# Az Európai Unió L 130/2015

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 130 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 58. évfolyam2015. május 28. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 130

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

58. évfolyam2015. május 28.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/822 végrehajtási rendelete (2015. május 11.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Capão de Freamunde [OFJ]) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/823 végrehajtási rendelete (2015. május 11.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Glückstädter Matjes [OFJ]) | 3 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/824 végrehajtási rendelete (2015. május 27.) a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkek behozatali szabályainak végrehajtásához szükséges analitikai módszerek és más technikai jellegű rendelkezések megállapításáról szóló 900/2008/EK rendelet módosításáról | 4 |
| | | A Bizottság (EU) 2015/825 végrehajtási rendelete (2015. május 27.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 8 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/826 határozata (2015. május 22.) a nitrit egyes húskészítményekhez történő hozzáadásával kapcsolatban Dánia által bejelentett nemzeti rendelkezésekről
  (az értesítés a C(2015) 3526. számú dokumentummal történt) | 10 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2015/822 végrehajtási rendelete (2015. május 11.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Capão de Freamunde [OFJ])

1

*

A Bizottság (EU) 2015/823 végrehajtási rendelete (2015. május 11.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Glückstädter Matjes [OFJ])

3

*

A Bizottság (EU) 2015/824 végrehajtási rendelete (2015. május 27.) a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkek behozatali szabályainak végrehajtásához szükséges analitikai módszerek és más technikai jellegű rendelkezések megállapításáról szóló 900/2008/EK rendelet módosításáról

4

A Bizottság (EU) 2015/825 végrehajtási rendelete (2015. május 27.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

8

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2015/826 határozata (2015. május 22.) a nitrit egyes húskészítményekhez történő hozzáadásával kapcsolatban Dánia által bejelentett nemzeti rendelkezésekről
  (az értesítés a C(2015) 3526. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2015) 3526. számú dokumentummal történt)

10

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 28.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 130/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 130/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/822 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. május 11.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Capão de Freamunde [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Portugália kérelmét (2) a „Capão de Freamunde” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Portugália kérelmét (2) a „Capão de Freamunde” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért a „Capão de Freamunde” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért a „Capão de Freamunde” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Capão de Freamunde” (OFJ) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első bekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.1. osztályba – Friss hús (valamint vágási melléktermék és belsőség) – tartozó terméket azonosít.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. május 11-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  HL C 2., 2015.1.7., 3. o.

2

(3)  A Bizottság 2014. június 13-i 668/2014/EU végrehajtási rendelete a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

| 28.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 130/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 130/3

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/823 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. május 11.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Glückstädter Matjes [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Németország kérelmét (2) a „Glückstädter Matjes” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Németország kérelmét (2) a „Glückstädter Matjes” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért a „Glückstädter Matjes” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért a „Glückstädter Matjes” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Glückstädter Matjes” (OFJ) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első bekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.7. osztályba (Friss hal, puhatestűek és rákfélék, valamint ezekből készült termékek) tartozó terméket azonosít.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. május 11-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  HL C 2., 2015.1.7., 7. o.

2

(3)  A Bizottság 2014. június 13-i 668/2014/EU végrehajtási rendelete a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

| 28.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 130/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 130/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/824 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. május 27.)

a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkek behozatali szabályainak végrehajtásához szükséges analitikai módszerek és más technikai jellegű rendelkezések megállapításáról szóló 900/2008/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról és az 1216/2009/EK, valamint a 614/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 510/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 35. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 900/2008/EK bizottsági rendelet (3) megállapítja az egyes feldolgozott mezőgazdasági termékek importvámjának a termékek tejzsírtartalma, tejfehérje-tartalma, keményítő-/glükóztartalma és szacharóz-/invertcukor-/izoglükóz-tartalma alapján történő kiszámításához szükséges analitikai módszereket. |
| --- | --- |

(1)

A 900/2008/EK bizottsági rendelet (3) megállapítja az egyes feldolgozott mezőgazdasági termékek importvámjának a termékek tejzsírtartalma, tejfehérje-tartalma, keményítő-/glükóztartalma és szacharóz-/invertcukor-/izoglükóz-tartalma alapján történő kiszámításához szükséges analitikai módszereket.

| (2) | Ezen analitikai módszerek annak ellenőrzésére szolgálnak, hogy a behozott feldolgozott mezőgazdasági termékek összetétele megfelel-e a behozatali vámáru-nyilatkozatban feltüntetett adatoknak. Az importvámok mezőgazdasági alkotóelemének kiszámítása gyakran a vámáru-nyilatkozatban megadott termékösszetétel alapján történik. Az analitikai módszereket a vámhatóságok által a behozott árukból vett mintákon alkalmazzák. |
| --- | --- |

(2)

Ezen analitikai módszerek annak ellenőrzésére szolgálnak, hogy a behozott feldolgozott mezőgazdasági termékek összetétele megfelel-e a behozatali vámáru-nyilatkozatban feltüntetett adatoknak. Az importvámok mezőgazdasági alkotóelemének kiszámítása gyakran a vámáru-nyilatkozatban megadott termékösszetétel alapján történik. Az analitikai módszereket a vámhatóságok által a behozott árukból vett mintákon alkalmazzák.

| (3) | Ha egy áru a vámáru-nyilatkozat szerint a tejzsíron kívül más zsírokat nem tartalmaz, a behozott feldolgozott mezőgazdasági termékek tejzsírtartalmát petroléterrel történő oldószeres kivonáson alapuló módszerrel kell meghatározni, amelyet sósavval történő hidrolízis előz meg. Ha azonban egy áru a vámáru-nyilatkozat szerint a tejzsíron kívül más zsírokat is tartalmaz, tejzsírtartalmát a vajsav százalékos koncentrációja alapján kell kiszámítani, feltételezve, hogy a tejzsír vajsavtartalma állandó. A tudományos eredmények szerint a – metil-butirátként kifejezett – vajsav 4 %-os koncentrációban van jelen a tejzsírban, ezért a számításokban 25-ös együttható alkalmazandó. A jártassági vizsgálatok és a hosszú távon szerzett tapasztalatok szerint rendszerint mindkét módszer megbízható. |
| --- | --- |

(3)

Ha egy áru a vámáru-nyilatkozat szerint a tejzsíron kívül más zsírokat nem tartalmaz, a behozott feldolgozott mezőgazdasági termékek tejzsírtartalmát petroléterrel történő oldószeres kivonáson alapuló módszerrel kell meghatározni, amelyet sósavval történő hidrolízis előz meg. Ha azonban egy áru a vámáru-nyilatkozat szerint a tejzsíron kívül más zsírokat is tartalmaz, tejzsírtartalmát a vajsav százalékos koncentrációja alapján kell kiszámítani, feltételezve, hogy a tejzsír vajsavtartalma állandó. A tudományos eredmények szerint a – metil-butirátként kifejezett – vajsav 4 %-os koncentrációban van jelen a tejzsírban, ezért a számításokban 25-ös együttható alkalmazandó. A jártassági vizsgálatok és a hosszú távon szerzett tapasztalatok szerint rendszerint mindkét módszer megbízható.

| (4) | Bizonyos tejtermékek esetében azonban előfordul, hogy az előállítási folyamat során csökken a tejzsírjuk vajsavtartalma. A Bizottság Közös Kutatóközpontja 2015. március 15-i jelentésében (4) megállapította, hogy az olyan, fölözéssel, köpüléssel vagy sajtkészítési eljárással előállított tejtermékekben, mint a sovány tej, az író és a tejsavó, valamint az ezek továbbfeldolgozásával kapott olyan termékekben, mint a sovány tejpor, a tejfehérje-koncentrátum, a tejfehérje-izolátum, az írópor, az édes tejsavópor, a savanyú tejsavópor, a tejsavófehérje-koncentrátum és a tejsavófehérje-izolátum, csökken a tejzsír vajsavtartalma. A gyakorlati tapasztalatok azt mutatják, hogy az említett termékekből izolált tejzsír vajsavtartalma mintegy 50 %-kal csökken. |
| --- | --- |

(4)

Bizonyos tejtermékek esetében azonban előfordul, hogy az előállítási folyamat során csökken a tejzsírjuk vajsavtartalma. A Bizottság Közös Kutatóközpontja 2015. március 15-i jelentésében (4) megállapította, hogy az olyan, fölözéssel, köpüléssel vagy sajtkészítési eljárással előállított tejtermékekben, mint a sovány tej, az író és a tejsavó, valamint az ezek továbbfeldolgozásával kapott olyan termékekben, mint a sovány tejpor, a tejfehérje-koncentrátum, a tejfehérje-izolátum, az írópor, az édes tejsavópor, a savanyú tejsavópor, a tejsavófehérje-koncentrátum és a tejsavófehérje-izolátum, csökken a tejzsír vajsavtartalma. A gyakorlati tapasztalatok azt mutatják, hogy az említett termékekből izolált tejzsír vajsavtartalma mintegy 50 %-kal csökken.

| (5) | Feldolgozott mezőgazdasági termékeknek a szóban forgó tejtermékek felhasználásával történő előállítása esetén a felhasználásukkal előállított feldolgozott mezőgazdasági termékekben jelen lévő tejzsír is csökkent vajsavtartalommal rendelkezik. Ha más tejtermék felhasználására nem kerül sor, akkor a feldolgozott mezőgazdasági termékek vajsavtartalma is ugyanilyen mértékben csökken. |
| --- | --- |

(5)

Feldolgozott mezőgazdasági termékeknek a szóban forgó tejtermékek felhasználásával történő előállítása esetén a felhasználásukkal előállított feldolgozott mezőgazdasági termékekben jelen lévő tejzsír is csökkent vajsavtartalommal rendelkezik. Ha más tejtermék felhasználására nem kerül sor, akkor a feldolgozott mezőgazdasági termékek vajsavtartalma is ugyanilyen mértékben csökken.

| (6) | Minden olyan tejtermék szárazanyag-tartalmának, amelynek tejzsírtartalmában csökkent a vajsavtartalom, alacsony a tejzsírtartalma és magas a tejfehérje-tartalma. Az ilyen termékek átlagos tejfehérje-tartalma legtöbbször legalább nyolcszorosa az átlagos tejzsírtartalmuknak. |
| --- | --- |

(6)

Minden olyan tejtermék szárazanyag-tartalmának, amelynek tejzsírtartalmában csökkent a vajsavtartalom, alacsony a tejzsírtartalma és magas a tejfehérje-tartalma. Az ilyen termékek átlagos tejfehérje-tartalma legtöbbször legalább nyolcszorosa az átlagos tejzsírtartalmuknak.

| (7) | A vajsavtartalom csökkenése miatt lehetséges, hogy a feldolgozott mezőgazdasági terméknek a mai napig alkalmazandó elemzési módszerrel meghatározott tejzsírtartalma alacsonyabb, mint a behozatali vámáru-nyilatkozatban feltüntetett tejzsírtartalom. Ezért adott esetben az ilyen termékeket kiegészítő kód alá kell sorolni, és a nem csökkent vajsavtartalmú termékekétől eltérő importvámot kell kiszámolni rájuk. |
| --- | --- |

(7)

