismerni, hogy nem volt olyan feltárt bizonyíték, amely bizonyította vagy cáfolta volna a keresztkompenzáció tényleges megtörténtét a felülvizsgálati időszak alatt. Figyelemmel arra, hogy a keresztkompenzáció kérdését a nyilvánosságra hozatal mindössze kockázatként vetette fel, az csak egyike volt mindazoknak a tényezőknek, amelyeket a Bizottság az uniós értékesítések reprezentativitásának megállapításakor figyelembe vett (lásd a (29) preambulumbekezdést).

| (39) | Negyedszer az exportáló gyártó tényszerűen azt állította, hogy a Bizottság bizonyítékot kapott arról, hogy valamennyi árut szabad forgalomba bocsátották az uniós piacon, és hogy dömpingellenes vámok kerültek kifizetésre vagy fizetendők. |
| --- | --- |

(39)

Negyedszer az exportáló gyártó tényszerűen azt állította, hogy a Bizottság bizonyítékot kapott arról, hogy valamennyi árut szabad forgalomba bocsátották az uniós piacon, és hogy dömpingellenes vámok kerültek kifizetésre vagy fizetendők.

| (40) | A nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártó választ nyújtott be a Bizottság arra irányuló kérésére, hogy a Bizottság rendelkezésére álló forrásdokumentumok kapcsán tisztázza álláspontját a kérdéssel kapcsolatban. A benyújtott dokumentumok megerősítették, hogy az Unióba irányuló értékesítések volumenének mintegy felét kitevő ügyletek esetében tisztázatlan szabálytalanságok voltak a vámok fizetése terén. Azok az ügyletek mindenekelőtt, amelyek vonatkozásában nem lehetett bizonyítékkal szolgálni a 44 %-os dömpingellenes vám megfizetését illetően, egyértelműen megbízhatatlanná teszik ezeket az uniós értékesítési árakat, hiszen ezekre az értékesítésekre minden bizonnyal azzal a téves feltevéssel került sor, hogy nem fizetendők dömpingellenes vámok. |
| --- | --- |

(40)

A nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártó választ nyújtott be a Bizottság arra irányuló kérésére, hogy a Bizottság rendelkezésére álló forrásdokumentumok kapcsán tisztázza álláspontját a kérdéssel kapcsolatban. A benyújtott dokumentumok megerősítették, hogy az Unióba irányuló értékesítések volumenének mintegy felét kitevő ügyletek esetében tisztázatlan szabálytalanságok voltak a vámok fizetése terén. Azok az ügyletek mindenekelőtt, amelyek vonatkozásában nem lehetett bizonyítékkal szolgálni a 44 %-os dömpingellenes vám megfizetését illetően, egyértelműen megbízhatatlanná teszik ezeket az uniós értékesítési árakat, hiszen ezekre az értékesítésekre minden bizonnyal azzal a téves feltevéssel került sor, hogy nem fizetendők dömpingellenes vámok.

| (41) | Végül a TK Corporation azzal érvelt, hogy mivel az időközi felülvizsgálatot az Unióba irányuló exportértékesítésekre vonatkozó olyan meggyőző bizonyítékkal indították meg, amely alacsonyabb dömpingkülönbözetet eredményezett, (a dömping végleges megállapításának részeként) lehetséges volt az uniós értékesítéseken alapuló dömpingkülönbözet-számítás. A Bizottság elutasította ezt az állítást. Először is az időközi felülvizsgálat megindításához szükséges bizonyíték jellegéből adódóan eltér attól, amelyre a vizsgáló hatóság a végleges ténymegállapításait alapozta. Másodsorban a vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a szóban forgó értékesítéseket az e szakaszban vázolt okok miatt nem lehetett érdemben figyelembe venni. Meg kell jegyezni továbbá azt is, hogy a dömpingkülönbözet-számítás puszta lehetőségétől még nem lehet a dömpingkülönbözetre úgy tekinteni, hogy az megfelelne az alaprendelet vonatkozó rendelkezésének. |
| --- | --- |

(41)

Végül a TK Corporation azzal érvelt, hogy mivel az időközi felülvizsgálatot az Unióba irányuló exportértékesítésekre vonatkozó olyan meggyőző bizonyítékkal indították meg, amely alacsonyabb dömpingkülönbözetet eredményezett, (a dömping végleges megállapításának részeként) lehetséges volt az uniós értékesítéseken alapuló dömpingkülönbözet-számítás. A Bizottság elutasította ezt az állítást. Először is az időközi felülvizsgálat megindításához szükséges bizonyíték jellegéből adódóan eltér attól, amelyre a vizsgáló hatóság a végleges ténymegállapításait alapozta. Másodsorban a vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a szóban forgó értékesítéseket az e szakaszban vázolt okok miatt nem lehetett érdemben figyelembe venni. Meg kell jegyezni továbbá azt is, hogy a dömpingkülönbözet-számítás puszta lehetőségétől még nem lehet a dömpingkülönbözetre úgy tekinteni, hogy az megfelelne az alaprendelet vonatkozó rendelkezésének.

| (42) | Így figyelemmel arra, hogy az uniós értékesítések mind abszolút, mind összehasonlítható viszonylatban ilyen alacsony mennyiségűek voltak, és arra, hogy emellett jogszerű – volumenen kívüli – okokból kifolyólag kétség merült fel ezen értékesítések jelentős hányadának megbízhatóságát illetően, a Bizottság elutasítja azt az érvet, hogy helytelen módon nem vette figyelembe az Unióba irányuló exportértékesítéseket az exportár meghatározása során. |
| --- | --- |

(42)

Így figyelemmel arra, hogy az uniós értékesítések mind abszolút, mind összehasonlítható viszonylatban ilyen alacsony mennyiségűek voltak, és arra, hogy emellett jogszerű – volumenen kívüli – okokból kifolyólag kétség merült fel ezen értékesítések jelentős hányadának megbízhatóságát illetően, a Bizottság elutasítja azt az érvet, hogy helytelen módon nem vette figyelembe az Unióba irányuló exportértékesítéseket az exportár meghatározása során.

| (43) | Végezetül a (32) és (33) preambulumbekezdésben említett – az exportáló gyártó által nem vitatott – elemzés és ténymegállapítások egyértelműen bizonyítják, hogy a Bizottság megfelelő gondossággal képezte az exportárat, és megbízható uniós árak hiányában az Egyesült Államok ésszerű alapnak bizonyult az exportárak megállapításához. |
| --- | --- |

(43)

Végezetül a (32) és (33) preambulumbekezdésben említett – az exportáló gyártó által nem vitatott – elemzés és ténymegállapítások egyértelműen bizonyítják, hogy a Bizottság megfelelő gondossággal képezte az exportárat, és megbízható uniós árak hiányában az Egyesült Államok ésszerű alapnak bizonyult az exportárak megállapításához.

c)   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (44) | A Bizottság a rendes értéket és az exportáló gyártó exportárát gyártelepi alapon hasonlította össze. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság a rendes értéket és az exportáló gyártó exportárát gyártelepi alapon hasonlította össze.

| (45) | Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokat végzett a szárazföldi és óceáni fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségeket illetően. |
| --- | --- |

(45)

Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokat végzett a szárazföldi és óceáni fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségeket illetően.

d)   Dömpingkülönbözet

Dömpingkülönbözet

| (46) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban az exportáló gyártó esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban az exportáló gyártó esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (47) | Ez alapján a dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 32,4 %. |
| --- | --- |

(47)

Ez alapján a dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 32,4 %.

4.   A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE

A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE

| (48) | Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta azt is, hogy a megváltozott körülmények indokoltan tekinthetők-e tartósnak. |
| --- | --- |

(48)

Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta azt is, hogy a megváltozott körülmények indokoltan tekinthetők-e tartósnak.

| (49) | Ezt illetően a vizsgálat rámutatott, hogy a TK Corporation valóban olyan szerkezeti változásokon ment keresztül, amelyek költségcsökkenést és hatékonyságnövekedést eredményeztek. A vállalat ugyanis 2010-ben egy második, 2012-ben pedig egy harmadik gyárral bővült. A jelentős kapacitásnövekedésnek köszönhetően lehetségessé vált a gyártósorok és a raktárak nagyobb fokú hatékonyságot biztosító átszervezése, és a költségek lényegesen csökkentek. E költségcsökkenés közvetlen hatással van a dömpingkülönbözetre. Nem valószínű, hogy az itt vázolt körülmény belátható időn belül oly módon változna, hogy az befolyásolhatná a ténymegállapításokat. |
| --- | --- |

(49)

Ezt illetően a vizsgálat rámutatott, hogy a TK Corporation valóban olyan szerkezeti változásokon ment keresztül, amelyek költségcsökkenést és hatékonyságnövekedést eredményeztek. A vállalat ugyanis 2010-ben egy második, 2012-ben pedig egy harmadik gyárral bővült. A jelentős kapacitásnövekedésnek köszönhetően lehetségessé vált a gyártósorok és a raktárak nagyobb fokú hatékonyságot biztosító átszervezése, és a költségek lényegesen csökkentek. E költségcsökkenés közvetlen hatással van a dömpingkülönbözetre. Nem valószínű, hogy az itt vázolt körülmény belátható időn belül oly módon változna, hogy az befolyásolhatná a ténymegállapításokat.

| (50) | Ezért a körülményekben beállt e változás tartós jellegűnek tekinthető, és már nem indokolt az intézkedést a jelenlegi szinten alkalmazni. |
| --- | --- |

(50)

Ezért a körülményekben beállt e változás tartós jellegűnek tekinthető, és már nem indokolt az intézkedést a jelenlegi szinten alkalmazni.

| (51) | A tompavarratos acélszerelvények európai uniós iparágának érdekvédelmi bizottsága észrevételezte, hogy a TK Corporation költségcsökkenését és hatékonyságnövekedését állítólag előidéző szerkezeti változások ellenére a TK Corporation jövedelmezősége (az egész vállalatot nézve) nem javult a 2012–2014-es időszakban. Következésképpen a tompavarratos acélszerelvények európai uniós iparágának érdekvédelmi bizottsága kétségeinek adott hangot a megváltozott körülmények tartós jellegével, és annak a dömpingkülönbözetre gyakorolt hatásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(51)

A tompavarratos acélszerelvények európai uniós iparágának érdekvédelmi bizottsága észrevételezte, hogy a TK Corporation költségcsökkenését és hatékonyságnövekedését állítólag előidéző szerkezeti változások ellenére a TK Corporation jövedelmezősége (az egész vállalatot nézve) nem javult a 2012–2014-es időszakban. Következésképpen a tompavarratos acélszerelvények európai uniós iparágának érdekvédelmi bizottsága kétségeinek adott hangot a megváltozott körülmények tartós jellegével, és annak a dömpingkülönbözetre gyakorolt hatásával kapcsolatban.

| (52) | A Bizottság elemezte ezt az érvet. Először is meg kell jegyezni, hogy a megváltozott körülmények tartós jellegének értékelése a 2002-es eredeti vizsgálathoz képest történik. Másodsorban egy vállalat jövedelmezősége és annak tendenciája tényezők széles körétől függ, és a hatékonyság csak egyike e tényezőknek. Harmadsorban a (49) preambulumbekezdésben említett költségcsökkenés csak az ugyanabban a preambulumbekezdésben említett szerkezeti változásokhoz köthető költségekre vonatkozik. Például az átlagos nyersanyagköltségek, munkaerőköltségek és energiaköltségek tendenciája nem köthető közvetlenül a két gyár létrehozása által előidézett hatékonyságnöveléshez. Végezetül a tompavarratos acélszerelvények európai uniós iparágának érdekvédelmi bizottsága állítását a TK Corporation általános jövedelmezőségi adataira, nem pedig a kifejezetten az érintett termék adataira való hivatkozással támasztotta alá. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság elemezte ezt az érvet. Először is meg kell jegyezni, hogy a megváltozott körülmények tartós jellegének értékelése a 2002-es eredeti vizsgálathoz képest történik. Másodsorban egy vállalat jövedelmezősége és annak tendenciája tényezők széles körétől függ, és a hatékonyság csak egyike e tényezőknek. Harmadsorban a (49) preambulumbekezdésben említett költségcsökkenés csak az ugyanabban a preambulumbekezdésben említett szerkezeti változásokhoz köthető költségekre vonatkozik. Például az átlagos nyersanyagköltségek, munkaerőköltségek és energiaköltségek tendenciája nem köthető közvetlenül a két gyár létrehozása által előidézett hatékonyságnöveléshez. Végezetül a tompavarratos acélszerelvények európai uniós iparágának érdekvédelmi bizottsága állítását a TK Corporation általános jövedelmezőségi adataira, nem pedig a kifejezetten az érintett termék adataira való hivatkozással támasztotta alá. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