A vajsavtartalom csökkenése miatt lehetséges, hogy a feldolgozott mezőgazdasági terméknek a mai napig alkalmazandó elemzési módszerrel meghatározott tejzsírtartalma alacsonyabb, mint a behozatali vámáru-nyilatkozatban feltüntetett tejzsírtartalom. Ezért adott esetben az ilyen termékeket kiegészítő kód alá kell sorolni, és a nem csökkent vajsavtartalmú termékekétől eltérő importvámot kell kiszámolni rájuk.

| (8) | A legtöbb esetben a mai napig alkalmazandó elemzési módszerrel meghatározott, látszólag alacsonyabb tejzsírtartalom miatt a terméket kiegészítő kód alá kell sorolni, aminek következtében az importvám alacsonyabb, mint az azonos mennyiségű tejzsírt tartalmazó, de nem csökkent vajsavtartalmú termékekre vonatkozó importvám. Néhány esetben azonban a látszólag alacsonyabb tejzsírtartalom olyan új kiegészítő kód alá történő besorolást eredményez, amelyhez lényegesen magasabb importvám tartozik, ami ezért az importvám indokolatlan emelkedéséhez vezet. |
| --- | --- |

(8)

A legtöbb esetben a mai napig alkalmazandó elemzési módszerrel meghatározott, látszólag alacsonyabb tejzsírtartalom miatt a terméket kiegészítő kód alá kell sorolni, aminek következtében az importvám alacsonyabb, mint az azonos mennyiségű tejzsírt tartalmazó, de nem csökkent vajsavtartalmú termékekre vonatkozó importvám. Néhány esetben azonban a látszólag alacsonyabb tejzsírtartalom olyan új kiegészítő kód alá történő besorolást eredményez, amelyhez lényegesen magasabb importvám tartozik, ami ezért az importvám indokolatlan emelkedéséhez vezet.

| (9) | Az érintett feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozóan ezért alternatív módszert kell bevezetni a tejzsírtartalom meghatározására. |
| --- | --- |

(9)

Az érintett feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozóan ezért alternatív módszert kell bevezetni a tejzsírtartalom meghatározására.

| (10) | Az e rendelettel bevezetett módszer csak olyan csökkent vajsavtartalmú, feldolgozott mezőgazdasági termékek esetében alkalmazható, amelyek tejzsírtartalmának meghatározására a rendelkezésre álló tudományos eredmények alapján megbízható módszer állapítható meg. Az új módszer nem alkalmazható olyan termékek esetében, amelyre vonatkozóan a mai napig alkalmazott analitikai módszer megbízható eredményt ad, vagy olyan termékek esetében, amelyek tejzsírtartalmának meghatározására nem lehet ugyanolyan pontosságú és precizitású megbízható eljárást megállapítani. |
| --- | --- |

(10)

Az e rendelettel bevezetett módszer csak olyan csökkent vajsavtartalmú, feldolgozott mezőgazdasági termékek esetében alkalmazható, amelyek tejzsírtartalmának meghatározására a rendelkezésre álló tudományos eredmények alapján megbízható módszer állapítható meg. Az új módszer nem alkalmazható olyan termékek esetében, amelyre vonatkozóan a mai napig alkalmazott analitikai módszer megbízható eredményt ad, vagy olyan termékek esetében, amelyek tejzsírtartalmának meghatározására nem lehet ugyanolyan pontosságú és precizitású megbízható eljárást megállapítani.

| (11) | A jelenleg rendelkezésre álló tudományos eredmények azt mutatják, hogy a vajsavtartalom csökkenése csak olyan feldolgozott mezőgazdasági termékek esetében állapítható meg megbízhatóan, amelyek tejfehérje-tartalma legalább 30 % és tejzsírtartalma kevesebb mint 6 %. A szóban forgó termékek kizárólag sovány tejjel, íróval vagy tejsavóval vagy ezekből előállított tejalapú összetevővel készültek egyéb tejtermékek hozzáadása nélkül. |
| --- | --- |

(11)

A jelenleg rendelkezésre álló tudományos eredmények azt mutatják, hogy a vajsavtartalom csökkenése csak olyan feldolgozott mezőgazdasági termékek esetében állapítható meg megbízhatóan, amelyek tejfehérje-tartalma legalább 30 % és tejzsírtartalma kevesebb mint 6 %. A szóban forgó termékek kizárólag sovány tejjel, íróval vagy tejsavóval vagy ezekből előállított tejalapú összetevővel készültek egyéb tejtermékek hozzáadása nélkül.

| (12) | A tejzsír vajsavtartalmának 50 %-os csökkenésével a tejzsír metil-butirátként kifejezett vajsavtartalma 4 % helyett csupán 2 %-ra csökken. Ezért az új módszer szerint 25 helyett 50-et kell együtthatóként alkalmazni a tejzsírtartalom kiszámítása során. |
| --- | --- |

(12)

A tejzsír vajsavtartalmának 50 %-os csökkenésével a tejzsír metil-butirátként kifejezett vajsavtartalma 4 % helyett csupán 2 %-ra csökken. Ezért az új módszer szerint 25 helyett 50-et kell együtthatóként alkalmazni a tejzsírtartalom kiszámítása során.

| (13) | A 900/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(13)

A 900/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (14) | Annak érdekében, hogy az e rendelet által bevezetett módosítások céljai biztosan teljesüljenek, a Bizottságnak megfelelő idő elteltével, amely alatt elegendő információt tud gyűjteni a tagállamoktól az e rendelet által bevezetett analitikai módszer alkalmazásáról, újra meg kell vizsgálnia az említett módszer működését. A szóban forgó információkat az új módszer működésének értékeléséhez szükséges adatokra kell korlátozni, és nem lehet indokolatlan adminisztratív terheket előírni. |
| --- | --- |

(14)

Annak érdekében, hogy az e rendelet által bevezetett módosítások céljai biztosan teljesüljenek, a Bizottságnak megfelelő idő elteltével, amely alatt elegendő információt tud gyűjteni a tagállamoktól az e rendelet által bevezetett analitikai módszer alkalmazásáról, újra meg kell vizsgálnia az említett módszer működését. A szóban forgó információkat az új módszer működésének értékeléséhez szükséges adatokra kell korlátozni, és nem lehet indokolatlan adminisztratív terheket előírni.

| (15) | A Vámkódexbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül, |
| --- | --- |

(15)

A Vámkódexbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 900/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk 3. pontjában:






  a) | az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | Ha a b) vagy a c) pont másként nem rendelkezik, az áruk tejzsírtartalmának tömegszázalékát sósavval történő hidrolízist követően petroléterrel történő oldószeres kivonással kell meghatározni.” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk 3. pontjában:

a)

az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

Ha a b) vagy a c) pont másként nem rendelkezik, az áruk tejzsírtartalmának tömegszázalékát sósavval történő hidrolízist követően petroléterrel történő oldószeres kivonással kell meghatározni.”

;

| b) | a szöveg a következő c) ponttal egészül ki:






  „c) | Azokra az árukra, amelyek esetében a rájuk vonatkozó díjat a 2658/87/EGK rendelet I. mellékletében megállapított Kombinált Nómenklatúra második részében és harmadik része I. szakaszának 1. mellékletében előírt mezőgazdasági alkotóelem alapján határozzák meg, és összetételüket illetően úgy nyilatkoznak, hogy a tejzsíron kívül más zsírokat is tartalmaznak, továbbá tejfehérje-tartalmuk az e cikk 4. pontjában előírt meghatározás szerint legalább 30 % és tejzsírtartalmuk a nyilatkozattevő nyilatkozata szerint kevesebb mint 6 %, akkor esetükben a b) pontban meghatározott eljárás helyett a következő eljárást kell alkalmazni:






  — | az áruk teljes zsírtartalmának tömegszázalékát az a) pont szerint kell meghatározni, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a szöveg a következő c) ponttal egészül ki:

„c)

Azokra az árukra, amelyek esetében a rájuk vonatkozó díjat a 2658/87/EGK rendelet I. mellékletében megállapított Kombinált Nómenklatúra második részében és harmadik része I. szakaszának 1. mellékletében előírt mezőgazdasági alkotóelem alapján határozzák meg, és összetételüket illetően úgy nyilatkoznak, hogy a tejzsíron kívül más zsírokat is tartalmaznak, továbbá tejfehérje-tartalmuk az e cikk 4. pontjában előírt meghatározás szerint legalább 30 % és tejzsírtartalmuk a nyilatkozattevő nyilatkozata szerint kevesebb mint 6 %, akkor esetükben a b) pontban meghatározott eljárás helyett a következő eljárást kell alkalmazni:

—

az áruk teljes zsírtartalmának tömegszázalékát az a) pont szerint kell meghatározni,

| — | a tejzsírtartalom meghatározásához petroléterrel történő oldószeres kivonáson alapuló módszert kell használni, amelyet sósavval történő hidrolízisnek kell megelőznie, és a zsírsavak metil-észtereinek gázkromatográfiája kell hogy kövessen. Ha a tejzsírok jelenlétét kimutatták, százalékos részarányukat a metil-butirát százalékos koncentrációját 50-nel szorozva, a szorzatot az áruk teljes zsírtartalmának tömegszázalékával szorozva és 100-zal osztva kell kiszámítani.” |
| --- | --- |

—

a tejzsírtartalom meghatározásához petroléterrel történő oldószeres kivonáson alapuló módszert kell használni, amelyet sósavval történő hidrolízisnek kell megelőznie, és a zsírsavak metil-észtereinek gázkromatográfiája kell hogy kövessen. Ha a tejzsírok jelenlétét kimutatták, százalékos részarányukat a metil-butirát százalékos koncentrációját 50-nel szorozva, a szorzatot az áruk teljes zsírtartalmának tömegszázalékával szorozva és 100-zal osztva kell kiszámítani.”

| 2. | A szöveg a következő 4a. cikkel egészül ki:
  „4a. cikk
  (1)   A tagállamok 2017. december 17-ig tájékoztatják a Bizottságot a 2. cikk 3. és 4. pontjában előírt eljárások szerint olyan termékeken elvégzett elemzések eredményeiről, amelyeknek a 2. cikk 4. pontja szerint meghatározott tejfehérje-tartalma legalább 30 %, és amelyeket 2015. június 17. és 2017. június 17. között vámkezeltek.
  (2)   Az (1) bekezdésben említett információkat elektronikus formában közlik, és azok a következőket tartalmazzák:






  a) | a vámáru-nyilatkozat átvételének időpontja; |
| --- | --- | --- |

2.

A szöveg a következő 4a. cikkel egészül ki:

„4a. cikk

(1)   A tagállamok 2017. december 17-ig tájékoztatják a Bizottságot a 2. cikk 3. és 4. pontjában előírt eljárások szerint olyan termékeken elvégzett elemzések eredményeiről, amelyeknek a 2. cikk 4. pontja szerint meghatározott tejfehérje-tartalma legalább 30 %, és amelyeket 2015. június 17. és 2017. június 17. között vámkezeltek.

(2)   Az (1) bekezdésben említett információkat elektronikus formában közlik, és azok a következőket tartalmazzák:

a)

a vámáru-nyilatkozat átvételének időpontja;

| b) | az érintett termékek mennyisége; |
| --- | --- |

b)

az érintett termékek mennyisége;

| c) | az érintett áruk tarifális besorolása; |
| --- | --- |

c)

az érintett áruk tarifális besorolása;

| d) | a nyilatkozat szerinti kiegészítő kód, valamint azon áruk esetében, amelyek tekintetében a 2. cikk 3. pontjának c) alpontjában megállapított analitikai módszert alkalmazták, a szóban forgó módszer eredménye alapján alkalmazandó kiegészítő kód; |
| --- | --- |

d)

a nyilatkozat szerinti kiegészítő kód, valamint azon áruk esetében, amelyek tekintetében a 2. cikk 3. pontjának c) alpontjában megállapított analitikai módszert alkalmazták, a szóban forgó módszer eredménye alapján alkalmazandó kiegészítő kód;

| e) | a 2. cikk 4. pontjában említett analitikai módszerrel meghatározott tejfehérje-tartalom; |
| --- | --- |

e)

a 2. cikk 4. pontjában említett analitikai módszerrel meghatározott tejfehérje-tartalom;

| f) | a 2. cikk 3. pontjának megfelelően a tejzsírtartalom meghatározására alkalmazott analitikai módszer; |
| --- | --- |

f)

a 2. cikk 3. pontjának megfelelően a tejzsírtartalom meghatározására alkalmazott analitikai módszer;

| g) | a 2. cikk 3. pontjának a) alpontjában említett analitikai módszerrel meghatározott teljes zsírtartalom; |
| --- | --- |

g)

a 2. cikk 3. pontjának a) alpontjában említett analitikai módszerrel meghatározott teljes zsírtartalom;

| h) | a 2. cikk 3. pontjában említett analitikai módszerek egyikével meghatározott tejzsírtartalom; |
| --- | --- |

h)

a 2. cikk 3. pontjában említett analitikai módszerek egyikével meghatározott tejzsírtartalom;

| i) | adott esetben a feldolgozott mezőgazdasági termékben található egyéb – tejzsíron kívüli – zsír típusa. |
| --- | --- |

i)

adott esetben a feldolgozott mezőgazdasági termékben található egyéb – tejzsíron kívüli – zsír típusa.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdés szerint a tagállamoktól kapott információk alapján a Bizottság jelentést nyújt be a tagállamoknak a 2. cikk 3. pontjának c) alpontjában előírt eljárás működéséről. A Bizottság legkésőbb 2018. június 17-ig benyújtja a szóban forgó jelentést.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. május 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 150., 2014.5.20., 1. o.

1

(2)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

2

(3)  A Bizottság 2008. szeptember 16-i 900/2008/EK rendelete a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkek behozatali szabályainak végrehajtásához szükséges analitikai módszerek és más technikai jellegű rendelkezések megállapításáról (HL L 248., 2008.9.17., 8. o.).

3

(4)  A Bizottság Közös Kutatóközpontjának 2015. március 15-i, „Technical analysis of anomalies in respect of the test set out in point (b) of Article 2(3) of Regulation (EC) No 900/2008 for the determination of milk fat content in processed agricultural products for the purpose of establishing import duties, when fats other than milk fats are present” (A behozatali vámok megállapítása céljából végzett, a 900/2008/EK rendelet 2. cikke 3. pontjának b) alpontjában előírt, a feldolgozott mezőgazdasági termékek tejzsírtartalmának meghatározására szolgáló vizsgálat során a tejzsíron kívül más zsírok jelenléte esetén előforduló rendellenességek technikai elemzése) című jelentése (ISBN 978-92-79-45593-3, ISSN 1831-9424, DOI 10.2787/781672, EUR 27105, OPOCE LA-NA-27105-EN-N).

4

---

| 28.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 130/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 130/8

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/825 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. május 27.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. május 27-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 61,0 |
| MA | 88,7 |
| MK | 91,9 |
| TR | 87,9 |
| ZZ | 82,4 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MK | 41,5 |
| TR | 105,8 |
| ZZ | 62,9 |
| 0709 93 10 | TR | 122,6 |
| ZZ | 122,6 |
| 0805 10 20 | EG | 59,9 |
| MA | 49,5 |
| ZA | 77,6 |
| ZZ | 62,3 |
| 0805 50 10 | BR | 103,9 |
| MA | 111,5 |
| TR | 67,0 |
| ZA | 121,2 |
| ZZ | 100,9 |
| 0808 10 80 | AR | 97,8 |
| BR | 93,8 |
| CL | 141,7 |
| NZ | 127,8 |
| US | 232,9 |
| UY | 68,9 |
| ZA | 115,3 |
| ZZ | 125,5 |
| 0809 29 00 | US | 413,6 |
| ZZ | 413,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

61,0

MA

88,7

MK

91,9

TR

87,9

ZZ

82,4

0707 00 05

AL

41,5

MK

41,5

TR

105,8

ZZ

62,9

0709 93 10

TR

122,6

ZZ

122,6

0805 10 20

EG

59,9

MA

49,5

ZA

77,6

ZZ

62,3

0805 50 10

BR

103,9

MA

111,5

TR

67,0

ZA

121,2

ZZ

100,9

0808 10 80

AR

97,8

BR

93,8

CL

141,7

NZ

127,8

US

232,9

UY

68,9

ZA

115,3

ZZ

125,5

0809 29 00

US

413,6

ZZ

413,6

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 28.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 130/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 130/10

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/826 HATÁROZATA

(2015. május 22.)

a nitrit egyes húskészítményekhez történő hozzáadásával kapcsolatban Dánia által bejelentett nemzeti rendelkezésekről

(az értesítés a C(2015) 3526. számú dokumentummal történt)

(Csak a dán nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

I.   TÉNYEK ÉS ELJÁRÁS

| (1) | A 2010/561/EU bizottsági határozat (1) jóváhagyja az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2005. január 11-i 22. sz. rendeletben (Bekendtgørelse nr 22 af 2005.1.11. om tilsætningsstoffer til fødevarer) és az engedélyezett élelmiszer-adalékanyagok dán pozitív listáján (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, „Positivlisten”) szereplő, a kálium-nitrit, E 249, valamint nátrium-nitrit, E 250, (nitritek) húskészítményekhez történő hozzáadásáról szóló azon nemzeti rendelkezéseket, amelyekről a Dán Királyság a 2009. november 20-án kelt levelében értesítette a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikkének (4) bekezdése értelmében. Ezen nemzeti rendelkezéseket 2015. május 25-ig hagyták jóvá. |
| --- | --- |

(1)

A 2010/561/EU bizottsági határozat (1) jóváhagyja az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2005. január 11-i 22. sz. rendeletben (Bekendtgørelse nr 22 af 2005.1.11. om tilsætningsstoffer til fødevarer) és az engedélyezett élelmiszer-adalékanyagok dán pozitív listáján (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, „Positivlisten”) szereplő, a kálium-nitrit, E 249, valamint nátrium-nitrit, E 250, (nitritek) húskészítményekhez történő hozzáadásáról szóló azon nemzeti rendelkezéseket, amelyekről a Dán Királyság a 2009. november 20-án kelt levelében értesítette a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikkének (4) bekezdése értelmében. Ezen nemzeti rendelkezéseket 2015. május 25-ig hagyták jóvá.

| (2) | A nitriteknek húsipari termékekben való használata tekintetében Dániának nem kellett átültetnie nemzeti jogába 2006/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (2). A 2010/561/EU határozat előírta Dániának, hogy következetes adatgyűjtést végezzen és jelentést tegyen a Bizottság felé arra nézve, hogy a 2006/52/EK irányelvben megállapított szintek alkalmazása biztosítja-e a megfelelő védelmet, és amennyiben nem, úgy az az emberi egészséggel szembeni elfogadhatatlan kockázathoz vezet-e. Ezzel egyidejűleg a határozat kötelezte a Bizottságot a 2006/52/EK irányelvnek a tagállamokban történő végrehajtása figyelemmel kísérésére, különös tekintettel a nitritek ipari felhasználására a különböző húskészítményekben, illetve a tagállamokkal, az érintett felekkel és az EFSA-val folytatott konzultációra. |
| --- | --- |

(2)

A nitriteknek húsipari termékekben való használata tekintetében Dániának nem kellett átültetnie nemzeti jogába 2006/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (2). A 2010/561/EU határozat előírta Dániának, hogy következetes adatgyűjtést végezzen és jelentést tegyen a Bizottság felé arra nézve, hogy a 2006/52/EK irányelvben megállapított szintek alkalmazása biztosítja-e a megfelelő védelmet, és amennyiben nem, úgy az az emberi egészséggel szembeni elfogadhatatlan kockázathoz vezet-e. Ezzel egyidejűleg a határozat kötelezte a Bizottságot a 2006/52/EK irányelvnek a tagállamokban történő végrehajtása figyelemmel kísérésére, különös tekintettel a nitritek ipari felhasználására a különböző húskészítményekben, illetve a tagállamokkal, az érintett felekkel és az EFSA-val folytatott konzultációra.

| (3) | Az 1129/2011/EU bizottsági rendelet (3) a nitriteknek a húsipari termékekben való használatára vonatkozóan a 2006/52/EK irányelvben meghatározott szinteket és egyéb feltételeket áthelyezte az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) II mellékletébe, amely 2013. június 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

(3)

Az 1129/2011/EU bizottsági rendelet (3) a nitriteknek a húsipari termékekben való használatára vonatkozóan a 2006/52/EK irányelvben meghatározott szinteket és egyéb feltételeket áthelyezte az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) II mellékletébe, amely 2013. június 1-jén lépett hatályba.

| (4) | 2014. november 25-én kelt levelében Dánia arról értesítette a Bizottságot, hogy továbbra is fenn kívánja tartani a nitrittartalmú adalékanyagok húskészítményekben való használatára vonatkozó, az 1333/2008/EK rendeletben foglaltaktól eltérő nemzeti rendelkezéseit. A 2013. május 27-i 542. sz. rendelet az élelmiszerekben található élelmiszer-adalékanyagokról stb. (BEK nr 542 af 2013.5.27. (tilsætningbekendtgørelsen), Offentliggørelsedato: 2013.5.31., Fødevarerministeriet). Az értesítés alátámasztására Dánia további információkat szolgáltatott, köztük a dániai húskészítmény-fogyasztásról és -importról, a nitriteknek való kitettségről, a botulizmus gyakoriságáról, valamint a nitrózaminok képződéséről a feldolgozott húsipari termékekben. |
| --- | --- |

(4)

2014. november 25-én kelt levelében Dánia arról értesítette a Bizottságot, hogy továbbra is fenn kívánja tartani a nitrittartalmú adalékanyagok húskészítményekben való használatára vonatkozó, az 1333/2008/EK rendeletben foglaltaktól eltérő nemzeti rendelkezéseit. A 2013. május 27-i 542. sz. rendelet az élelmiszerekben található élelmiszer-adalékanyagokról stb. (BEK nr 542 af 2013.5.27. (tilsætningbekendtgørelsen), Offentliggørelsedato: 2013.5.31., Fødevarerministeriet). Az értesítés alátámasztására Dánia további információkat szolgáltatott, köztük a dániai húskészítmény-fogyasztásról és -importról, a nitriteknek való kitettségről, a botulizmus gyakoriságáról, valamint a nitrózaminok képződéséről a feldolgozott húsipari termékekben.