5.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (53) | Az érdekelt felek tájékoztatást kaptak azokról az alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján a Bizottság az exportáló gyártóra alkalmazandó vámtétel módosítását szándékozik javasolni, és a felek lehetőséget kaptak észrevételek benyújtására. |
| --- | --- |

(53)

Az érdekelt felek tájékoztatást kaptak azokról az alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján a Bizottság az exportáló gyártóra alkalmazandó vámtétel módosítását szándékozik javasolni, és a felek lehetőséget kaptak észrevételek benyújtására.

| (54) | A TK Corporation által gyártott érintett termék behozatalára alkalmazandó, a felülvizsgálatot követően javasolt felülvizsgált dömpingkülönbözet és dömpingellenes vámtétel 32,4 %. |
| --- | --- |

(54)

A TK Corporation által gyártott érintett termék behozatalára alkalmazandó, a felülvizsgálatot követően javasolt felülvizsgált dömpingkülönbözet és dömpingellenes vámtétel 32,4 %.

| (55) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(55)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1283/2014/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében található táblázat a következőkkel egészül ki:

| Ország | Vállalat | Vámtétel (%) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Koreai Köztársaság | TK Corporation, 1499-1, Songjeong-Dong, Gangseo-Gu, Busan | 32,4 | C066 |
| Minden más vállalat | 44,0 | C999 |

Ország

Vállalat

Vámtétel (%)

TARIC-kiegészítő kód

Koreai Köztársaság

TK Corporation, 1499-1, Songjeong-Dong, Gangseo-Gu, Busan

32,4

C066

Minden más vállalat

44,0

C999

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. március 3-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  
  HL L 228., 2002.8.24., 1. o.

2

(3)  
  HL L 275., 2008.10.16., 18. o., legutóbb a 363/2010/EU rendelettel módosítva, HL L 107., 2010.4.29., 1. o.

3

(4)  
  HL L 347., 2014.12.3., 17. o.

4

(5)  
  HL C 58., 2015.2.18., 9. o.

5

---

| 2016.3.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 58/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.3.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 58/45

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/307 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. március 3.)

az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 243. alkalommal történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 7a. cikkének (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

| (2) | 2016. február 29-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának (ENSZ BT) szankcióbizottsága úgy határozott, hogy tizenegy természetes személyt és egy szervezetet felvesz az azon személyeket, csoportokat és szervezeteket tartalmazó jegyzékébe, amelyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

2016. február 29-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának (ENSZ BT) szankcióbizottsága úgy határozott, hogy tizenegy természetes személyt és egy szervezetet felvesz az azon személyeket, csoportokat és szervezeteket tartalmazó jegyzékébe, amelyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. március 3-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat vezetője

---

(1)  
  HL L 139., 2002.5.29., 9. o.

1

---

MELLÉKLET

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A 881/2002/EK rendelet I. mellékletének „Természetes személyek” része a következő bejegyzésekkel egészül ki:






  a) | „Abd Al-Baset Azzouz (más néven a) Abdelbassed Azouz; b) Abdul Baset Azouz; c) AA [monogram]). Születési ideje: 1966.2.7. Születési helye: Doma, Líbia. Állampolgársága: líbiai. Útlevélszáma: a) 223611 (líbiai útlevélszám); b) C00146605 (brit útlevélszám). Címe: Líbia (legutóbbi ismert tartózkodási helye). A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.2.29.
  ” |
| --- | --- | --- |

1.

A 881/2002/EK rendelet I. mellékletének „Természetes személyek” része a következő bejegyzésekkel egészül ki:

a)

„Abd Al-Baset Azzouz (más néven a) Abdelbassed Azouz; b) Abdul Baset Azouz; c) AA [monogram]). Születési ideje: 1966.2.7. Születési helye: Doma, Líbia. Állampolgársága: líbiai. Útlevélszáma: a) 223611 (líbiai útlevélszám); b) C00146605 (brit útlevélszám). Címe: Líbia (legutóbbi ismert tartózkodási helye). A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.2.29.
  ”

| b) | „Gulmurod Khalimov. Születési ideje: a) 1975.5.14.; b) 1975 körül. Születési helye: a) Varzob terület, Tádzsikisztán; b) Dusanbe, Tádzsikisztán. Állampolgársága: tádzsik. Címe: Szíriai Arab Köztársaság (2015. szeptemberi tartózkodási hely). A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.2.29.
  ” |
| --- | --- |

b)

„Gulmurod Khalimov. Születési ideje: a) 1975.5.14.; b) 1975 körül. Születési helye: a) Varzob terület, Tádzsikisztán; b) Dusanbe, Tádzsikisztán. Állampolgársága: tádzsik. Címe: Szíriai Arab Köztársaság (2015. szeptemberi tartózkodási hely). A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.2.29.
  ”

| c) | „Nusret Imamovic (más néven Nusret Sulejman Imamovic). Születési ideje: a) 1971.9.26.; b) 1977.9.26. Állampolgársága: bosznia-hercegovinai. Útlevélszáma: a) 349054 (bosznia-hercegovinai útlevélszám); b) 3490054 (bosznia-hercegovinai útlevélszám). Címe: Szíriai Arab Köztársaság (2015. szeptemberi tartózkodási hely). A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.2.29.
  ” |
| --- | --- |

c)

„Nusret Imamovic (más néven Nusret Sulejman Imamovic). Születési ideje: a) 1971.9.26.; b) 1977.9.26. Állampolgársága: bosznia-hercegovinai. Útlevélszáma: a) 349054 (bosznia-hercegovinai útlevélszám); b) 3490054 (bosznia-hercegovinai útlevélszám). Címe: Szíriai Arab Köztársaság (2015. szeptemberi tartózkodási hely). A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.2.29.
  ”

| d) | „Muhannad Al-Najdi (más néven a) 'Ali Manahi 'Ali al-Mahaydali al-'Utaybi; b) Ghassan al-Tajiki). Születési ideje: 1984.5.19. Születési helye: al-Duwadmi, Szaúd-Arábia. Állampolgársága: szaúd-arábiai. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.2.29.
  ” |
| --- | --- |

d)

„Muhannad Al-Najdi (más néven a) 'Ali Manahi 'Ali al-Mahaydali al-'Utaybi; b) Ghassan al-Tajiki). Születési ideje: 1984.5.19. Születési helye: al-Duwadmi, Szaúd-Arábia. Állampolgársága: szaúd-arábiai. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.2.29.
  ”

| e) | „Morad Laaboudi (más néven a) Abu Ismail; b) Abu Ismail al-Maghribi). Születési ideje: 1993.2.26. Születési helye: Marokkó. Állampolgársága: marokkói. Útlevélszáma: a) UZ6430184 (marokkói útlevélszám); b) CD595054 (marokkói nemzeti személyazonosító szám). Címe: Törökország. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.2.29.
  ” |
| --- | --- |

e)

„Morad Laaboudi (más néven a) Abu Ismail; b) Abu Ismail al-Maghribi). Születési ideje: 1993.2.26. Születési helye: Marokkó. Állampolgársága: marokkói. Útlevélszáma: a) UZ6430184 (marokkói útlevélszám); b) CD595054 (marokkói nemzeti személyazonosító szám). Címe: Törökország. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.2.29.
  ”

| f) | „Ali Musa Al-Shawakh (más néven a) 'Ali Musa al-Shawagh; b) 'Ali Musa al-Shawagh; c) Ali al-Hamoud al-Shawakh; d) Ibrahim al-Shawwakh; e) Muhammad 'Ali al-Shawakh; f) Abu Luqman; g) Ali Hammud; h) Abdullah Shuwar al-Aujayd; i) Ali Awas; j) 'Ali Derwish; k) 'Ali al-Hamud; l) Abu Luqman al- Sahl; m) Abu Luqman al-Suri; n) Abu Ayyub). Születési ideje: 1973. Születési helye: Sahl falu, Raqqa tartomány, Szíriai Arab Köztársaság. Állampolgársága: szíriai. Címe: Szíriai Arab Köztársaság. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.2.29.
  ” |
| --- | --- |

f)

„Ali Musa Al-Shawakh (más néven a) 'Ali Musa al-Shawagh; b) 'Ali Musa al-Shawagh; c) Ali al-Hamoud al-Shawakh; d) Ibrahim al-Shawwakh; e) Muhammad 'Ali al-Shawakh; f) Abu Luqman; g) Ali Hammud; h) Abdullah Shuwar al-Aujayd; i) Ali Awas; j) 'Ali Derwish; k) 'Ali al-Hamud; l) Abu Luqman al- Sahl; m) Abu Luqman al-Suri; n) Abu Ayyub). Születési ideje: 1973. Születési helye: Sahl falu, Raqqa tartomány, Szíriai Arab Köztársaság. Állampolgársága: szíriai. Címe: Szíriai Arab Köztársaság. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.2.29.
  ”

| g) | „Hasan Al-Salahayn Salih Al-Sha'ari (más néven a) Husayn al-Salihin Salih al-Sha'iri; b) Abu Habib al-Libi; c) Hasan Abu Habib). Születési ideje: 1975. Születési helye: Derna, Líbia. Állampolgársága: líbiai. Útlevélszáma: a) 542858 (líbiai útlevélszám); b) 55252 (a líbiai Dernában kibocsátott líbiai nemzeti személyazonosító szám). Címe: Líbia. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.2.29.
  ” |
| --- | --- |

g)

„Hasan Al-Salahayn Salih Al-Sha'ari (más néven a) Husayn al-Salihin Salih al-Sha'iri; b) Abu Habib al-Libi; c) Hasan Abu Habib). Születési ideje: 1975. Születési helye: Derna, Líbia. Állampolgársága: líbiai. Útlevélszáma: a) 542858 (líbiai útlevélszám); b) 55252 (a líbiai Dernában kibocsátott líbiai nemzeti személyazonosító szám). Címe: Líbia. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.2.29.
  ”

| h) | „Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (más néven a) Mounir Helel; b) Mounir Hilel; c) Abu Rahmah; d) Abu Maryam al-Tunisi). Születési ideje: 1983.5.10. Születési helye: Ben Guerdane, Tunézia. Állampolgársága: tunéziai. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.2.29.
  ” |
| --- | --- |

h)

„Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (más néven a) Mounir Helel; b) Mounir Hilel; c) Abu Rahmah; d) Abu Maryam al-Tunisi). Születési ideje: 1983.5.10. Születési helye: Ben Guerdane, Tunézia. Állampolgársága: tunéziai. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.2.29.
  ”

| i) | „Mohammed Abdel-Halim Hemaida Saleh (más néven a) Muhammad Hameida Saleh; b) Muhammad Abd-al-Halim Humaydah; c) Faris Baluchistan). Születési ideje: a) 1988.9.22.; b) 1989.9.22. Születési helye: Alexandria, Egyiptom. Állampolgársága: egyiptomi. Címe: Egyiptom. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.2.29.
  ” |
| --- | --- |

i)