1.   UNIÓS JOGSZABÁLYOK

1.1.   Az EUMSZ 114. cikkének (4) és (6) bekezdése

| (5) | Az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy „ha valamely harmonizációs intézkedésnek az Európai Parlament és a Tanács, a Tanács vagy a Bizottság általi elfogadását követően egy tagállam a 36. cikkben említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan szükségesnek tartja nemzeti rendelkezések fenntartását, ezekről a rendelkezésekről és a fenntartásuk indokairól értesíti a Bizottságot.” |
| --- | --- |

(5)

Az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy „ha valamely harmonizációs intézkedésnek az Európai Parlament és a Tanács, a Tanács vagy a Bizottság általi elfogadását követően egy tagállam a 36. cikkben említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan szükségesnek tartja nemzeti rendelkezések fenntartását, ezekről a rendelkezésekről és a fenntartásuk indokairól értesíti a Bizottságot.”

| (6) | Az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésével összhangban a Bizottság az értesítéstől számított hat hónapon belül jóváhagyja vagy elutasítja a vonatkozó nemzeti rendelkezéseket, miután ellenőrizte, hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében. |
| --- | --- |

(6)

Az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésével összhangban a Bizottság az értesítéstől számított hat hónapon belül jóváhagyja vagy elutasítja a vonatkozó nemzeti rendelkezéseket, miután ellenőrizte, hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében.

1.2.   Az 1333/2008/EK rendelet

| (7) | Az 1333/2008/EK rendelet általános elvei szerint az élelmiszer-adalékanyagok jóváhagyása ésszerű technológiai szükséglet fennállása, az egészségügyi szempontból való elfogadhatóság és annak függvénye, hogy használata nem téveszti-e meg a fogyasztót. |
| --- | --- |

(7)

Az 1333/2008/EK rendelet általános elvei szerint az élelmiszer-adalékanyagok jóváhagyása ésszerű technológiai szükséglet fennállása, az egészségügyi szempontból való elfogadhatóság és annak függvénye, hogy használata nem téveszti-e meg a fogyasztót.

| (8) | Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete meghatározza az élelmiszerekben felhasználható élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét és felhasználásuk feltételeit. Kizárólag az uniós listán szereplő élelmiszer-adalékanyagok hozhatók forgalomba és használhatók élelmiszerekben az ott meghatározott felhasználási feltételekkel. |
| --- | --- |

(8)

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete meghatározza az élelmiszerekben felhasználható élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét és felhasználásuk feltételeit. Kizárólag az uniós listán szereplő élelmiszer-adalékanyagok hozhatók forgalomba és használhatók élelmiszerekben az ott meghatározott felhasználási feltételekkel.

| (9) | Nitriteket sok évtizede használnak húskészítményekben, többek között azért, hogy egyéb tényezőkkel együtt biztosítsák a húskészítmények, különösen a pácolt húskészítmények tartósságát és mikrobiológiai biztonságát, meggátolva többek között a Clostridium botulinum elszaporodását, amely baktérium az életveszélyes botulizmusért felelős. Ugyanakkor elismert, hogy a nitritek jelenléte a húskészítményekben nitrózaminok képződéséhez vezethet, amelynek rákkeltő hatása megállapításra került. Az e területen hozott jogszabályoknak tehát elfogadható kompromisszumot kell találniuk egyrészről a nitritek húskészítményekben való jelenléte révén történő nitrózamin-képződés kockázata, másrészről a nitriteknek a baktériumok, különösen a botulizmusért felelős baktériumok elszaporodása elleni védő hatása között. |
| --- | --- |

(9)

Nitriteket sok évtizede használnak húskészítményekben, többek között azért, hogy egyéb tényezőkkel együtt biztosítsák a húskészítmények, különösen a pácolt húskészítmények tartósságát és mikrobiológiai biztonságát, meggátolva többek között a Clostridium botulinum elszaporodását, amely baktérium az életveszélyes botulizmusért felelős. Ugyanakkor elismert, hogy a nitritek jelenléte a húskészítményekben nitrózaminok képződéséhez vezethet, amelynek rákkeltő hatása megállapításra került. Az e területen hozott jogszabályoknak tehát elfogadható kompromisszumot kell találniuk egyrészről a nitritek húskészítményekben való jelenléte révén történő nitrózamin-képződés kockázata, másrészről a nitriteknek a baktériumok, különösen a botulizmusért felelős baktériumok elszaporodása elleni védő hatása között.

| (10) | Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. része a 0.8.3. kategóriában („Húskészítmények”) meghatározza az előállítás során a húskészítményekhez hozzáadható legnagyobb mennyiségeket a kálium-nitrit (E249) és a nátrium-nitrit (E250) tekintetében. A legnagyobb hozzáadható mennyiség a húskészítmények vonatkozásában általában 150 mg/kg, a sterilizált húskészítmények esetében pedig 100 mg/kg. Néhány meghatározott, egyes tagállamokban hagyományosan előállított, pácolt húskészítmény tekintetében a legnagyobb mennyiség 180 mg/kg-ban kerül megállapításra. |
| --- | --- |

(10)

Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. része a 0.8.3. kategóriában („Húskészítmények”) meghatározza az előállítás során a húskészítményekhez hozzáadható legnagyobb mennyiségeket a kálium-nitrit (E249) és a nátrium-nitrit (E250) tekintetében. A legnagyobb hozzáadható mennyiség a húskészítmények vonatkozásában általában 150 mg/kg, a sterilizált húskészítmények esetében pedig 100 mg/kg. Néhány meghatározott, egyes tagállamokban hagyományosan előállított, pácolt húskészítmény tekintetében a legnagyobb mennyiség 180 mg/kg-ban kerül megállapításra.

| (11) | Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. része a 0.8.3.4. kategóriában („Hagyományosan pácolt húskészítmények, a nitritekre és nitrátokra vonatkozó egyedi rendelkezésekkel”) a főszabálytól eltérő legmagasabb maradékszinteket határoz meg egyes meghatározott, hagyományos, pácolt húskészítmények tekintetében, amelyeket hagyományos gyártási módszerekkel állítanak elő. A legmagasabb maradékszintek 50 mg/kg, 100 mg/kg és 175 mg/kg, amelyeket e termékek különböző csoportjaira kell alkalmazni, például 175 mg/kg a Wiltshire bacon, a dry cured bacon és hasonló termékek, és 100 mg/kg a Wiltshire ham és hasonló termékek tekintetében. E termékek tekintetében azért a maradék felső határértékét határozták meg, mert azok előállítási eljárásának természete miatt nem lehet ellenőrizni a hús által felvett pácsó beviteli mennyiségét. A rendelet bemutatja e sajátos termékek gyártási eljárását, hogy lehetővé tegye a „hasonló termékek” azonosítását, és hogy egyértelművé tegye, hogy mely termékekhez tartoznak a különböző legmagasabb szintek. |
| --- | --- |

(11)

Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. része a 0.8.3.4. kategóriában („Hagyományosan pácolt húskészítmények, a nitritekre és nitrátokra vonatkozó egyedi rendelkezésekkel”) a főszabálytól eltérő legmagasabb maradékszinteket határoz meg egyes meghatározott, hagyományos, pácolt húskészítmények tekintetében, amelyeket hagyományos gyártási módszerekkel állítanak elő. A legmagasabb maradékszintek 50 mg/kg, 100 mg/kg és 175 mg/kg, amelyeket e termékek különböző csoportjaira kell alkalmazni, például 175 mg/kg a Wiltshire bacon, a dry cured bacon és hasonló termékek, és 100 mg/kg a Wiltshire ham és hasonló termékek tekintetében. E termékek tekintetében azért a maradék felső határértékét határozták meg, mert azok előállítási eljárásának természete miatt nem lehet ellenőrizni a hús által felvett pácsó beviteli mennyiségét. A rendelet bemutatja e sajátos termékek gyártási eljárását, hogy lehetővé tegye a „hasonló termékek” azonosítását, és hogy egyértelművé tegye, hogy mely termékekhez tartoznak a különböző legmagasabb szintek.

| (12) | Az 1333/2008/EK irányelvben előírt felső határértékek az élelmiszerügyi tudományos bizottság (továbbiakban: „ÉTB”) 1990. (5) és 1995. (6) évi véleményein, valamint az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (European Food Safety Authority, a továbbiakban „EFSA”) 2003. november 26-i véleményén (7) alapulnak. A hozzáadható legnagyobb mennyiségek ezen tudományos szakvéleményekben említett tartományoknak felelnek meg, amelyek szerint a sterilizált húsipari termékekben legfeljebb 100 mg/kg, míg egyéb húsipari termékekben 150 mg/kg nitrit használata engedhető meg. Tekintettel a (pácolt) húskészítmények és gyártási módszerek széles választékára az Európai Unióban, az uniós jogalkotó úgy vélte, hogy pillanatnyilag nem lehetséges a nitrit megfelelő szintjének meghatározása minden egyes termék tekintetében. |
| --- | --- |

(12)

Az 1333/2008/EK irányelvben előírt felső határértékek az élelmiszerügyi tudományos bizottság (továbbiakban: „ÉTB”) 1990. (5) és 1995. (6) évi véleményein, valamint az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (European Food Safety Authority, a továbbiakban „EFSA”) 2003. november 26-i véleményén (7) alapulnak. A hozzáadható legnagyobb mennyiségek ezen tudományos szakvéleményekben említett tartományoknak felelnek meg, amelyek szerint a sterilizált húsipari termékekben legfeljebb 100 mg/kg, míg egyéb húsipari termékekben 150 mg/kg nitrit használata engedhető meg. Tekintettel a (pácolt) húskészítmények és gyártási módszerek széles választékára az Európai Unióban, az uniós jogalkotó úgy vélte, hogy pillanatnyilag nem lehetséges a nitrit megfelelő szintjének meghatározása minden egyes termék tekintetében.

| (13) | A legmagasabb hozzáadható mennyiség alkalmazásának szabálya alóli kivételek korlátozott jellegűek. Csak olyan sajátos termékekre vonatkoznak, amelyeket hagyományosan állítanak elő egyes tagállamokban, és amelyek tekintetében az előállítási eljárás természete miatt nem lehet ellenőrizni a hús által felvett pácsó beviteli mennyiségét. Azokat a hagyományos termékeket, amelyekre a kivételek alkalmazhatóak, elsősorban a gyártási eljárás leírása alapján határozzák meg. |
| --- | --- |

(13)

A legmagasabb hozzáadható mennyiség alkalmazásának szabálya alóli kivételek korlátozott jellegűek. Csak olyan sajátos termékekre vonatkoznak, amelyeket hagyományosan állítanak elő egyes tagállamokban, és amelyek tekintetében az előállítási eljárás természete miatt nem lehet ellenőrizni a hús által felvett pácsó beviteli mennyiségét. Azokat a hagyományos termékeket, amelyekre a kivételek alkalmazhatóak, elsősorban a gyártási eljárás leírása alapján határozzák meg.

2.   AZ ÉRTESÍTÉSBEN SZEREPLŐ NEMZETI RENDELKEZÉSEK

| (14) | Azok a nemzeti rendelkezések, amelyekről Dánia 2014. november 25-én értesítést küldött, a: 2013. május 27-i 542. sz. rendelet az élelmiszerekben található élelmiszer-adalékanyagokról stb. (BEK nr 542 af 2013.5.27. (tilsætningbekendtgørelsen), Offentliggørelsedato: 2013.5.31., Fødevarerministeriet). A 2010/561/EU határozattal összefüggésben a Bizottság már megvizsgálta a Dánia által az E249 és az E250 adalékanyag tekintetében alkalmazott szigorúbb szabályokat.
  Az 542. sz. rendelet előírja, hogy húsipari termékekben csak a szóban forgó rendelet 3. mellékletében megadott feltételek mellet szabad nitriteket (E249–250) használni. A 2010/561/EU határozat alapján a következő feltételek és korlátozások kerültek rögzítésre a nitritek (E249–250) használatával kapcsolatban. A táblázatban felsorolt élelmiszercsoportok megegyeznek az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében felsoroltakkal, és felülírják az abban meghatározott szabályokat:






  Élelmiszer | A hozzáadható nitritek mennyisége (mg/kg) |
| --- | --- | --- |
| 0.8.3.1.
  Nem hőkezelt feldolgozott hús | Összesen 60 mg/kg, de fermentált szalámikban összesen 100 mg/kg, és teljesen tartós vagy féltartós termékekben összesen 150 mg/kg |
| 0.8.3.2.
  Hőkezelt feldolgozott hús | Összesen 60 mg/kg, kivéve a hagyományos dán húsgombócban és májpástétomban. Teljesen tartós vagy féltartós termékekben összesen 150 mg/kg, rullepølse (göngyölt húskolbász) esetében összesen 100 mg/kg, és teljesen tartós vagy féltartós termékekben, valamint sóval pácolt sonkában összesen 150 mg/kg. |
| 0.8.3.4.
  Hagyományosan pácolt húskészítmények, a nitritekre és nitrátokra vonatkozó egyedi rendelkezésekkel | Összesen 60 mg/kg, de a Wiltshire-típusú bacon és annak részei esetében összesen 150 mg/kg. |

(14)

Azok a nemzeti rendelkezések, amelyekről Dánia 2014. november 25-én értesítést küldött, a: 2013. május 27-i 542. sz. rendelet az élelmiszerekben található élelmiszer-adalékanyagokról stb. (BEK nr 542 af 2013.5.27. (tilsætningbekendtgørelsen), Offentliggørelsedato: 2013.5.31., Fødevarerministeriet). A 2010/561/EU határozattal összefüggésben a Bizottság már megvizsgálta a Dánia által az E249 és az E250 adalékanyag tekintetében alkalmazott szigorúbb szabályokat.

Az 542. sz. rendelet előírja, hogy húsipari termékekben csak a szóban forgó rendelet 3. mellékletében megadott feltételek mellet szabad nitriteket (E249–250) használni. A 2010/561/EU határozat alapján a következő feltételek és korlátozások kerültek rögzítésre a nitritek (E249–250) használatával kapcsolatban. A táblázatban felsorolt élelmiszercsoportok megegyeznek az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében felsoroltakkal, és felülírják az abban meghatározott szabályokat:

Élelmiszer

A hozzáadható nitritek mennyisége (mg/kg)

0.8.3.1.

Nem hőkezelt feldolgozott hús

Összesen 60 mg/kg, de fermentált szalámikban összesen 100 mg/kg, és teljesen tartós vagy féltartós termékekben összesen 150 mg/kg

0.8.3.2.

Hőkezelt feldolgozott hús

Összesen 60 mg/kg, kivéve a hagyományos dán húsgombócban és májpástétomban. Teljesen tartós vagy féltartós termékekben összesen 150 mg/kg, rullepølse (göngyölt húskolbász) esetében összesen 100 mg/kg, és teljesen tartós vagy féltartós termékekben, valamint sóval pácolt sonkában összesen 150 mg/kg.

0.8.3.4.

Hagyományosan pácolt húskészítmények, a nitritekre és nitrátokra vonatkozó egyedi rendelkezésekkel

Összesen 60 mg/kg, de a Wiltshire-típusú bacon és annak részei esetében összesen 150 mg/kg.

| (15) | Vagyis a 60 mg/kg-os határérték számos húskészítményre alkalmazandó, míg az 1333/2008/EK rendelet megfelelő legmagasabb szintjei 100 mg/kg vagy 150 mg/kg. |
| --- | --- |

(15)

Vagyis a 60 mg/kg-os határérték számos húskészítményre alkalmazandó, míg az 1333/2008/EK rendelet megfelelő legmagasabb szintjei 100 mg/kg vagy 150 mg/kg.

3.   AZ ELJÁRÁS

| (16) | 2014. november 25-én kelt levelében Dánia arról értesítette a Bizottságot, hogy fenn kívánja tartani a nitrittartalmú adalékanyagok húskészítményekben való használatára vonatkozó, az 1333/2008/EK rendeletben foglaltaktól eltérő nemzeti rendelkezéseit. Az értesítés alátámasztására Dánia további információkat szolgáltatott, köztük a dániai húskészítmény-fogyasztásról és -importról, a nitriteknek való kitettségről, a botulizmus gyakoriságáról, valamint a nitrózaminok képződéséről a feldolgozott húsipari termékekben. |
| --- | --- |

(16)

2014. november 25-én kelt levelében Dánia arról értesítette a Bizottságot, hogy fenn kívánja tartani a nitrittartalmú adalékanyagok húskészítményekben való használatára vonatkozó, az 1333/2008/EK rendeletben foglaltaktól eltérő nemzeti rendelkezéseit. Az értesítés alátámasztására Dánia további információkat szolgáltatott, köztük a dániai húskészítmény-fogyasztásról és -importról, a nitriteknek való kitettségről, a botulizmus gyakoriságáról, valamint a nitrózaminok képződéséről a feldolgozott húsipari termékekben.

| (17) | A Bizottság közleményt tett közzé az értesítésről az Európai Unió Hivatalos Lapjában (8), annak érdekében, hogy tájékoztassa az érdekelt feleket Dánia nemzeti rendelkezéseiről, valamint a kérelem alátámasztására felhozott indokokról. A 2015. március 30-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta a tagállamokat is az értesítésről, és lehetőséget biztosított számukra, hogy arra 30 napon belül észrevételt tegyenek. A Bizottság a Cseh Köztársaságtól és Svédországtól kapott észrevételeket a megadott határidőig.






  — | A Cseh Köztársaság tiszteletben tartja a nitritek húskészítmények adalékanyagaként történő használatára vonatkozó szigorúbb határértékek megállapítását a dán gyártókra vonatkozó nemzeti követelmények keretében. Más tagállamok termékei tekintetében azonban a Cseh Köztársaság elvárja a húsipari termékek nitrittartalmára vonatkozó jelenlegi, az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK rendeletben meghatározott határértékek fenntartását. |
| --- | --- | --- |

(17)

A Bizottság közleményt tett közzé az értesítésről az Európai Unió Hivatalos Lapjában (8), annak érdekében, hogy tájékoztassa az érdekelt feleket Dánia nemzeti rendelkezéseiről, valamint a kérelem alátámasztására felhozott indokokról. A 2015. március 30-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta a tagállamokat is az értesítésről, és lehetőséget biztosított számukra, hogy arra 30 napon belül észrevételt tegyenek. A Bizottság a Cseh Köztársaságtól és Svédországtól kapott észrevételeket a megadott határidőig.

—

A Cseh Köztársaság tiszteletben tartja a nitritek húskészítmények adalékanyagaként történő használatára vonatkozó szigorúbb határértékek megállapítását a dán gyártókra vonatkozó nemzeti követelmények keretében. Más tagállamok termékei tekintetében azonban a Cseh Köztársaság elvárja a húsipari termékek nitrittartalmára vonatkozó jelenlegi, az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK rendeletben meghatározott határértékek fenntartását.

| — | Svédország azt az álláspontot képviseli, hogy a dán nemzeti rendelkezések jól megalapozottnak látszanak, és úgy tűnik, nem gyakorolnak jelentős hatást a svédországi viszonyokra. Azok alapján, amit Dánia az értesítésben jelzett, Svédország nem látja indokoltnak, hogy a meglévő nemzeti rendelkezések meghosszabbítását ne fogadja el. Egy további meghosszabbítás azzal az előnnyel is járna, hogy az EU-nak időt biztosítana a nitritek szintjeinek felülvizsgálatára, lehetővé téve az EFSA folyamatban levő, a nitritekre mint élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó munkájának felhasználását. |
| --- | --- |

—

Svédország azt az álláspontot képviseli, hogy a dán nemzeti rendelkezések jól megalapozottnak látszanak, és úgy tűnik, nem gyakorolnak jelentős hatást a svédországi viszonyokra. Azok alapján, amit Dánia az értesítésben jelzett, Svédország nem látja indokoltnak, hogy a meglévő nemzeti rendelkezések meghosszabbítását ne fogadja el. Egy további meghosszabbítás azzal az előnnyel is járna, hogy az EU-nak időt biztosítana a nitritek szintjeinek felülvizsgálatára, lehetővé téve az EFSA folyamatban levő, a nitritekre mint élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó munkájának felhasználását.

4.   A NITRITEK ÚJRAÉRTÉKELÉSE

| (18) | A 257/2010/EU bizottsági rendelet (9) előírja, hogy az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2015 végéig újraértékelje a kálium-nitritet (E249) és a nátrium-nitritet (E250). Ezen újraértékeléshez az EFSA meg kell vizsgálja az ÉTB és az EFSA korábbi véleményeit, az eredeti dokumentációt, amennyiben ilyen rendelkezésre áll, az érdekelt vállalkozó(k) és/vagy bármely más érdekelt fél által benyújtott adatokat, valamint a Bizottság és a tagállamok által rendelkezésére bocsátott adatokat, és minden egyes élelmiszer-adalékanyag kapcsán meg kell határoznia a legutóbbi értékelés óta megjelent, vonatkozó szakirodalmat. |
| --- | --- |

(18)

A 257/2010/EU bizottsági rendelet (9) előírja, hogy az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2015 végéig újraértékelje a kálium-nitritet (E249) és a nátrium-nitritet (E250). Ezen újraértékeléshez az EFSA meg kell vizsgálja az ÉTB és az EFSA korábbi véleményeit, az eredeti dokumentációt, amennyiben ilyen rendelkezésre áll, az érdekelt vállalkozó(k) és/vagy bármely más érdekelt fél által benyújtott adatokat, valamint a Bizottság és a tagállamok által rendelkezésére bocsátott adatokat, és minden egyes élelmiszer-adalékanyag kapcsán meg kell határoznia a legutóbbi értékelés óta megjelent, vonatkozó szakirodalmat.

| (19) | A Dánia által az értesítés alátámasztására szolgáltatott, a húskészítmény-fogyasztásról, a nitriteknek való kitettségről, a botulizmus gyakoriságáról, valamint a feldolgozott húsipari termékekben a nitrózaminok képződéséről szóló adatokat a Bizottság továbbította az EFSA részére azzal a kéréssel, hogy vegye azokat figyelembe a folyamatban lévő újraértékelés során. |
| --- | --- |

(19)

A Dánia által az értesítés alátámasztására szolgáltatott, a húskészítmény-fogyasztásról, a nitriteknek való kitettségről, a botulizmus gyakoriságáról, valamint a feldolgozott húsipari termékekben a nitrózaminok képződéséről szóló adatokat a Bizottság továbbította az EFSA részére azzal a kéréssel, hogy vegye azokat figyelembe a folyamatban lévő újraértékelés során.