„Mohammed Abdel-Halim Hemaida Saleh (más néven a) Muhammad Hameida Saleh; b) Muhammad Abd-al-Halim Humaydah; c) Faris Baluchistan). Születési ideje: a) 1988.9.22.; b) 1989.9.22. Születési helye: Alexandria, Egyiptom. Állampolgársága: egyiptomi. Címe: Egyiptom. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.2.29.
  ”

| j) | „Salim Benghalem. Születési ideje: 1980.7.6. Születési helye: Bourg la Reine, Franciaország. Állampolgársága: francia. Címe: Szíriai Arab Köztársaság (2015 szeptemberében). A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.2.29.
  ” |
| --- | --- |

j)

„Salim Benghalem. Születési ideje: 1980.7.6. Születési helye: Bourg la Reine, Franciaország. Állampolgársága: francia. Címe: Szíriai Arab Köztársaság (2015 szeptemberében). A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.2.29.
  ”

| k) | „Abu Ubaydah Yusuf Al-Anabi (más néven a) Abou ObeJda Youssef AI-Annabi; b) Abu- Ubaydah Yusuf Al-lnabi; c) Mebrak Yazid; d) Youcef Abu Obeida; e) Mibrak Yazid; f) Yousif Abu Obayda Yazid; g) Yazid Mebrak; h) Yazid Mabrak; i) Yusuf Abu Ubaydah; j) Abou Youcef). Születési ideje: 1969.2.7. Születési helye: Annaba, Algéria. Állampolgársága: algériai. Címe: Algéria. Egyéb információ: az Interpol–ENSZ Biztonsági Tanács speciális körözésen való feltüntetéshez fénykép áll rendelkezésre. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.2.29.
  ” |
| --- | --- |

k)

„Abu Ubaydah Yusuf Al-Anabi (más néven a) Abou ObeJda Youssef AI-Annabi; b) Abu- Ubaydah Yusuf Al-lnabi; c) Mebrak Yazid; d) Youcef Abu Obeida; e) Mibrak Yazid; f) Yousif Abu Obayda Yazid; g) Yazid Mebrak; h) Yazid Mabrak; i) Yusuf Abu Ubaydah; j) Abou Youcef). Születési ideje: 1969.2.7. Születési helye: Annaba, Algéria. Állampolgársága: algériai. Címe: Algéria. Egyéb információ: az Interpol–ENSZ Biztonsági Tanács speciális körözésen való feltüntetéshez fénykép áll rendelkezésre. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.2.29.
  ”

| 2. | A „Jogi személyek, csoportok és szervezetek” rész a következő bejegyzéssel egészül ki:

  „Harakat Sham Al-Islam (más néven a) Haraket Sham al-Islam; b) Sham al- Islam; c) Sham al-Islam Movement). Címe: Szíriai Arab Köztársaság. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.2.29.
  ” |
| --- | --- |

2.

A „Jogi személyek, csoportok és szervezetek” rész a következő bejegyzéssel egészül ki:

„Harakat Sham Al-Islam (más néven a) Haraket Sham al-Islam; b) Sham al- Islam; c) Sham al-Islam Movement). Címe: Szíriai Arab Köztársaság. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.2.29.
  ”

---

| 2016.3.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 58/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.3.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 58/48

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/308 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. március 3.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. március 3-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | EG | 371,5 |
| IL | 154,0 |
| MA | 95,7 |
| SN | 174,9 |
| TN | 110,7 |
| TR | 106,0 |
| ZZ | 168,8 |
| 0707 00 05 | JO | 194,1 |
| MA | 84,0 |
| TR | 165,9 |
| ZZ | 148,0 |
| 0709 93 10 | MA | 55,5 |
| TR | 163,7 |
| ZZ | 109,6 |
| 0805 10 20 | EG | 47,2 |
| IL | 76,2 |
| MA | 60,2 |
| TN | 55,6 |
| TR | 66,0 |
| ZZ | 61,0 |
| 0805 50 10 | MA | 119,2 |
| TN | 91,8 |
| TR | 97,7 |
| ZZ | 102,9 |
| 0808 10 80 | CL | 92,5 |
| US | 133,9 |
| ZZ | 113,2 |
| 0808 30 90 | CL | 213,7 |
| CN | 59,3 |
| ZA | 98,7 |
| ZZ | 123,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

EG

371,5

IL

154,0

MA

95,7

SN

174,9

TN

110,7

TR

106,0

ZZ

168,8

0707 00 05

JO

194,1

MA

84,0

TR

165,9

ZZ

148,0

0709 93 10

MA

55,5

TR

163,7

ZZ

109,6

0805 10 20

EG

47,2

IL

76,2

MA

60,2

TN

55,6

TR

66,0

ZZ

61,0

0805 50 10

MA

119,2

TN

91,8

TR

97,7

ZZ

102,9

0808 10 80

CL

92,5

US

133,9

ZZ

113,2

0808 30 90

CL

213,7

CN

59,3

ZA

98,7

ZZ

123,9

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 2016.3.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 58/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.3.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 58/50

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/309 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ HATÁROZATA

(2015. november 26.)

a biztosítókra és viszontbiztosítókra vonatkozó, Bermudán hatályos felügyeleti rendszernek a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott rendszerrel való egyenértékűségéről és az (EU) 2015/2290 bizottsági felhatalmazáson alapuló határozat módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló, 2009. november 25-i 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (Szolvencia II.) és különösen annak 172. cikke (2) bekezdésére, 227. cikke (4) és (5) bekezdésére, valamint 260. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2009/138/EK irányelv kockázatalapú prudenciális rendszert vezet be az Unióban a biztosítók és viszontbiztosítók tekintetében A 2009/138/EK irányelv teljes körűen 2016. január 1-jétől alkalmazandó az uniós biztosítókra és viszontbiztosítókra. |
| --- | --- |

(1)

A 2009/138/EK irányelv kockázatalapú prudenciális rendszert vezet be az Unióban a biztosítók és viszontbiztosítók tekintetében A 2009/138/EK irányelv teljes körűen 2016. január 1-jétől alkalmazandó az uniós biztosítókra és viszontbiztosítókra.

| (2) | A 2009/138/EK irányelv 311. cikkének megfelelően a Bizottság az irányelv alkalmazásának kezdete előtt az említett irányelvben rögzített felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el. |
| --- | --- |

(2)

A 2009/138/EK irányelv 311. cikkének megfelelően a Bizottság az irányelv alkalmazásának kezdete előtt az említett irányelvben rögzített felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el.

| (3) | A 2009/138/EK irányelv 172. cikke olyan harmadik ország szolvenciarendszerének egyenértékűségére vonatkozik, amely ott központi irodával rendelkező vállalkozások viszontbiztosítási tevékenységeire alkalmazandó. Az egyenértékűség megállapítása lehetővé teszi, hogy az adott harmadik országban központi irodával rendelkező vállalkozásokkal megkötött viszontbiztosítási szerződéseket ugyanúgy kezeljék, mint a Szolvencia II. irányelv szerint engedélyezett vállalkozásokkal megkötött viszontbiztosítási szerződéseket. |
| --- | --- |

(3)

A 2009/138/EK irányelv 172. cikke olyan harmadik ország szolvenciarendszerének egyenértékűségére vonatkozik, amely ott központi irodával rendelkező vállalkozások viszontbiztosítási tevékenységeire alkalmazandó. Az egyenértékűség megállapítása lehetővé teszi, hogy az adott harmadik országban központi irodával rendelkező vállalkozásokkal megkötött viszontbiztosítási szerződéseket ugyanúgy kezeljék, mint a Szolvencia II. irányelv szerint engedélyezett vállalkozásokkal megkötött viszontbiztosítási szerződéseket.

| (4) | A 2009/138/EK irányelv 227. cikke az olyan harmadik országbeli biztosítók egyenértékűségére vonatkozik, amelyek az Unióban található központi irodával rendelkező csoporthoz tartoznak. Az egyenértékűség megállapítása lehetővé teszi e csoportok számára, hogy – amennyiben a csoportszintű jelentéstételhez konszolidációs módszerként a levonási és aggregálási módszert használják – a csoportszintű szavatolótőke-szükséglet és a figyelembe vehető szavatoló tőke kiszámítása céljából a tőkekövetelményt és a rendelkezésre álló tőkét (szavatoló tőke) a 2009/138/EK irányelv helyett az Unión kívüli joghatóság szabályai alapján számítsák ki. |
| --- | --- |

(4)

A 2009/138/EK irányelv 227. cikke az olyan harmadik országbeli biztosítók egyenértékűségére vonatkozik, amelyek az Unióban található központi irodával rendelkező csoporthoz tartoznak. Az egyenértékűség megállapítása lehetővé teszi e csoportok számára, hogy – amennyiben a csoportszintű jelentéstételhez konszolidációs módszerként a levonási és aggregálási módszert használják – a csoportszintű szavatolótőke-szükséglet és a figyelembe vehető szavatoló tőke kiszámítása céljából a tőkekövetelményt és a rendelkezésre álló tőkét (szavatoló tőke) a 2009/138/EK irányelv helyett az Unión kívüli joghatóság szabályai alapján számítsák ki.

| (5) | A 2009/138/EK irányelv 260. cikke azon biztosítók és viszontbiztosítók egyenértékűségére vonatkozik, amelyek anyavállalatának központi irodája az Unión kívül található. A 2009/138/EK irányelv 261. cikkének (1) bekezdésével összhangban az egyenértékűség megállapítása esetén a tagállamok a harmadik országbeli csoportfelügyeleti hatóságok által végzett egyenértékű csoportfelügyeletre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(5)

A 2009/138/EK irányelv 260. cikke azon biztosítók és viszontbiztosítók egyenértékűségére vonatkozik, amelyek anyavállalatának központi irodája az Unión kívül található. A 2009/138/EK irányelv 261. cikkének (1) bekezdésével összhangban az egyenértékűség megállapítása esetén a tagállamok a harmadik országbeli csoportfelügyeleti hatóságok által végzett egyenértékű csoportfelügyeletre támaszkodnak.

| (6) | A harmadik országbeli jogi rendszer akkor tekintendő teljes mértékben egyénértékűnek a 2009/138/EK irányelv által megállapított rendszerrel, ha megfelel a szerződők és kedvezményezettek hasonló szintű védelmét biztosító követelményeknek. |
| --- | --- |

(6)

A harmadik országbeli jogi rendszer akkor tekintendő teljes mértékben egyénértékűnek a 2009/138/EK irányelv által megállapított rendszerrel, ha megfelel a szerződők és kedvezményezettek hasonló szintű védelmét biztosító követelményeknek.

| (7) | 2015. március 11-én az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA) az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 33. cikkének (2) bekezdése szerint szakvéleményt adott a Bizottságnak a viszontbiztosítókra és biztosítókra, valamint viszontbiztosítói és biztosítói csoportokra vonatkozó hatályos bermudai szabályozási és felügyeleti rendszerről. A biztosításra vonatkozó jogszabályok Bermuda által 2015 júliusában végrehajtott módosításának elfogadását követően az EIOPA 2015. július 31-én elfogadta szakvéleményének aktualizált változatát. Az EIOPA a vonatkozó bermudai jogszabályi keretek alapján dolgozta ki szakvéleményét, így figyelembe vette a 2015 júliusában elfogadott 2015. évi biztosításról szóló (2.) törvénymódosítást (a továbbiakban: a törvény), amely 2016. január 1-jén lép hatályba. Figyelembe vette továbbá a 2015. júliusi hatállyal módosított biztosítási magatartási kódexet és a bermudai monetáris hatóság (a továbbiakban: Bermudan Monetary Authority – BMA) által elfogadott és 2016. január 1-től hatályos, biztosítókra vonatkozó módosított prudenciális szabályokat. A Bizottság értékelése az EIOPA által benyújtott információkon alapul. |
| --- | --- |

(7)