5.   A BIZOTTSÁG ÁLTAL VÉGZETT NYOMONKÖVETÉS

| (20) | A Bizottság 2014-ben véglegesítette a nitritekre vonatkozó uniós szabályok tagállami végrehajtásának nyomon követésére irányuló másodelemzést. A tanulmány egy minden tagállamhoz eljuttatott kérdőívre adott válaszokon alapul. Az elemzésből az derült ki, hogy – néhány kivételtől eltekintve – a sterilizálatlan húskészítményekhez hozzáadott nitrit mennyisége tipikusan alacsonyabb a maximálisan engedélyezett uniós mennyiségnél, de magasabb a dániai szinteknél. A jelentés ebből azt a következtetést vonta le, hogy alaposabban meg kell vizsgálni a nitritekre vonatkozóan jelenleg érvényben lévő maximális szintek felülvizsgálatának lehetőségét (10). |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság 2014-ben véglegesítette a nitritekre vonatkozó uniós szabályok tagállami végrehajtásának nyomon követésére irányuló másodelemzést. A tanulmány egy minden tagállamhoz eljuttatott kérdőívre adott válaszokon alapul. Az elemzésből az derült ki, hogy – néhány kivételtől eltekintve – a sterilizálatlan húskészítményekhez hozzáadott nitrit mennyisége tipikusan alacsonyabb a maximálisan engedélyezett uniós mennyiségnél, de magasabb a dániai szinteknél. A jelentés ebből azt a következtetést vonta le, hogy alaposabban meg kell vizsgálni a nitritekre vonatkozóan jelenleg érvényben lévő maximális szintek felülvizsgálatának lehetőségét (10).

| (21) | A Bizottság ezért egy ad hoc tanulmányt kezdeményezett a nitritek különböző húskészítményekben történő ipari felhasználására vonatkozóan. A tanulmány keretében sor kerül majd szakirodalmi kutatásra, műhelytalálkozó szervezésére húsipari szakértőkkel, valamint egy, az uniós húsiparra kiterjedő felmérésre a nitritek tényleges felhasználásáról és a felhasználás mértékéről az egyes azonosított húskészítmény-típusok szerint. A tanulmány következtetései 2015 végére lesznek elérhetők. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság ezért egy ad hoc tanulmányt kezdeményezett a nitritek különböző húskészítményekben történő ipari felhasználására vonatkozóan. A tanulmány keretében sor kerül majd szakirodalmi kutatásra, műhelytalálkozó szervezésére húsipari szakértőkkel, valamint egy, az uniós húsiparra kiterjedő felmérésre a nitritek tényleges felhasználásáról és a felhasználás mértékéről az egyes azonosított húskészítmény-típusok szerint. A tanulmány következtetései 2015 végére lesznek elérhetők.

II.   ÉRTÉKELÉS

1.   ELFOGADHATÓSÁG

| (22) | Az EUMSZ 114. cikkének (4) és (6) bekezdése szerint azt követően, hogy a Tanács vagy a Bizottság harmonizációs intézkedést fogadott el, egy tagállam az EUMSZ 36. cikkében említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan fenntarthatja szigorúbb nemzeti rendelkezéseit, amennyiben ezekről a rendelkezésekről értesíti a Bizottságot, és a Bizottság jóváhagyja az adott intézkedéseket. |
| --- | --- |

(22)

Az EUMSZ 114. cikkének (4) és (6) bekezdése szerint azt követően, hogy a Tanács vagy a Bizottság harmonizációs intézkedést fogadott el, egy tagállam az EUMSZ 36. cikkében említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan fenntarthatja szigorúbb nemzeti rendelkezéseit, amennyiben ezekről a rendelkezésekről értesíti a Bizottságot, és a Bizottság jóváhagyja az adott intézkedéseket.

| (23) | A dán értesítés az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. részétől eltérő nemzeti rendelkezésekre vonatkozik a kálium-nitrittel (E 249) és a nátrium-nitrittel (E 250) kapcsolatban. A jelenlegi dán szabályozás lényegében már akkor is létezett, amikor a 2006/52/EK irányelv eredetileg meghatározta ezeket a legmagasabb szinteket. |
| --- | --- |

(23)

A dán értesítés az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. részétől eltérő nemzeti rendelkezésekre vonatkozik a kálium-nitrittel (E 249) és a nátrium-nitrittel (E 250) kapcsolatban. A jelenlegi dán szabályozás lényegében már akkor is létezett, amikor a 2006/52/EK irányelv eredetileg meghatározta ezeket a legmagasabb szinteket.

| (24) | Az 542. sz. dán rendelet a nitritek húskészítményekhez történő hozzáadását csak bizonyos meghatározott mennyiségek erejéig engedélyezi. Az adott terméktől függően ezek az értékek: 60, 100 vagy 150 mg/kg, és ez bizonyos termékeknél alacsonyabb vagy eltérő szintet jelent, mint az 1333/2008/EK rendeletben meghatározott. Ezenfelül az 1333/2008/EK rendelettől eltérően a dán rendelkezések nem tartalmaznak a nitritek legnagyobb hozzáadott mennyiségének rögzítését előíró elv alóli kivételeket, és ebből kifolyólag nem teszik lehetővé egyes hagyományos eljárással készített, más tagállamból származó húskészítmények forgalomba hozatalát. |
| --- | --- |

(24)

Az 542. sz. dán rendelet a nitritek húskészítményekhez történő hozzáadását csak bizonyos meghatározott mennyiségek erejéig engedélyezi. Az adott terméktől függően ezek az értékek: 60, 100 vagy 150 mg/kg, és ez bizonyos termékeknél alacsonyabb vagy eltérő szintet jelent, mint az 1333/2008/EK rendeletben meghatározott. Ezenfelül az 1333/2008/EK rendelettől eltérően a dán rendelkezések nem tartalmaznak a nitritek legnagyobb hozzáadott mennyiségének rögzítését előíró elv alóli kivételeket, és ebből kifolyólag nem teszik lehetővé egyes hagyományos eljárással készített, más tagállamból származó húskészítmények forgalomba hozatalát.

| (25) | A dán rendelkezések tehát szigorúbbak az 1333/2008/EK irányelv rendelkezéseinél, amennyiben ezek kisebb mértékű legnagyobb hozzáadható mennyiségeket állapítanak meg számos terméktípus tekintetében (sok esetben 60 mg/kg-ot), és amennyiben nem teszik lehetővé egyes hagyományos húskészítmények forgalomba hozatalát a legmagasabb maradékértékek alapján. |
| --- | --- |

(25)

A dán rendelkezések tehát szigorúbbak az 1333/2008/EK irányelv rendelkezéseinél, amennyiben ezek kisebb mértékű legnagyobb hozzáadható mennyiségeket állapítanak meg számos terméktípus tekintetében (sok esetben 60 mg/kg-ot), és amennyiben nem teszik lehetővé egyes hagyományos húskészítmények forgalomba hozatalát a legmagasabb maradékértékek alapján.

| (26) | Az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdésével összhangban az értesítést kiegészítették az EUMSZ 36. cikkében említett egy vagy több lényeges követelménnyel, ebben az esetben az emberi élet és egészség védelmével kapcsolatos indokok bemutatásával. A dán élelmezésügyi, mezőgazdasági és halászati minisztérium csatolt jelentése további adatokkal szolgált a dániai húskészítmény-fogyasztásról és -importról, a nitriteknek való kitettségről, a botulizmus gyakoriságáról, valamint a nitrózaminok képződéséről a feldolgozott húsipari termékekben. |
| --- | --- |

(26)

Az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdésével összhangban az értesítést kiegészítették az EUMSZ 36. cikkében említett egy vagy több lényeges követelménnyel, ebben az esetben az emberi élet és egészség védelmével kapcsolatos indokok bemutatásával. A dán élelmezésügyi, mezőgazdasági és halászati minisztérium csatolt jelentése további adatokkal szolgált a dániai húskészítmény-fogyasztásról és -importról, a nitriteknek való kitettségről, a botulizmus gyakoriságáról, valamint a nitrózaminok képződéséről a feldolgozott húsipari termékekben.

| (27) | Az előbbiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a Dánia által benyújtott, a húsokban és húskészítményekben történő nitritfelhasználásra vonatkozó nemzeti rendelkezései fenntartásának engedélyezésére irányuló kérelem elfogadható az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése alapján. |
| --- | --- |

(27)

Az előbbiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a Dánia által benyújtott, a húsokban és húskészítményekben történő nitritfelhasználásra vonatkozó nemzeti rendelkezései fenntartásának engedélyezésére irányuló kérelem elfogadható az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése alapján.

2.   ÉRDEMI VIZSGÁLAT

| (28) | Az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdésével és (6) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottságnak meg kell győződnie arról, hogy teljesül-e az említett cikkben előírt valamennyi olyan feltétel, amely lehetővé teszi egy tagállam számára az uniós harmonizációs intézkedéstől eltérő nemzeti rendelkezésének fenntartását. |
| --- | --- |

(28)

Az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdésével és (6) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottságnak meg kell győződnie arról, hogy teljesül-e az említett cikkben előírt valamennyi olyan feltétel, amely lehetővé teszi egy tagállam számára az uniós harmonizációs intézkedéstől eltérő nemzeti rendelkezésének fenntartását.

| (29) | A Bizottságnak különösen azt kell vizsgálnia, hogy a nemzeti rendelkezéseket indokolja-e az EUMSZ 36. cikkében említett lényeges követelmény, vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelme, és e rendelkezések nem lépnek-e túl azon a mértéken, ami szükséges a kitűzött jogszerű cél eléréséhez. Ezenfelül, amikor a Bizottság úgy véli, hogy a nemzeti rendelkezés megfelel a fenti feltételeknek, az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése értelmében ellenőriznie kell, hogy a nemzeti rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottságnak különösen azt kell vizsgálnia, hogy a nemzeti rendelkezéseket indokolja-e az EUMSZ 36. cikkében említett lényeges követelmény, vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelme, és e rendelkezések nem lépnek-e túl azon a mértéken, ami szükséges a kitűzött jogszerű cél eléréséhez. Ezenfelül, amikor a Bizottság úgy véli, hogy a nemzeti rendelkezés megfelel a fenti feltételeknek, az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése értelmében ellenőriznie kell, hogy a nemzeti rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében.