2015. március 11-én az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA) az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 33. cikkének (2) bekezdése szerint szakvéleményt adott a Bizottságnak a viszontbiztosítókra és biztosítókra, valamint viszontbiztosítói és biztosítói csoportokra vonatkozó hatályos bermudai szabályozási és felügyeleti rendszerről. A biztosításra vonatkozó jogszabályok Bermuda által 2015 júliusában végrehajtott módosításának elfogadását követően az EIOPA 2015. július 31-én elfogadta szakvéleményének aktualizált változatát. Az EIOPA a vonatkozó bermudai jogszabályi keretek alapján dolgozta ki szakvéleményét, így figyelembe vette a 2015 júliusában elfogadott 2015. évi biztosításról szóló (2.) törvénymódosítást (a továbbiakban: a törvény), amely 2016. január 1-jén lép hatályba. Figyelembe vette továbbá a 2015. júliusi hatállyal módosított biztosítási magatartási kódexet és a bermudai monetáris hatóság (a továbbiakban: Bermudan Monetary Authority – BMA) által elfogadott és 2016. január 1-től hatályos, biztosítókra vonatkozó módosított prudenciális szabályokat. A Bizottság értékelése az EIOPA által benyújtott információkon alapul.

| (8) | Figyelembe véve az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (3) és különösen a rendelet 378., 379. és 380. cikkében foglaltakat, valamint az EIOPA megállapításait, az egyenértékűségnek a 2009/138/EK irányelv 172. cikke (2) bekezdése, 227. cikke (4) bekezdése és 260. cikke (3) bekezdése szerinti értékelésére számos kritériumot kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(8)

Figyelembe véve az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (3) és különösen a rendelet 378., 379. és 380. cikkében foglaltakat, valamint az EIOPA megállapításait, az egyenértékűségnek a 2009/138/EK irányelv 172. cikke (2) bekezdése, 227. cikke (4) bekezdése és 260. cikke (3) bekezdése szerinti értékelésére számos kritériumot kell alkalmazni.

| (9) | E kritériumok között több olyan, az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 378., 379. és 380. cikke közül legalább két cikkben említett kritérium szerepel, amelyek az egyes (viszont)biztosítók szintjén és a (viszont)biztosítói csoportok szintjén érvényesek. A jelen aktusban meghatározásra kerül, hogy egyedi szintről vagy csoportszintről van-e szó, mivel az egyedi vállalkozások vagy csoporthoz tartoznak, vagy sem. A kritériumok kiterjednek a hatáskörök, a tőkemegfelelés, az irányítás, az átláthatóság, a hatóságok közötti együttműködés kérdéseire, a bizalmas információk kezelésére és a felügyeleti intézkedések pénzügyi stabilitásra gyakorolt hatására. |
| --- | --- |

(9)

E kritériumok között több olyan, az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 378., 379. és 380. cikke közül legalább két cikkben említett kritérium szerepel, amelyek az egyes (viszont)biztosítók szintjén és a (viszont)biztosítói csoportok szintjén érvényesek. A jelen aktusban meghatározásra kerül, hogy egyedi szintről vagy csoportszintről van-e szó, mivel az egyedi vállalkozások vagy csoporthoz tartoznak, vagy sem. A kritériumok kiterjednek a hatáskörök, a tőkemegfelelés, az irányítás, az átláthatóság, a hatóságok közötti együttműködés kérdéseire, a bizalmas információk kezelésére és a felügyeleti intézkedések pénzügyi stabilitásra gyakorolt hatására.

| (10) | Ami az eszközöket, jogköröket és feladatköröket illeti, a helyi felügyelet, a BMA rendelkezik azokkal a jogkörökkel, amelyek alapján hatékonyan felügyelheti a biztosítási vagy viszontbiztosítási tevékenységet végző vállalkozásokat, és adott esetben szankciókat alkalmazhat, vagy kényszerítő intézkedéseket tehet, ezek körében például bevonhatja a vállalkozás működési engedélyét, vagy leválthatja a vállalkozás vezető tisztségviselőit vagy azok egy részét. A BMA rendelkezik azokkal a pénzügyi és emberi erőforrásokkal, szakértelemmel, kapacitással és felhatalmazással, amely a szerződők és kedvezményezettek hatékony védelméhez szükséges. |
| --- | --- |

(10)

Ami az eszközöket, jogköröket és feladatköröket illeti, a helyi felügyelet, a BMA rendelkezik azokkal a jogkörökkel, amelyek alapján hatékonyan felügyelheti a biztosítási vagy viszontbiztosítási tevékenységet végző vállalkozásokat, és adott esetben szankciókat alkalmazhat, vagy kényszerítő intézkedéseket tehet, ezek körében például bevonhatja a vállalkozás működési engedélyét, vagy leválthatja a vállalkozás vezető tisztségviselőit vagy azok egy részét. A BMA rendelkezik azokkal a pénzügyi és emberi erőforrásokkal, szakértelemmel, kapacitással és felhatalmazással, amely a szerződők és kedvezményezettek hatékony védelméhez szükséges.

| (11) | Ami a tőkekövetelményt illeti, a biztosító és viszontbiztosító vállalkozások és csoportok pénzügyi helyzetének értékelésére alkalmazott bermudai szavatolótőke-követelmény (BSCR) megfelelő gazdasági elvekre támaszkodik, a tőkekövetelmények pedig valamennyi eszköz és kötelezettség gazdasági értékelésén alapulnak. Ez biztosítja a biztosítók közötti összehasonlíthatóságot. A BSCR előírja, hogy a biztosítók vagy viszontbiztosítók megfelelő pénzügyi forrásokkal rendelkezzenek, meghatározza a biztosítástechnikai tartalékokra, a befektetésekre, a tőkekövetelményekre (minimális tőkekövetelmény) és a szavatoló tőkére vonatkozó követelményeket, valamint a tőkekövetelmények megsértése és a szerződők érdekeinek veszélyeztetése esetén rendelkezik a BMA késedelem nélküli beavatkozásáról. A tőkekövetelmények kockázatalapúak, céljuk a számszerűsíthető kockázat számításba vétele. A legfőbb tőkekövetelmény – a megnövelt tőkeszükséglet (Enhanced Capital Requirement – ECR), – úgy került megállapításra, hogy az fedezetet nyújtson a meglévő üzleti tevékenység váratlan veszteségeire. Ezen túlmenően az abszolút minimális tőkeszükséglet, a minimális szavatolótőke-szükséglet (Minimum Solvency Margin) jelenleg nem kockázatalapú, de azt a BMA módosítani fogja, és 2017. január 1-jei hatállyal valamennyi életbiztosítóra alkalmazni fogja az ECR 25 %-os alsó határát. 2015 végétől ezek a minimális és megnövelt követelmények a zárt biztosítók és speciális célú biztosítók kivételével a biztosítók minden osztályára vonatkoznak majd. A modellek tekintetében a biztosítók standard formulát vagy belső modellt használhatnak. |
| --- | --- |

(11)

Ami a tőkekövetelményt illeti, a biztosító és viszontbiztosító vállalkozások és csoportok pénzügyi helyzetének értékelésére alkalmazott bermudai szavatolótőke-követelmény (BSCR) megfelelő gazdasági elvekre támaszkodik, a tőkekövetelmények pedig valamennyi eszköz és kötelezettség gazdasági értékelésén alapulnak. Ez biztosítja a biztosítók közötti összehasonlíthatóságot. A BSCR előírja, hogy a biztosítók vagy viszontbiztosítók megfelelő pénzügyi forrásokkal rendelkezzenek, meghatározza a biztosítástechnikai tartalékokra, a befektetésekre, a tőkekövetelményekre (minimális tőkekövetelmény) és a szavatoló tőkére vonatkozó követelményeket, valamint a tőkekövetelmények megsértése és a szerződők érdekeinek veszélyeztetése esetén rendelkezik a BMA késedelem nélküli beavatkozásáról. A tőkekövetelmények kockázatalapúak, céljuk a számszerűsíthető kockázat számításba vétele. A legfőbb tőkekövetelmény – a megnövelt tőkeszükséglet (Enhanced Capital Requirement – ECR), – úgy került megállapításra, hogy az fedezetet nyújtson a meglévő üzleti tevékenység váratlan veszteségeire. Ezen túlmenően az abszolút minimális tőkeszükséglet, a minimális szavatolótőke-szükséglet (Minimum Solvency Margin) jelenleg nem kockázatalapú, de azt a BMA módosítani fogja, és 2017. január 1-jei hatállyal valamennyi életbiztosítóra alkalmazni fogja az ECR 25 %-os alsó határát. 2015 végétől ezek a minimális és megnövelt követelmények a zárt biztosítók és speciális célú biztosítók kivételével a biztosítók minden osztályára vonatkoznak majd. A modellek tekintetében a biztosítók standard formulát vagy belső modellt használhatnak.

| (12) | Ami az irányítást illeti, a bermudai szolvenciarendszer előírja, hogy a biztosítók vagy viszontbiztosítók működtessenek hatékony irányítási rendszert; ezen belül megköveteli áttekinthető szervezeti rendszer kialakítását, a vállalkozásokat ténylegesen vezető alkalmazottakra vonatkozó megfelelő követelmények előírását és a vállalkozások közötti, illetve a vállalkozások és a BMA közötti információáramlás hatékony eljárásainak létrehozását. Emellett a BMA a kiszervezett feladatköröket és tevékenységeket is hatékonyan felügyeli. |
| --- | --- |

(12)

Ami az irányítást illeti, a bermudai szolvenciarendszer előírja, hogy a biztosítók vagy viszontbiztosítók működtessenek hatékony irányítási rendszert; ezen belül megköveteli áttekinthető szervezeti rendszer kialakítását, a vállalkozásokat ténylegesen vezető alkalmazottakra vonatkozó megfelelő követelmények előírását és a vállalkozások közötti, illetve a vállalkozások és a BMA közötti információáramlás hatékony eljárásainak létrehozását. Emellett a BMA a kiszervezett feladatköröket és tevékenységeket is hatékonyan felügyeli.

| (13) | A BSCR előírja azt is, hogy a biztosítók és viszontbiztosítók és biztosítói és viszontbiztosítói csoportok kockázatkezelési, megfelelési, belső ellenőrzési és aktuáriusi feladatkört működtessenek. A BSCR rendelkezik a kockázatok azonosítására, mérésére, monitorozására, kezelésére és jelentésére alkalmas kockázatkezelési rendszer és a hatékony belsőkontroll-rendszer létrehozásáról. |
| --- | --- |

(13)

A BSCR előírja azt is, hogy a biztosítók és viszontbiztosítók és biztosítói és viszontbiztosítói csoportok kockázatkezelési, megfelelési, belső ellenőrzési és aktuáriusi feladatkört működtessenek. A BSCR rendelkezik a kockázatok azonosítására, mérésére, monitorozására, kezelésére és jelentésére alkalmas kockázatkezelési rendszer és a hatékony belsőkontroll-rendszer létrehozásáról.

| (14) | A Bermudán hatályban lévő rendszer megköveteli, hogy a biztosítók vagy viszontbiztosítók, illetve biztosítói vagy viszontbiztosítói csoportok üzletpolitikájában vagy irányításában, vagy az ilyen vállalkozásokban lévő minősített részesedésekben eszközölt módosítások összhangban legyenek a körültekintő és megbízható irányítás elveivel. Ennek keretében jelenteni kell a BMA számára a biztosítókat vagy viszontbiztosítókat, illetve biztosítói vagy viszontbiztosítói csoportokat érintő felvásárlásokat, ezek üzleti terveit vagy minősített részesedéseit érintő változásokat, a BMA pedig indokolt esetben megfelelő szankciókkal élhet, például megtilthatja a felvásárlást. A törvény olyan, a részvényesekre kiterjesztett szabályokat tartalmaz, amelyek alapján kötelesek bejelenteni a részesedések állami és magánvállalatokba történő elidegenítését. |
| --- | --- |

(14)

A Bermudán hatályban lévő rendszer megköveteli, hogy a biztosítók vagy viszontbiztosítók, illetve biztosítói vagy viszontbiztosítói csoportok üzletpolitikájában vagy irányításában, vagy az ilyen vállalkozásokban lévő minősített részesedésekben eszközölt módosítások összhangban legyenek a körültekintő és megbízható irányítás elveivel. Ennek keretében jelenteni kell a BMA számára a biztosítókat vagy viszontbiztosítókat, illetve biztosítói vagy viszontbiztosítói csoportokat érintő felvásárlásokat, ezek üzleti terveit vagy minősített részesedéseit érintő változásokat, a BMA pedig indokolt esetben megfelelő szankciókkal élhet, például megtilthatja a felvásárlást. A törvény olyan, a részvényesekre kiterjesztett szabályokat tartalmaz, amelyek alapján kötelesek bejelenteni a részesedések állami és magánvállalatokba történő elidegenítését.

| (15) | Ami az átláthatóságot illeti, a biztosítók vagy viszontbiztosítók és biztosítói vagy viszontbiztosítói csoportok a felügyelethez szükséges minden információt kötelesek megküldeni a BMA részére, és legalább évente jelentést tesznek közzé szavatolótőke-megfelelési és pénzügyi helyzetükről. A közzéteendő minőségi és mennyiségi információk fajtái összhangban vannak a 2009/138/EK irányelvben foglaltakkal. A jelentés közzétételéről szóló, biztosítókra és biztosítói csoportokra vonatkozó követelmények nagyrészt tükrözik a 2009/138/EK irányelv rendelkezéseit. Ez alól mentesség akkor adható, ha a közzététel révén versenyhátrányba kerülnének a vállalkozások. A bermudai szabályok szerint azonban még ebben az esetben is közzétennék a szavatolótőke-megfelelési és pénzügyi helyzetre vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

(15)

Ami az átláthatóságot illeti, a biztosítók vagy viszontbiztosítók és biztosítói vagy viszontbiztosítói csoportok a felügyelethez szükséges minden információt kötelesek megküldeni a BMA részére, és legalább évente jelentést tesznek közzé szavatolótőke-megfelelési és pénzügyi helyzetükről. A közzéteendő minőségi és mennyiségi információk fajtái összhangban vannak a 2009/138/EK irányelvben foglaltakkal. A jelentés közzétételéről szóló, biztosítókra és biztosítói csoportokra vonatkozó követelmények nagyrészt tükrözik a 2009/138/EK irányelv rendelkezéseit. Ez alól mentesség akkor adható, ha a közzététel révén versenyhátrányba kerülnének a vállalkozások. A bermudai szabályok szerint azonban még ebben az esetben is közzétennék a szavatolótőke-megfelelési és pénzügyi helyzetre vonatkozó információkat.

| (16) | Ami a szakmai titoktartást, együttműködést és információcserét illeti, a Bermudán hatályos szabályozás a BMA-nál munkaviszonyban álló vagy korábban munkaviszonyban állt valamennyi személy, továbbá BMA nevében eljáró könyvvizsgálók és szakértők tekintetében szakmai titoktartási szabályokat állapít meg. Ezek a szabályok azt is előírják, hogy a bizalmas információk – a büntetőjogi esetek – csak összefoglaló és összevont formában fedhetők fel. Továbbá, a más felügyeleti hatóságoktól kapott bizalmas információkat a BMA csak feladatainak ellátása során és a törvény által engedélyezett célokra használhatja fel. A Bermudán hatályos szabályozás azt is előírja, hogy amennyiben egy biztosítót vagy viszontbiztosítót fizetésképtelennek nyilvánítanak, vagy az kötelező felszámolási eljárás alatt áll, a vállalkozás pénzügyi helyzetének helyreállításában érdekelt harmadik felet nem érintő bizalmas információt át lehet adni. A BMA a más felügyeleti hatóságtól kapott bizalmas információkat csak akkor közölheti a szakmai titoktartási kötelezettségeknek megfelelő bermudai hatóságokkal, testületekkel vagy személyekkel, ha ehhez az információt eredetileg szolgáltató felügyeleti hatóság kifejezetten hozzájárul. A nemzetközi együttműködés összehangolására és különösen a bizalmas információk cseréjére vonatkozóan a BMA egyetértési megállapodást írt alá a Biztosításfelügyelők Nemzetközi Szövetségével és az Unió minden tagállamával. |
| --- | --- |

(16)

Ami a szakmai titoktartást, együttműködést és információcserét illeti, a Bermudán hatályos szabályozás a BMA-nál munkaviszonyban álló vagy korábban munkaviszonyban állt valamennyi személy, továbbá BMA nevében eljáró könyvvizsgálók és szakértők tekintetében szakmai titoktartási szabályokat állapít meg. Ezek a szabályok azt is előírják, hogy a bizalmas információk – a büntetőjogi esetek – csak összefoglaló és összevont formában fedhetők fel. Továbbá, a más felügyeleti hatóságoktól kapott bizalmas információkat a BMA csak feladatainak ellátása során és a törvény által engedélyezett célokra használhatja fel. A Bermudán hatályos szabályozás azt is előírja, hogy amennyiben egy biztosítót vagy viszontbiztosítót fizetésképtelennek nyilvánítanak, vagy az kötelező felszámolási eljárás alatt áll, a vállalkozás pénzügyi helyzetének helyreállításában érdekelt harmadik felet nem érintő bizalmas információt át lehet adni. A BMA a más felügyeleti hatóságtól kapott bizalmas információkat csak akkor közölheti a szakmai titoktartási kötelezettségeknek megfelelő bermudai hatóságokkal, testületekkel vagy személyekkel, ha ehhez az információt eredetileg szolgáltató felügyeleti hatóság kifejezetten hozzájárul. A nemzetközi együttműködés összehangolására és különösen a bizalmas információk cseréjére vonatkozóan a BMA egyetértési megállapodást írt alá a Biztosításfelügyelők Nemzetközi Szövetségével és az Unió minden tagállamával.

| (17) | Ami az intézkedések hatását illeti, a BMA és a pénzügyi piacok megfelelő működésének biztosításával megbízott más bermudai hatóságok megfelelően felkészültek arra, hogy értékeljék, hogyan hatnak intézkedéseik a globális pénzügyi rendszer stabilitására, különösen szükséghelyzetben, és hogy számításba vegyék döntéseik esetleges prociklikus hatásait a pénzügyi piacokon tapasztalható kivételes folyamatok esetén. A Bermudán hatályban lévő rendszer keretében az említett hatóságok rendszeres találkozók keretében információt cserélnek a pénzügyi stabilitást fenyegető kockázatokról, és összehangolják fellépéseiket. Ugyanez a helyzet nemzetközi szinten is, ahol is a bermudai hatóságok konzultációkat folytatnak az uniós tagállamok felügyeleti kollégiumaival és az EIOPA-val a pénzügyi stabilitással kapcsolatos kérdésekről. |
| --- | --- |

(17)

Ami az intézkedések hatását illeti, a BMA és a pénzügyi piacok megfelelő működésének biztosításával megbízott más bermudai hatóságok megfelelően felkészültek arra, hogy értékeljék, hogyan hatnak intézkedéseik a globális pénzügyi rendszer stabilitására, különösen szükséghelyzetben, és hogy számításba vegyék döntéseik esetleges prociklikus hatásait a pénzügyi piacokon tapasztalható kivételes folyamatok esetén. A Bermudán hatályban lévő rendszer keretében az említett hatóságok rendszeres találkozók keretében információt cserélnek a pénzügyi stabilitást fenyegető kockázatokról, és összehangolják fellépéseiket. Ugyanez a helyzet nemzetközi szinten is, ahol is a bermudai hatóságok konzultációkat folytatnak az uniós tagállamok felügyeleti kollégiumaival és az EIOPA-val a pénzügyi stabilitással kapcsolatos kérdésekről.

| (18) | Az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 378. és 380. cikke a viszontbiztosítási tevékenységek és a csoportfelügyelet egyenértékűségére vonatkozóan specifikus kritériumokat is megállapít. |
| --- | --- |

(18)

Az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 378. és 380. cikke a viszontbiztosítási tevékenységek és a csoportfelügyelet egyenértékűségére vonatkozóan specifikus kritériumokat is megállapít.

| (19) | Ami az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 378. cikkének a viszontbiztosítási tevékenységekre vonatkozó specifikus kritériumait illeti, a viszontbiztosítási tevékenységek megkezdésének előfeltétele a BMA előzetes engedélye. |
| --- | --- |

(19)

Ami az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 378. cikkének a viszontbiztosítási tevékenységekre vonatkozó specifikus kritériumait illeti, a viszontbiztosítási tevékenységek megkezdésének előfeltétele a BMA előzetes engedélye.

| (20) | Ami az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 380. cikkének a csoportfelügyeletre vonatkozó specifikus kritériumait illeti, a BMA hatáskörébe tartozik annak meghatározása, hogy mely vállalkozások tartoznak a csoportszintű felügyelet hatálya alá, valamint az, hogy felügyelje egy csoport részét képező biztosítókat vagy viszontbiztosítókat. A BMA felügyeletének hatálya kiterjed minden olyan biztosítóra és viszontbiztosítóra, amelyben a 2009/138/EK irányelv 212. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti részesedő vállalkozás domináns vagy jelentős befolyással rendelkezik. |
| --- | --- |

(20)

Ami az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 380. cikkének a csoportfelügyeletre vonatkozó specifikus kritériumait illeti, a BMA hatáskörébe tartozik annak meghatározása, hogy mely vállalkozások tartoznak a csoportszintű felügyelet hatálya alá, valamint az, hogy felügyelje egy csoport részét képező biztosítókat vagy viszontbiztosítókat. A BMA felügyeletének hatálya kiterjed minden olyan biztosítóra és viszontbiztosítóra, amelyben a 2009/138/EK irányelv 212. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti részesedő vállalkozás domináns vagy jelentős befolyással rendelkezik.

| (21) | A BMA képes a csoport részét képező biztosítók és viszontbiztosítók kockázati profiljának, szavatolótőke-megfelelésének és pénzügyi helyzetének, valamint a szóban forgó csoport üzleti stratégiájának eredményes értékelésére. |
| --- | --- |

(21)

A BMA képes a csoport részét képező biztosítók és viszontbiztosítók kockázati profiljának, szavatolótőke-megfelelésének és pénzügyi helyzetének, valamint a szóban forgó csoport üzleti stratégiájának eredményes értékelésére.

| (22) | A jelentéstételi és számviteli szabályok lehetővé teszik a csoporton belüli ügyletek és a kockázatok koncentrációjának monitorozását, amelynek eredményéről a biztosítási és viszontbiztosítási csoportoknak évente legalább egyszer jelentést kell tenniük. |
| --- | --- |

(22)

A jelentéstételi és számviteli szabályok lehetővé teszik a csoporton belüli ügyletek és a kockázatok koncentrációjának monitorozását, amelynek eredményéről a biztosítási és viszontbiztosítási csoportoknak évente legalább egyszer jelentést kell tenniük.

| (23) | A BMA korlátozza a biztosítók és viszontbiztosítók szavatolótőke-elemeinek felhasználását, amennyiben azok nem állnak ténylegesen rendelkezésre azon részesedő vállalkozás szavatolótőke-szükségletének a fedezésére, amelyre vonatkozóan a csoportszintű szavatolótőke-megfelelés számítása történik. A csoportszintű szavatolótőke-megfelelés számítása olyan eredményt hoz, amely legalább megegyezik a 2009/138/EK irányelv 230. és 233. cikkében megállapított számítási módszerek eredményeivel, és a számítás garantálja, hogy a szavatoló tőke kettős felhasználása, illetve a kölcsönös finanszírozáson keresztül történő, csoporton belüli tőkeképzés ki van zárva. |
| --- | --- |

(23)