| (30) | Meg kell jegyezni, hogy – az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése által megállapított időkeret fényében – amikor a Bizottság azt vizsgálja, hogy indokoltak-e azok a nemzeti intézkedések, amelyekről az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése értelmében értesítést küldtek, az értesítést küldő tagállam által előterjesztett „indokokat” kell alapul vennie. Ez azt jelenti, hogy a Szerződés rendelkezéseivel összhangban annak bizonyítása, hogy a nemzeti intézkedések indokoltak, az intézkedést fenntartani szándékozó, kérelmező tagállamot terheli. |
| --- | --- |

(30)

Meg kell jegyezni, hogy – az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése által megállapított időkeret fényében – amikor a Bizottság azt vizsgálja, hogy indokoltak-e azok a nemzeti intézkedések, amelyekről az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése értelmében értesítést küldtek, az értesítést küldő tagállam által előterjesztett „indokokat” kell alapul vennie. Ez azt jelenti, hogy a Szerződés rendelkezéseivel összhangban annak bizonyítása, hogy a nemzeti intézkedések indokoltak, az intézkedést fenntartani szándékozó, kérelmező tagállamot terheli.

| (31) | Ha azonban a Bizottság olyan információ birtokában van, amelynek fényében azt az uniós harmonizációs intézkedést, amelytől az értesítésben szereplő nemzeti rendelkezés eltér, felül kell vizsgálni, figyelembe veheti ezt az információt az értesítésben szereplő nemzeti rendelkezések értékelésekor. |
| --- | --- |

(31)

Ha azonban a Bizottság olyan információ birtokában van, amelynek fényében azt az uniós harmonizációs intézkedést, amelytől az értesítésben szereplő nemzeti rendelkezés eltér, felül kell vizsgálni, figyelembe veheti ezt az információt az értesítésben szereplő nemzeti rendelkezések értékelésekor.

2.1.   Dánia álláspontja

| (32) | Dánia azt állítja, hogy jogszabályai az emberi élet és egészség magasabb fokú védelmét biztosítják, amennyiben a nitritek tekintetében az 1333/2008/EK rendeletben előírtaknál kisebb mértékű legnagyobb hozzáadható mennyiségeket állapítanak meg, és nem teszik lehetővé olyan hagyományos húskészítmények forgalomba hozatalát, amelyek tekintetében nem lehet megállapítani a beviteli mennyiséget. Dánia úgy véli, hogy a dán rendelkezések teljes mértékben összhangban állnak az ÉTB 1990. és 1995. évi ajánlásaival, valamint az EFSA 2003. november 26-i véleményével. |
| --- | --- |

(32)

Dánia azt állítja, hogy jogszabályai az emberi élet és egészség magasabb fokú védelmét biztosítják, amennyiben a nitritek tekintetében az 1333/2008/EK rendeletben előírtaknál kisebb mértékű legnagyobb hozzáadható mennyiségeket állapítanak meg, és nem teszik lehetővé olyan hagyományos húskészítmények forgalomba hozatalát, amelyek tekintetében nem lehet megállapítani a beviteli mennyiséget. Dánia úgy véli, hogy a dán rendelkezések teljes mértékben összhangban állnak az ÉTB 1990. és 1995. évi ajánlásaival, valamint az EFSA 2003. november 26-i véleményével.

| (33) | Dánia azt is kifejti, hogy a hozzáadott nitritmennyiségek szabályozása nem biztosítja az emberi egészség megfelelő védelmét, ha a vonatkozó meghatározott megengedhető napi bevitel (acceptable daily intake, ADI) értéken felüli bevitelt feltételez. A nitritek tekintetében meghatározott ADI-értékek nem veszik figyelembe a nitrózamin-képződést, ami a húskészítményekhez hozzáadott nitritek esetében fordul elő. A tudományos vizsgálatok szerint a nitrózaminok genotoxikus vegyületek; mint ilyenekre, lehetetlen olyan küszöbértéket meghatározni, ami alatt ne lennének rákkeltők. Dánia továbbra is hangsúlyozza, hogy a nitrózamin-képződés a hozzáadott nitrit mennyiségének függvénye, nem pedig a sokkal alacsonyabb maradékmennyiségé, hiszen a vegyület az élelmiszerben átalakul, így jellemzően sokkal alacsonyabb értéket mutat a termékben a fogyasztás pillanatában. |
| --- | --- |

(33)

Dánia azt is kifejti, hogy a hozzáadott nitritmennyiségek szabályozása nem biztosítja az emberi egészség megfelelő védelmét, ha a vonatkozó meghatározott megengedhető napi bevitel (acceptable daily intake, ADI) értéken felüli bevitelt feltételez. A nitritek tekintetében meghatározott ADI-értékek nem veszik figyelembe a nitrózamin-képződést, ami a húskészítményekhez hozzáadott nitritek esetében fordul elő. A tudományos vizsgálatok szerint a nitrózaminok genotoxikus vegyületek; mint ilyenekre, lehetetlen olyan küszöbértéket meghatározni, ami alatt ne lennének rákkeltők. Dánia továbbra is hangsúlyozza, hogy a nitrózamin-képződés a hozzáadott nitrit mennyiségének függvénye, nem pedig a sokkal alacsonyabb maradékmennyiségé, hiszen a vegyület az élelmiszerben átalakul, így jellemzően sokkal alacsonyabb értéket mutat a termékben a fogyasztás pillanatában.

| (34) | Dánia véleménye ennélfogva az, hogy az átfogó tudományos értékelés rávilágít a következőkre: a) a felhasználást a lehető legnagyobb mértékben csökkenteni kell a különböző élelmiszerek technikai szükségleteinek megfelelően differenciált mennyiségeket használva; b) a nitritek és nitrátok felhasználását a hozzáadott mennyiség vonatkozásában kell szabályozni, nem pedig a maradékmennyiségek vonatkozásában; valamint c) az EFSA által ajánlott mennyiségek biztosítják a szükséges tartósítást. Dánia úgy véli, hogy nemzeti rendelkezései ebben a tekintetben következetesen illeszkednek az említett ajánlásokhoz, míg az 1333/2008/EK rendeletről a nitritek tekintetében ez nem mondható el. |
| --- | --- |

(34)

Dánia véleménye ennélfogva az, hogy az átfogó tudományos értékelés rávilágít a következőkre: a) a felhasználást a lehető legnagyobb mértékben csökkenteni kell a különböző élelmiszerek technikai szükségleteinek megfelelően differenciált mennyiségeket használva; b) a nitritek és nitrátok felhasználását a hozzáadott mennyiség vonatkozásában kell szabályozni, nem pedig a maradékmennyiségek vonatkozásában; valamint c) az EFSA által ajánlott mennyiségek biztosítják a szükséges tartósítást. Dánia úgy véli, hogy nemzeti rendelkezései ebben a tekintetben következetesen illeszkednek az említett ajánlásokhoz, míg az 1333/2008/EK rendeletről a nitritek tekintetében ez nem mondható el.

| (35) | Dánia azt is hangsúlyozza, hogy nemzeti rendelkezései több éve hatályban vannak, és hogy az érintett termékek tartósságával kapcsolatban soha nem jelentkezett probléma. Ezen túlmenően más tagállamokhoz viszonyítva alacsony a botulizmus előfordulási aránya Dániában; 1980 óta egyetlen olyan esetet sem regisztráltak, amely húskészítmény fogyasztása miatt következett volna be. Dánia leszögezi: az országban 2006 óta nem regisztráltak botulizmus megbetegedést. A dán rendelkezések a nitritek húskészítményekhez történő hozzáadása terén tehát még mindig átfogó védelmet nyújtanak az ételmérgezéssel szemben. |
| --- | --- |

(35)

Dánia azt is hangsúlyozza, hogy nemzeti rendelkezései több éve hatályban vannak, és hogy az érintett termékek tartósságával kapcsolatban soha nem jelentkezett probléma. Ezen túlmenően más tagállamokhoz viszonyítva alacsony a botulizmus előfordulási aránya Dániában; 1980 óta egyetlen olyan esetet sem regisztráltak, amely húskészítmény fogyasztása miatt következett volna be. Dánia leszögezi: az országban 2006 óta nem regisztráltak botulizmus megbetegedést. A dán rendelkezések a nitritek húskészítményekhez történő hozzáadása terén tehát még mindig átfogó védelmet nyújtanak az ételmérgezéssel szemben.

| (36) | Ami a fogyasztási szokásokat illeti, a dán élelmezésügyi, mezőgazdasági és halászati minisztérium jelentése további adatokkal szolgál a dániai húskészítmény-fogyasztásról és -importról, valamint egy elemzést ismertet a dán piacon fellelhető húskészítmények nitrittartalmáról. A dán hatóságok szerint a jelentés rámutat, hogy az évek során stabil maradt azon húskészítmények fogyasztása, amelyek hozzáadott nitritet tartalmazhatnak. |
| --- | --- |

(36)

Ami a fogyasztási szokásokat illeti, a dán élelmezésügyi, mezőgazdasági és halászati minisztérium jelentése további adatokkal szolgál a dániai húskészítmény-fogyasztásról és -importról, valamint egy elemzést ismertet a dán piacon fellelhető húskészítmények nitrittartalmáról. A dán hatóságok szerint a jelentés rámutat, hogy az évek során stabil maradt azon húskészítmények fogyasztása, amelyek hozzáadott nitritet tartalmazhatnak.

| (37) | Ami a nitriteknek való kitettséget illeti, a dán élelmezésügyi, mezőgazdasági és halászati minisztérium jelentése feldolgozott húson és felvágottakon végzett 384 nitritelemzésen, valamint táplálkozási felmérésekből származó fogyasztási adatokon alapuló becsléseket használ. Ezen becslések alapján a nitriteknek való átlagos kitettség az ADI alatt marad. A 4–5 éves gyerekeknél 3-szor akkora kitettség tapasztalható testtömeg kg-onként, mint felnőtteknél. |
| --- | --- |

(37)

Ami a nitriteknek való kitettséget illeti, a dán élelmezésügyi, mezőgazdasági és halászati minisztérium jelentése feldolgozott húson és felvágottakon végzett 384 nitritelemzésen, valamint táplálkozási felmérésekből származó fogyasztási adatokon alapuló becsléseket használ. Ezen becslések alapján a nitriteknek való átlagos kitettség az ADI alatt marad. A 4–5 éves gyerekeknél 3-szor akkora kitettség tapasztalható testtömeg kg-onként, mint felnőtteknél.

| (38) | Ami a feldolgozott húsipari termékekben való nitrózamin-képződést illeti, a dán élelmezésügyi, mezőgazdasági és halászati minisztérium – a DTU Nemzeti Élelmiszerügyi Intézet által elkészített – összefoglaló jelentést adott az N-nitrózaminok előfordulásáról feldolgozott húsipari termékekben, amely arra a következtetésre jut, hogy a nitrózaminok alacsony szintjét legjobban a lehető legkevesebb nitrit használatával, illetve annak eritroaszkorbinsavval, aszkorbinsavval vagy aszkorbáttal való együttes használatával lehet elérni, mivel ezek gátolják az esetleges nitrózamin-képződést. |
| --- | --- |

(38)