A BMA korlátozza a biztosítók és viszontbiztosítók szavatolótőke-elemeinek felhasználását, amennyiben azok nem állnak ténylegesen rendelkezésre azon részesedő vállalkozás szavatolótőke-szükségletének a fedezésére, amelyre vonatkozóan a csoportszintű szavatolótőke-megfelelés számítása történik. A csoportszintű szavatolótőke-megfelelés számítása olyan eredményt hoz, amely legalább megegyezik a 2009/138/EK irányelv 230. és 233. cikkében megállapított számítási módszerek eredményeivel, és a számítás garantálja, hogy a szavatoló tőke kettős felhasználása, illetve a kölcsönös finanszírozáson keresztül történő, csoporton belüli tőkeképzés ki van zárva.

| (24) | Ennek megfelelően, mivel a Bermudán a biztosítókra és viszontbiztosítókra, valamint biztosító és viszontbiztosító csoportokra vonatkozó hatályos szabályozási és felügyeleti rendszer teljesíti az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 378., 379. és 380. cikkében meghatározott összes feltételt, e rendszer megfelel a teljes egyenértékűség megállapításához szükséges, a 2009/138/EK rendelet 172. cikke (2) bekezdésében, 227. cikke (4) bekezdésében és 260. cikke (3) bekezdésében megállapított kritériumoknak, kivéve a zárt biztosítókra és speciális célú biztosítókra vonatkozó szabályokat, amelyek eltérő szabályozási rendszer alá tartoznak. |
| --- | --- |

(24)

Ennek megfelelően, mivel a Bermudán a biztosítókra és viszontbiztosítókra, valamint biztosító és viszontbiztosító csoportokra vonatkozó hatályos szabályozási és felügyeleti rendszer teljesíti az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 378., 379. és 380. cikkében meghatározott összes feltételt, e rendszer megfelel a teljes egyenértékűség megállapításához szükséges, a 2009/138/EK rendelet 172. cikke (2) bekezdésében, 227. cikke (4) bekezdésében és 260. cikke (3) bekezdésében megállapított kritériumoknak, kivéve a zárt biztosítókra és speciális célú biztosítókra vonatkozó szabályokat, amelyek eltérő szabályozási rendszer alá tartoznak.

| (25) | A 2009/138/EK irányelv 2016. január 1-jétől alkalmazandó. E határozatnak ezért ettől a naptól kezdve kell megállapítania a Bermudán hatályos szolvenciarendszer és prudenciális rendszer egyenértékűségét. |
| --- | --- |

(25)

A 2009/138/EK irányelv 2016. január 1-jétől alkalmazandó. E határozatnak ezért ettől a naptól kezdve kell megállapítania a Bermudán hatályos szolvenciarendszer és prudenciális rendszer egyenértékűségét.

| (26) | A Bizottság 2015. június 5-i (EU) 2015/2290 felhatalmazáson alapuló határozata (4) ideiglenes egyenértékűséget állapított meg az Ausztráliában, Bermudán, Brazíliában, Kanadában, Mexikóban és az Amerikai Egyesült Államokban hatályos szolvenciarendszer tekintetében. A jogbiztonság érdekében és tekintve, hogy a biztosítókra vagy viszontbiztosítókra és biztosítói vagy viszontbiztosítói csoportokra vonatkozó, Bermudán hatályos szolvenciarendszer – a zárt biztosítókra és speciális célú biztosítókra vonatkozó szabályok kivételével – megfelel a teljes egyenértékűség megállapításához szükséges kritériumoknak, az említett határozatot módosítani kell, |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság 2015. június 5-i (EU) 2015/2290 felhatalmazáson alapuló határozata (4) ideiglenes egyenértékűséget állapított meg az Ausztráliában, Bermudán, Brazíliában, Kanadában, Mexikóban és az Amerikai Egyesült Államokban hatályos szolvenciarendszer tekintetében. A jogbiztonság érdekében és tekintve, hogy a biztosítókra vagy viszontbiztosítókra és biztosítói vagy viszontbiztosítói csoportokra vonatkozó, Bermudán hatályos szolvenciarendszer – a zárt biztosítókra és speciális célú biztosítókra vonatkozó szabályok kivételével – megfelel a teljes egyenértékűség megállapításához szükséges kritériumoknak, az említett határozatot módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A központi irodájukat Bermudán működtető vállalkozások viszontbiztosítási tevékenységére vonatkozó, Bermudán hatályban lévő szolvenciarendszert egyenértékűnek kell tekinteni a 2009/138/EK irányelv I. címében foglalt rendszerrel, a zárt biztosítókra és speciális célú biztosítókra vonatkozó szabályok kivételével.

2. cikk

A központi irodájukat Bermudán működtető vállalkozások biztosítási tevékenységére vonatkozó, Bermudán hatályban lévő felügyeleti rendszert egyenértékűnek kell tekinteni a 2009/138/EK irányelv I. címének VI. fejezetében foglalt rendszerrel, a zárt biztosítókra és speciális célú biztosítókra vonatkozó szabályok kivételével.

3. cikk

A Bermudán hatályos, csoporthoz tartozó biztosítók vagy viszontbiztosítók felügyeletére vonatkozó prudenciális rendszert egyenértékűnek kell tekinteni a 2009/138/EK irányelv III. címében foglalt rendszerrel, a zárt biztosítókra és speciális célú biztosítókra vonatkozó szabályok kivételével.

4. cikk

Az Ausztráliában, Bermudán, Brazíliában, Kanadában, Mexikóban és az Amerikai Egyesült Államokban hatályos és az említett országokban központi irodával rendelkező biztosítókra és viszontbiztosítókra alkalmazandó szolvenciarendszer ideiglenes egyenértékűségéről szóló, 2015. június 5-i (EU) 2015/2290 felhatalmazáson alapuló határozat a következőképpen módosul:

| (1) | A cím helyébe a következő szöveg lép:

  „A Bizottság 2015. június 5-i (EU) 2015/2290 felhatalmazáson alapuló határozata az Ausztráliában, Brazíliában, Kanadában, Mexikóban és az Amerikai Egyesült Államokban hatályos és az említett országokban központi irodával rendelkező biztosítókra és viszontbiztosítókra alkalmazandó szolvenciarendszer ideiglenes egyenértékűségéről”; |
| --- | --- |

(1)

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság 2015. június 5-i (EU) 2015/2290 felhatalmazáson alapuló határozata az Ausztráliában, Brazíliában, Kanadában, Mexikóban és az Amerikai Egyesült Államokban hatályos és az említett országokban központi irodával rendelkező biztosítókra és viszontbiztosítókra alkalmazandó szolvenciarendszer ideiglenes egyenértékűségéről”;

| (2) | A 1. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:

  „1. cikk
  Az Ausztráliában, Brazíliában, Kanadában, Mexikóban és az Egyesült Államokban hatályos és az említett országokban központi irodával rendelkező biztosítókra és viszontbiztosítókra alkalmazandó szolvenciarendszert ideiglenesen egyenértékűnek kell tekinteni a 2009/138/EK irányelv I. címének VI. fejezetében meghatározott rendszerrel.” |
| --- | --- |

(2)

A 1. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:

„1. cikk

Az Ausztráliában, Brazíliában, Kanadában, Mexikóban és az Egyesült Államokban hatályos és az említett országokban központi irodával rendelkező biztosítókra és viszontbiztosítókra alkalmazandó szolvenciarendszert ideiglenesen egyenértékűnek kell tekinteni a 2009/138/EK irányelv I. címének VI. fejezetében meghatározott rendszerrel.”

5. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a határozatot 2016. január 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2015. november 26-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 335., 2009.12.17., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1094/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 48. o.).

2

(3)  A Bizottság 2014. október 10-i (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelete a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II) kiegészítéséről (HL L 12., 2015.1.17., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 2015. június 5-i (EU) 2015/2290 felhatalmazáson alapuló határozata az Ausztráliában, Bermudán, Brazíliában, Kanadában, Mexikóban és az Amerikai Egyesült Államokban hatályos és az említett országokban központi irodával rendelkező biztosítókra és viszontbiztosítókra alkalmazandó szolvenciarendszer ideiglenes egyenértékűségéről (HL L 323., 2015.12.9., 22. o.).

4

---

| 2016.3.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 58/55 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.3.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 58/55

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/310 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ HATÁROZATA

(2015. november 26.)

a biztosítókra és a viszontbiztosítókra vonatkozó, Japánban hatályos szolvenciarendszernek a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott rendszerrel való egyenértékűségéről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló, 2009. november 25-i 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (Szolvencia II.) és különösen annak 172. cikke (4) bekezdésére és 227. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2009/138/EK irányelv kockázatalapú szolvenciarendszert vezet be az uniós biztosítók és viszontbiztosítók tekintetében. A 2009/138/EK irányelv 2016. január 1-jétől alkalmazandó teljes mértékben az uniós biztosítókra és viszontbiztosítókra. |
| --- | --- |

(1)

A 2009/138/EK irányelv kockázatalapú szolvenciarendszert vezet be az uniós biztosítók és viszontbiztosítók tekintetében. A 2009/138/EK irányelv 2016. január 1-jétől alkalmazandó teljes mértékben az uniós biztosítókra és viszontbiztosítókra.

| (2) | A 2009/138/EK irányelv 311. cikkének megfelelően a Bizottság az irányelv alkalmazásának kezdete előtt a szóban forgó irányelvben meghatározott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el. |
| --- | --- |

(2)

A 2009/138/EK irányelv 311. cikkének megfelelően a Bizottság az irányelv alkalmazásának kezdete előtt a szóban forgó irányelvben meghatározott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el.

| (3) | A 2009/138/EK irányelv 172. cikke olyan harmadik ország vagy joghatóság szolvenciarendszerének egyenértékűségére vonatkozik, amely abban a harmadik országban központi irodával rendelkező vállalkozások viszontbiztosítási tevékenységeire alkalmazandó. Az egyenértékűség megállapítása lehetővé teszi, hogy az adott joghatóságban központi irodával rendelkező vállalkozásokkal megkötött viszontbiztosítási szerződéseket ugyanúgy kezeljék, mint a szóban forgó irányelv szerint engedélyezett vállalkozásokkal megkötött viszontbiztosítási szerződéseket. |
| --- | --- |

(3)

A 2009/138/EK irányelv 172. cikke olyan harmadik ország vagy joghatóság szolvenciarendszerének egyenértékűségére vonatkozik, amely abban a harmadik országban központi irodával rendelkező vállalkozások viszontbiztosítási tevékenységeire alkalmazandó. Az egyenértékűség megállapítása lehetővé teszi, hogy az adott joghatóságban központi irodával rendelkező vállalkozásokkal megkötött viszontbiztosítási szerződéseket ugyanúgy kezeljék, mint a szóban forgó irányelv szerint engedélyezett vállalkozásokkal megkötött viszontbiztosítási szerződéseket.

| (4) | A 2009/138/EK irányelv 172. cikkének (4) bekezdése ideiglenes egyenértékűség határozott időtartamra szóló megállapításáról rendelkezik olyan harmadik országok vagy joghatóságok esetében, amelyek biztosítási szolvenciarendszere megfelel bizonyos kritériumoknak. Az ideiglenes egyenértékűség meghatározása a 172. cikk (5) bekezdésében foglaltaknak megfelelően 2020. december 31-ig érvényes, és legfeljebb egy évvel meghosszabbítható. |
| --- | --- |

(4)

A 2009/138/EK irányelv 172. cikkének (4) bekezdése ideiglenes egyenértékűség határozott időtartamra szóló megállapításáról rendelkezik olyan harmadik országok vagy joghatóságok esetében, amelyek biztosítási szolvenciarendszere megfelel bizonyos kritériumoknak. Az ideiglenes egyenértékűség meghatározása a 172. cikk (5) bekezdésében foglaltaknak megfelelően 2020. december 31-ig érvényes, és legfeljebb egy évvel meghosszabbítható.

| (5) | A 2009/138/EK irányelv 227. cikke az olyan harmadik országbeli biztosítók egyenértékűségére vonatkozik, amelyek az Unióban található központi irodával rendelkező csoporthoz tartoznak. Az egyenértékűség megállapítása lehetővé teszi e csoportok számára, hogy – amennyiben a csoportszintű jelentéstételhez konszolidációs módszerként a levonási és aggregálási módszert engedélyezik – a csoportszintű szavatolótőke-szükséglet és a figyelembe vehető szavatoló tőke kiszámítása céljából a tőkekövetelményt és a rendelkezésre álló tőkét (szavatoló tőke) a 2009/138/EK irányelv helyett az Unión kívüli joghatóság szabályai alapján számítsák ki. |
| --- | --- |

(5)

A 2009/138/EK irányelv 227. cikke az olyan harmadik országbeli biztosítók egyenértékűségére vonatkozik, amelyek az Unióban található központi irodával rendelkező csoporthoz tartoznak. Az egyenértékűség megállapítása lehetővé teszi e csoportok számára, hogy – amennyiben a csoportszintű jelentéstételhez konszolidációs módszerként a levonási és aggregálási módszert engedélyezik – a csoportszintű szavatolótőke-szükséglet és a figyelembe vehető szavatoló tőke kiszámítása céljából a tőkekövetelményt és a rendelkezésre álló tőkét (szavatoló tőke) a 2009/138/EK irányelv helyett az Unión kívüli joghatóság szabályai alapján számítsák ki.

| (6) | A 2009/138/EK irányelv 227. cikkének (5) bekezdése átmeneti egyenértékűség határozott időtartamra szóló megállapításáról rendelkezik olyan harmadik országok vagy joghatóságok esetében, amelyek biztosítási szolvenciarendszere megfelel bizonyos kritériumoknak. Az átmeneti egyenértékűség megállapítása 10 éves időtartamra vonatkozik és lehetőség van a megújítására. |
| --- | --- |

(6)

A 2009/138/EK irányelv 227. cikkének (5) bekezdése átmeneti egyenértékűség határozott időtartamra szóló megállapításáról rendelkezik olyan harmadik országok vagy joghatóságok esetében, amelyek biztosítási szolvenciarendszere megfelel bizonyos kritériumoknak. Az átmeneti egyenértékűség megállapítása 10 éves időtartamra vonatkozik és lehetőség van a megújítására.

| (7) | Számos kritériumot mérlegelni kell a 2009/138/EK irányelv 172. cikkének (4) bekezdése szerinti ideiglenes egyenértékűség és a 2009/138/EK irányelv 227. cikkének (5) bekezdése szerinti átmeneti egyenértékűség értékelése céljából. E kritériumok kiterjednek bizonyos közös követelményekre, különösen a hatályos szolvenciarendszerre és a felügyeletet ellátó hatóság hatásköreire, forrásaira és felelősségi területeire. Az egyenértékűség két típusára vonatkozóan különbözőek az egyéb kritériumok, különösen a teljes mértékben egyenértékű rendszerhez való közelítés, a felügyeleti hatóságok közötti információmegosztás és a szakmai titoktartás tekintetében. |
| --- | --- |

(7)

Számos kritériumot mérlegelni kell a 2009/138/EK irányelv 172. cikkének (4) bekezdése szerinti ideiglenes egyenértékűség és a 2009/138/EK irányelv 227. cikkének (5) bekezdése szerinti átmeneti egyenértékűség értékelése céljából. E kritériumok kiterjednek bizonyos közös követelményekre, különösen a hatályos szolvenciarendszerre és a felügyeletet ellátó hatóság hatásköreire, forrásaira és felelősségi területeire. Az egyenértékűség két típusára vonatkozóan különbözőek az egyéb kritériumok, különösen a teljes mértékben egyenértékű rendszerhez való közelítés, a felügyeleti hatóságok közötti információmegosztás és a szakmai titoktartás tekintetében.

| (8) | A japán szolvenciarendszer a biztosítási tevékenységről szóló törvényben és a legutóbb 2010-ben módosított biztosítási tevékenységről szóló rendeletben került meghatározásra. Átfogó engedélyezési rendszer szabályozza a biztosítók engedélyeztetését. A viszontbiztosítási tevékenység végzéséhez Japánban nem-életbiztosítási termékre szóló engedély szükséges. Az irányításra, a kockázatkezelésre és a közzétételre vonatkozó standardok részben a japán pénzügyi szolgáltatási ügynökség felügyeleti iránymutatásában (Supervisory Guidelines of Japan Financial Services Agency (JFSA) kerültek meghatározásra. A felügyeleti iránymutatás nem bír kötelező jogi erővel, de azt a JFSA szigorúan nyomon követi. A JFSA – amennyiben ésszerűnek ítéli – hatásköréből adódóan korrekciós intézkedéseket hozhat. |
| --- | --- |

(8)

A japán szolvenciarendszer a biztosítási tevékenységről szóló törvényben és a legutóbb 2010-ben módosított biztosítási tevékenységről szóló rendeletben került meghatározásra. Átfogó engedélyezési rendszer szabályozza a biztosítók engedélyeztetését. A viszontbiztosítási tevékenység végzéséhez Japánban nem-életbiztosítási termékre szóló engedély szükséges. Az irányításra, a kockázatkezelésre és a közzétételre vonatkozó standardok részben a japán pénzügyi szolgáltatási ügynökség felügyeleti iránymutatásában (Supervisory Guidelines of Japan Financial Services Agency (JFSA) kerültek meghatározásra. A felügyeleti iránymutatás nem bír kötelező jogi erővel, de azt a JFSA szigorúan nyomon követi. A JFSA – amennyiben ésszerűnek ítéli – hatásköréből adódóan korrekciós intézkedéseket hozhat.

| (9) | 2015 márciusában a Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA) az 1094/2010/EU rendelet (2) 33. cikkének (2) bekezdése szerint szakvéleményt adott a Bizottságnak a viszontbiztosítókra és biztosítókra vonatkozó hatályos japán szabályozási és felügyeleti rendszerről. Ezt követően az EIOPA észrevételeivel és szakvéleményével további segítséget nyújtott az Európai Bizottságnak a japán biztosítási ágazatról szóló vizsgálatnak a 2009/138/EK irányelv 227. cikkének (5) bekezdése szerinti elvégzéséhez. A Bizottság értékelése az EIOPA által benyújtott információkon alapul. |
| --- | --- |

(9)

2015 márciusában a Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA) az 1094/2010/EU rendelet (2) 33. cikkének (2) bekezdése szerint szakvéleményt adott a Bizottságnak a viszontbiztosítókra és biztosítókra vonatkozó hatályos japán szabályozási és felügyeleti rendszerről. Ezt követően az EIOPA észrevételeivel és szakvéleményével további segítséget nyújtott az Európai Bizottságnak a japán biztosítási ágazatról szóló vizsgálatnak a 2009/138/EK irányelv 227. cikkének (5) bekezdése szerinti elvégzéséhez. A Bizottság értékelése az EIOPA által benyújtott információkon alapul.

| (10) | Japánban független biztosítási felügyeleti hatóság, a JFSA működik, amely rendelkezik a feladatai ellátásához szükséges hatáskörökkel és forrásokkal. 2013-ban a JFSA személyi állományából mintegy 100 fő dolgozott teljes munkaidőben a biztosításfelügyelet területén, emellett azonban számíthattak még más kollégákra is a szervezeten belül. A vizsgálati hatáskörbe tartozik a helyszíni vizsgálat, a korlátozó jellegű közigazgatási intézkedések pedig egészen az engedélyek visszavonásáig és az egyéni szankciók alkalmazásáig terjedhetnek. A JFSA az ügyészi karnak is benyújthat dokumentumokat. |
| --- | --- |

(10)

Japánban független biztosítási felügyeleti hatóság, a JFSA működik, amely rendelkezik a feladatai ellátásához szükséges hatáskörökkel és forrásokkal. 2013-ban a JFSA személyi állományából mintegy 100 fő dolgozott teljes munkaidőben a biztosításfelügyelet területén, emellett azonban számíthattak még más kollégákra is a szervezeten belül. A vizsgálati hatáskörbe tartozik a helyszíni vizsgálat, a korlátozó jellegű közigazgatási intézkedések pedig egészen az engedélyek visszavonásáig és az egyéni szankciók alkalmazásáig terjedhetnek. A JFSA az ügyészi karnak is benyújthat dokumentumokat.

| (11) | A biztosítóknak és viszontbiztosítóknak széles körű adatszolgáltatási kötelezettségeket kell teljesíteniük a JFSA számára. A JSFA hatásköre kiterjed a nehéz helyzetben lévő biztosítók és viszontbiztosítók átszervezésére és megszüntetésére, amely hatásköröket az elmúlt évtizedekben tapasztalt súlyos helyzetekben hatékonyan alkalmaztak számos életbiztosító kezelése során. |
| --- | --- |

(11)

A biztosítóknak és viszontbiztosítóknak széles körű adatszolgáltatási kötelezettségeket kell teljesíteniük a JFSA számára. A JSFA hatásköre kiterjed a nehéz helyzetben lévő biztosítók és viszontbiztosítók átszervezésére és megszüntetésére, amely hatásköröket az elmúlt évtizedekben tapasztalt súlyos helyzetekben hatékonyan alkalmaztak számos életbiztosító kezelése során.

| (12) | A JFSA számos együttműködési megállapodást kötött a világ többi részén tevékenykedő felügyeleti hatóságokkal. 2011-ben aláírta a Biztosításfelügyelők Nemzetközi Szövetségének a biztosítási felügyeleti hatóságok közötti információcseréről szóló multilaterális egyetértési megállapodását. Számos két- és többoldalú együttműködési megállapodást kötött más felügyeleti hatóságokkal, többek között több uniós felügyeleti hatósággal is. |
| --- | --- |

(12)

A JFSA számos együttműködési megállapodást kötött a világ többi részén tevékenykedő felügyeleti hatóságokkal. 2011-ben aláírta a Biztosításfelügyelők Nemzetközi Szövetségének a biztosítási felügyeleti hatóságok közötti információcseréről szóló multilaterális egyetértési megállapodását. Számos két- és többoldalú együttműködési megállapodást kötött más felügyeleti hatóságokkal, többek között több uniós felügyeleti hatósággal is.

| (13) | A JFSA munkatársaira szigorú szakmai titoktartási kötelezettségek vonatkoznak. A JFSA szabályai és gyakorlata megfelelő védelmet biztosít a külföldi felügyeleti hatóságok által nyújtott bizalmas információk számára. A JFSA valamennyi jelenlegi vagy korábbi munkatársának bizalmasan kell kezelnie a feladataik ellátása során szerzett információkat. Az információk jogosulatlan hozzáférhetővé tétele fegyelmi szankciókkal, bűnügyi nyomozással és jogkövetkezménnyel járhat. A külföldi felügyeleti hatóságoktól szerzett és bizalmasan kezelendőnek megjelölt információkat az előírásoknak megfelelően kezelik, és azokat kizárólag a külföldi felügyeleti hatósággal egyeztetett célokra használják fel. |
| --- | --- |

(13)

A JFSA munkatársaira szigorú szakmai titoktartási kötelezettségek vonatkoznak. A JFSA szabályai és gyakorlata megfelelő védelmet biztosít a külföldi felügyeleti hatóságok által nyújtott bizalmas információk számára. A JFSA valamennyi jelenlegi vagy korábbi munkatársának bizalmasan kell kezelnie a feladataik ellátása során szerzett információkat. Az információk jogosulatlan hozzáférhetővé tétele fegyelmi szankciókkal, bűnügyi nyomozással és jogkövetkezménnyel járhat. A külföldi felügyeleti hatóságoktól szerzett és bizalmasan kezelendőnek megjelölt információkat az előírásoknak megfelelően kezelik, és azokat kizárólag a külföldi felügyeleti hatósággal egyeztetett célokra használják fel.

| (14) | Az élet- és nem-életbiztosítási termékeket nyújtó biztosítótársaságokra vonatkozó eszközértékelés a Japánban általánosan elfogadott számviteli alapelveknek megfelelően történik. Nem minden, de a legtöbb eszközt valós értéken értékelik. Bizonyos feltételek mellett egyes eszközosztályok (például kötvények és hitelek) értékelése könyv szerinti értéken történik. Amennyiben az eszközöket eredeti bekerülési értéken értékelik, a nem realizált nyereségek és veszteségek többségét figyelembe veszik a rendelkezésre álló szavatoló tőke meghatározásához. Az életbiztosítási és a hosszú távú nem-életbiztosítási biztosítástechnikai tartalékokat diszkontálják. A biztosítástechnikai tartalékok diszkontálásához alkalmazandó diszkontrátát a JFSA rendszeresen megállapítja. A szerződés időpontjától kezdve a biztosítástechnikai tartalékok újbóli értékelése csak felfelé történhet (a szerződés időpontjában meghatározott érték alatti értékelésre soha nem kerül sor). Ily módon figyelmen kívül hagyják azokat a piaci és egyéb fejleményeket, amelyek a biztosítástechnikai tartalékok csökkenését eredményeznék (például a kamatlábak növekedését). A biztosítóknak minden pénzügyi évben jövőbeni cash flow-elemzést kell végezniük a biztosítástechnikai tartalékok megfelelőségének szempontjából és – amennyiben szükségesnek ítélik – további tartalékok felhalmozása céljából. |
| --- | --- |

(14)

Az élet- és nem-életbiztosítási termékeket nyújtó biztosítótársaságokra vonatkozó eszközértékelés a Japánban általánosan elfogadott számviteli alapelveknek megfelelően történik. Nem minden, de a legtöbb eszközt valós értéken értékelik. Bizonyos feltételek mellett egyes eszközosztályok (például kötvények és hitelek) értékelése könyv szerinti értéken történik. Amennyiben az eszközöket eredeti bekerülési értéken értékelik, a nem realizált nyereségek és veszteségek többségét figyelembe veszik a rendelkezésre álló szavatoló tőke meghatározásához. Az életbiztosítási és a hosszú távú nem-életbiztosítási biztosítástechnikai tartalékokat diszkontálják. A biztosítástechnikai tartalékok diszkontálásához alkalmazandó diszkontrátát a JFSA rendszeresen megállapítja. A szerződés időpontjától kezdve a biztosítástechnikai tartalékok újbóli értékelése csak felfelé történhet (a szerződés időpontjában meghatározott érték alatti értékelésre soha nem kerül sor). Ily módon figyelmen kívül hagyják azokat a piaci és egyéb fejleményeket, amelyek a biztosítástechnikai tartalékok csökkenését eredményeznék (például a kamatlábak növekedését). A biztosítóknak minden pénzügyi évben jövőbeni cash flow-elemzést kell végezniük a biztosítástechnikai tartalékok megfelelőségének szempontjából és – amennyiben szükségesnek ítélik – további tartalékok felhalmozása céljából.

| (15) | Az élet- és nem-életbiztosító társaságok esetében a felügyeleti beavatkozást három különböző küszöbérték be nem tartása válthatja ki. Ezek különböző szavatolótőke-szükségletként (Solvency Margin Ratios, SRM) kerülnek meghatározásra, amelyek a szavatoló tőke kétszerese és az „összes kockázat” (Total Risk) nevű tőkekövetelmény hányadosaként fejezhetők ki. Az „összes kockázat” mérőszám kiterjed a biztosítási kockázatokra, a kamatlábkockázatra, a piaci kockázatra, a működési kockázatra és a katasztrófakockázatra. A belső modellek elfogadhatók a katasztrófakockázatra és a minimális garanciakockázatra vonatkozóan. A JFSA hatáskörébe tartozik, hogy helyreállítási intézkedéseket hozzon még akkor is, ha nem került sor a felügyeleti beavatkozásra vonatkozó legmagasabb küszöbérték (SRM 200 % felett) megsértésére, például azáltal, hogy arra kérik a biztosítókat, hogy nyereségességük, a hitelkockázat, a stabilitási vagy likviditási kockázat javítása érdekében intézkedéseket fogadjanak el. Amennyiben az SRM 0 % alatt van, a JFSA elrendelheti az üzleti tevékenység teljes vagy részleges felszámolását. |
| --- | --- |

(15)

Az élet- és nem-életbiztosító társaságok esetében a felügyeleti beavatkozást három különböző küszöbérték be nem tartása válthatja ki. Ezek különböző szavatolótőke-szükségletként (Solvency Margin Ratios, SRM) kerülnek meghatározásra, amelyek a szavatoló tőke kétszerese és az „összes kockázat” (Total Risk) nevű tőkekövetelmény hányadosaként fejezhetők ki. Az „összes kockázat” mérőszám kiterjed a biztosítási kockázatokra, a kamatlábkockázatra, a piaci kockázatra, a működési kockázatra és a katasztrófakockázatra. A belső modellek elfogadhatók a katasztrófakockázatra és a minimális garanciakockázatra vonatkozóan. A JFSA hatáskörébe tartozik, hogy helyreállítási intézkedéseket hozzon még akkor is, ha nem került sor a felügyeleti beavatkozásra vonatkozó legmagasabb küszöbérték (SRM 200 % felett) megsértésére, például azáltal, hogy arra kérik a biztosítókat, hogy nyereségességük, a hitelkockázat, a stabilitási vagy likviditási kockázat javítása érdekében intézkedéseket fogadjanak el. Amennyiben az SRM 0 % alatt van, a JFSA elrendelheti az üzleti tevékenység teljes vagy részleges felszámolását.

| (16) | A japán biztosítóknak vállalati kockázatkezelési terven keresztül egyedileg és átfogó módon is kezelniük kell a kockázatokat. A biztosítóknak szisztematikusan és átfogóan kell végrehajtaniuk a megfelelő kockázatkezelési eljárást. Ennek ellenőrzése keretében a felügyelet megvizsgálja, hogy a biztosítók értékelik-e a kockázatokat, ellenőrzi a számszerűsítésre vonatkozó standardok objektivitását és megfelelőségét, valamint elemzi a jövőbeli tőkemegfelelést a közép- és hosszú távú üzleti stratégiákhoz és az üzleti környezethez kapcsolódó kérdések fényében. A JFSA megkívánja a biztosítóktól, hogy saját kockázat- és szolvenciaértékelést végezzenek el, és jelentést nyújtsanak be az igazgatótanács számára az eredményekről. |
| --- | --- |

(16)

A japán biztosítóknak vállalati kockázatkezelési terven keresztül egyedileg és átfogó módon is kezelniük kell a kockázatokat. A biztosítóknak szisztematikusan és átfogóan kell végrehajtaniuk a megfelelő kockázatkezelési eljárást. Ennek ellenőrzése keretében a felügyelet megvizsgálja, hogy a biztosítók értékelik-e a kockázatokat, ellenőrzi a számszerűsítésre vonatkozó standardok objektivitását és megfelelőségét, valamint elemzi a jövőbeli tőkemegfelelést a közép- és hosszú távú üzleti stratégiákhoz és az üzleti környezethez kapcsolódó kérdések fényében. A JFSA megkívánja a biztosítóktól, hogy saját kockázat- és szolvenciaértékelést végezzenek el, és jelentést nyújtsanak be az igazgatótanács számára az eredményekről.

| (17) | A japán biztosítókat törvény kötelezi, hogy féléves és éves üzleti jelentést nyújtsanak be a JFSA-nak. Ezen túlmenően a biztosítók évente magyarázó dokumentumot készítenek, amelyet központi irodájukban elérhetővé tesznek a nyilvánosság számára. |
| --- | --- |

(17)

A japán biztosítókat törvény kötelezi, hogy féléves és éves üzleti jelentést nyújtsanak be a JFSA-nak. Ezen túlmenően a biztosítók évente magyarázó dokumentumot készítenek, amelyet központi irodájukban elérhetővé tesznek a nyilvánosság számára.

| (18) | A japán szolvenciarendszer folyamatosan változik. A csoportszintű tőkekövetelmények bevezetésére 2010-ben került sor. Azóta, hogy az EIOPA a 2009/138/EK irányelv 172. cikke alapján 2011-ben megkezdte a japán felügyeleti rendszer egyenértékűségi értékelését, Japán reformokat hajtott végre, aminek következtében javul szolvenciarendszere. 2011-ben, 2012-ben és 2014-ben számos jelentés készült és vizsgálat zajlott a gazdasági értékmegállapításokon alapuló mérlegről. A fontolóra vett módosításoknak köszönhetően okkal feltételezhető, hogy a japán szolvenciarendszer jövőbeli alakulása nagyobb konvergenciát eredményez majd a 2009/138/EK irányelvvel. |
| --- | --- |

(18)

A japán szolvenciarendszer folyamatosan változik. A csoportszintű tőkekövetelmények bevezetésére 2010-ben került sor. Azóta, hogy az EIOPA a 2009/138/EK irányelv 172. cikke alapján 2011-ben megkezdte a japán felügyeleti rendszer egyenértékűségi értékelését, Japán reformokat hajtott végre, aminek következtében javul szolvenciarendszere. 2011-ben, 2012-ben és 2014-ben számos jelentés készült és vizsgálat zajlott a gazdasági értékmegállapításokon alapuló mérlegről. A fontolóra vett módosításoknak köszönhetően okkal feltételezhető, hogy a japán szolvenciarendszer jövőbeli alakulása nagyobb konvergenciát eredményez majd a 2009/138/EK irányelvvel.

| (19) | Ezen értékelést követően Japán biztosítási és viszontbiztosítási szolvenciarendszerét úgy kell tekinteni, hogy az megfelel a 2009/138/EK irányelv 172. cikkének (4) bekezdésében foglalt ideiglenes és a 2009/138/EK irányelv 227. cikkének (5) bekezdésében meghatározott átmeneti egyenértékűségre vonatkozó kritériumoknak. |
| --- | --- |

(19)

Ezen értékelést követően Japán biztosítási és viszontbiztosítási szolvenciarendszerét úgy kell tekinteni, hogy az megfelel a 2009/138/EK irányelv 172. cikkének (4) bekezdésében foglalt ideiglenes és a 2009/138/EK irányelv 227. cikkének (5) bekezdésében meghatározott átmeneti egyenértékűségre vonatkozó kritériumoknak.

| (20) | Az e határozattal megállapított ideiglenes egyenértékűség időtartama a 2009/138/EK irányelv 172. cikke (5) bekezdésének megfelelően 2020. december 31-én jár le. |
| --- | --- |

(20)

Az e határozattal megállapított ideiglenes egyenértékűség időtartama a 2009/138/EK irányelv 172. cikke (5) bekezdésének megfelelően 2020. december 31-én jár le.

| (21) | Az e határozattal megállapított átmeneti egyenértékűség a 2009/138/EK irányelv 227. cikkének (6) bekezdésének megfelelően tíz évre szól, |
| --- | --- |

(21)

Az e határozattal megállapított átmeneti egyenértékűség a 2009/138/EK irányelv 227. cikkének (6) bekezdésének megfelelően tíz évre szól,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A központi irodájukat Japánban működtető vállalkozások viszontbiztosítási tevékenységére vonatkozó, Japánban hatályban lévő és a biztosítási tevékenységről szóló törvény által szabályozott szolvenciarendszert ideiglenesen egyenértékűnek kell tekinteni a 2009/138/EK irányelv I. címében meghatározott rendszerrel.

Az első bekezdésben említett ideiglenes egyenértékűség 2020. december 31-én jár le.

2. cikk

A központi irodájukat Japánban működtető vállalkozások biztosítási tevékenységére vonatkozó, Japánban hatályban lévő és a biztosítási tevékenységről szóló törvény által szabályozott szolvenciarendszert átmenetileg egyenértékűnek kell tekinteni a 2009/138/EK irányelv I. címének VI. fejezetében meghatározott rendszerrel.

Az első bekezdésben említett átmeneti egyenértékűséget a 2016. január 1-jével kezdődő 10 éves időtartamra kell megállapítani.

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2015. november 26-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 335., 2009.12.17., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1094/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 48. o.).

2

---