Ami a feldolgozott húsipari termékekben való nitrózamin-képződést illeti, a dán élelmezésügyi, mezőgazdasági és halászati minisztérium – a DTU Nemzeti Élelmiszerügyi Intézet által elkészített – összefoglaló jelentést adott az N-nitrózaminok előfordulásáról feldolgozott húsipari termékekben, amely arra a következtetésre jut, hogy a nitrózaminok alacsony szintjét legjobban a lehető legkevesebb nitrit használatával, illetve annak eritroaszkorbinsavval, aszkorbinsavval vagy aszkorbáttal való együttes használatával lehet elérni, mivel ezek gátolják az esetleges nitrózamin-képződést.

| (39) | Ezenfelül Dánia fenntartja, hogy a nitrittel kapcsolatos rendelkezései nem képeznek kereskedelmi akadályt; azokra a számadatokra hivatkozva, amelyek azt mutatják, hogy a húskészítmények más tagállamokból történő behozatala folyamatos, sőt e behozatal 2010 óta még növekedett is. |
| --- | --- |

(39)

Ezenfelül Dánia fenntartja, hogy a nitrittel kapcsolatos rendelkezései nem képeznek kereskedelmi akadályt; azokra a számadatokra hivatkozva, amelyek azt mutatják, hogy a húskészítmények más tagállamokból történő behozatala folyamatos, sőt e behozatal 2010 óta még növekedett is.

| (40) | Összességében Dánia jogosnak véli a nitrózamin-expozícióból eredő, emberi egészséggel szembeni kockázatnak az 1333/2008/EK rendelet követelményein túlmenő, azáltal történő csökkentését, hogy továbbra is alkalmazza jogszabályait. Dánia megítélése szerint a helyzet figyelemmel kísérése, amit a Bizottság 2010/561/EU határozata alapján végzett, megerősíti, hogy a korábban figyelembe vett egészségügyi megfontolások továbbra is érvényesek. Végül határozottan állítja, hogy a rendelkezésre álló adatok szerint a dán rendelkezések nem jelentenek kereskedelmi korlátozást az érintett termékek tekintetében. |
| --- | --- |

(40)

Összességében Dánia jogosnak véli a nitrózamin-expozícióból eredő, emberi egészséggel szembeni kockázatnak az 1333/2008/EK rendelet követelményein túlmenő, azáltal történő csökkentését, hogy továbbra is alkalmazza jogszabályait. Dánia megítélése szerint a helyzet figyelemmel kísérése, amit a Bizottság 2010/561/EU határozata alapján végzett, megerősíti, hogy a korábban figyelembe vett egészségügyi megfontolások továbbra is érvényesek. Végül határozottan állítja, hogy a rendelkezésre álló adatok szerint a dán rendelkezések nem jelentenek kereskedelmi korlátozást az érintett termékek tekintetében.

2.2.   A dán álláspont értékelése

2.2.1.   Az EUMSZ 36. cikkében említett lényeges követelményeken alapuló indoklás

| (41) | A dán jogszabályok az emberi élet és egészség nagyobb fokú védelmét kívánják biztosítani a nitritexpozíció, és a nitrózaminok húskészítményekben történő esetleges képződése tekintetében, azáltal, hogy a nitritek legnagyobb hozzáadható mennyiségét alacsonyabban határozzák meg bizonyos húskészítményeket illetően az 1333/2008/EK rendeletben foglalt határértékekhez képest, és nem teszik lehetővé olyan termékek forgalomba hozatalát, amelyek tekintetében csak legmagasabb maradékértékeket lehet megállapítani. |
| --- | --- |

(41)

A dán jogszabályok az emberi élet és egészség nagyobb fokú védelmét kívánják biztosítani a nitritexpozíció, és a nitrózaminok húskészítményekben történő esetleges képződése tekintetében, azáltal, hogy a nitritek legnagyobb hozzáadható mennyiségét alacsonyabban határozzák meg bizonyos húskészítményeket illetően az 1333/2008/EK rendeletben foglalt határértékekhez képest, és nem teszik lehetővé olyan termékek forgalomba hozatalát, amelyek tekintetében csak legmagasabb maradékértékeket lehet megállapítani.

| (42) | Annak értékelésekor, hogy a dán jogszabályok ténylegesen megfelelőek és szükségesek-e e célkitűzés eléréséhez, számos tényezőt kell figyelembe venni. Különösen két egészségügyi kockázatot kell egyensúlyba hozni: egyrészről a nitrózamin húskészítményekben való jelenlétével kapcsolatos kockázatot, másrészről a húskészítmények mikrobiológiai biztonságát. Az utóbbi szempont több mint puszta technológiai szükséglet, önmagában is rendkívül jelentős egészségügyi megfontolás. Míg elismert, hogy a húskészítményekben korlátozni kell a nitritszintet, a húsokban található nitrit alacsonyabb szintje nem vezet automatikusan az emberi egészség nagyobb védelméhez. A nitritek legmegfelelőbb szintje számos tényezőtől függ, amit az ÉTB és az EFSA vonatkozó szakvéleményei is elismertek, pl. a só hozzáadása, a nedvesség, a pH-érték, a termék eltarthatósága, a higiénia, a hőmérséklet-szabályozás stb. |
| --- | --- |

(42)

Annak értékelésekor, hogy a dán jogszabályok ténylegesen megfelelőek és szükségesek-e e célkitűzés eléréséhez, számos tényezőt kell figyelembe venni. Különösen két egészségügyi kockázatot kell egyensúlyba hozni: egyrészről a nitrózamin húskészítményekben való jelenlétével kapcsolatos kockázatot, másrészről a húskészítmények mikrobiológiai biztonságát. Az utóbbi szempont több mint puszta technológiai szükséglet, önmagában is rendkívül jelentős egészségügyi megfontolás. Míg elismert, hogy a húskészítményekben korlátozni kell a nitritszintet, a húsokban található nitrit alacsonyabb szintje nem vezet automatikusan az emberi egészség nagyobb védelméhez. A nitritek legmegfelelőbb szintje számos tényezőtől függ, amit az ÉTB és az EFSA vonatkozó szakvéleményei is elismertek, pl. a só hozzáadása, a nedvesség, a pH-érték, a termék eltarthatósága, a higiénia, a hőmérséklet-szabályozás stb.

| (43) | Az előbbi és a fenti (10) és (11) preambulumbekezdésben foglalt megfontolások alapján a Bizottság úgy véli, hogy elvben az 1333/2008/EK rendelet megfelelő választ ad a két egymással szemben álló egészségügyi kockázat összeegyeztetésének kihívására, az Unióban a húskészítmények sokféleségének fényében. |
| --- | --- |

(43)

Az előbbi és a fenti (10) és (11) preambulumbekezdésben foglalt megfontolások alapján a Bizottság úgy véli, hogy elvben az 1333/2008/EK rendelet megfelelő választ ad a két egymással szemben álló egészségügyi kockázat összeegyeztetésének kihívására, az Unióban a húskészítmények sokféleségének fényében.

| (44) | Mindazonáltal a Bizottságnak értékelnie kell a dán jogalkotó sajátos választásait, és az e szabályokkal kapcsolatban szerzett tapasztalatokat, amely szabályok jó ideje hatályban vannak. Azon számadatokkal, amelyet az ételmérgezések és különösen a botulizmus előfordulásával kapcsolatban szolgáltatott, Dánia bizonyította, hogy eddig kielégítő eredményeket ért el jogszabályaival. Ezek az adatok azt mutatják, hogy a dán jogszabályokban meghatározott legmagasabb szintek elegendőnek tűnnek a Dániában jelenleg előállított húskészítmények és a Dániában jelenleg alkalmazott gyártási módszerek mikrobiológiai biztonságának garantálásához. |
| --- | --- |

(44)

Mindazonáltal a Bizottságnak értékelnie kell a dán jogalkotó sajátos választásait, és az e szabályokkal kapcsolatban szerzett tapasztalatokat, amely szabályok jó ideje hatályban vannak. Azon számadatokkal, amelyet az ételmérgezések és különösen a botulizmus előfordulásával kapcsolatban szolgáltatott, Dánia bizonyította, hogy eddig kielégítő eredményeket ért el jogszabályaival. Ezek az adatok azt mutatják, hogy a dán jogszabályokban meghatározott legmagasabb szintek elegendőnek tűnnek a Dániában jelenleg előállított húskészítmények és a Dániában jelenleg alkalmazott gyártási módszerek mikrobiológiai biztonságának garantálásához.

| (45) | A Bizottság megállapítja, hogy a dán jogszabályok összeegyeztethetők az uniós tudományos testületek szakvéleményeivel. A dán jogszabályok a legmagasabb hozzáadható értékek szabályozásán alapulnak, és tiszteletben tartják az e véleményekben említett hozzáadható nitritmennyiség tartományát, azaz az 50–150 mg/kg-ot. Ezzel egyidejűleg Dánia a rendelettel összehasonlítva pontosabb legnagyobb hozzáadható mennyiségeket állapított meg húskészítmények egyes csoportjai tekintetében, a dán húskészítmények típusai és a Dániában elterjedt gyártási módszerek fényében. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság megállapítja, hogy a dán jogszabályok összeegyeztethetők az uniós tudományos testületek szakvéleményeivel. A dán jogszabályok a legmagasabb hozzáadható értékek szabályozásán alapulnak, és tiszteletben tartják az e véleményekben említett hozzáadható nitritmennyiség tartományát, azaz az 50–150 mg/kg-ot. Ezzel egyidejűleg Dánia a rendelettel összehasonlítva pontosabb legnagyobb hozzáadható mennyiségeket állapított meg húskészítmények egyes csoportjai tekintetében, a dán húskészítmények típusai és a Dániában elterjedt gyártási módszerek fényében.

| (46) | Ezenfelül figyelembe kell venni, hogy – a Dánia által szolgáltatott információval összhangban – a dán lakosság által fogyasztott húskészítmények zöme olyan húskészítmény, amelynek tekintetében jelenleg 60 mg/kg-os határértéket kell alkalmazni, amely határérték helyébe a 100 vagy 150 mg/kg-os határérték lépne. Noha a dán gyártók – akárcsak más tagállamok gyártói – nem lennének kötelesek a termékeikhez jelenleg hozzáadott nitritmennyiséget az 1333/2008/EK rendeletben említett legmagasabb szintekre emelni, a dán lakosság nitriteknek való tényleges kitettségének növekedését nem lehet kizárni. |
| --- | --- |

(46)

Ezenfelül figyelembe kell venni, hogy – a Dánia által szolgáltatott információval összhangban – a dán lakosság által fogyasztott húskészítmények zöme olyan húskészítmény, amelynek tekintetében jelenleg 60 mg/kg-os határértéket kell alkalmazni, amely határérték helyébe a 100 vagy 150 mg/kg-os határérték lépne. Noha a dán gyártók – akárcsak más tagállamok gyártói – nem lennének kötelesek a termékeikhez jelenleg hozzáadott nitritmennyiséget az 1333/2008/EK rendeletben említett legmagasabb szintekre emelni, a dán lakosság nitriteknek való tényleges kitettségének növekedését nem lehet kizárni.

| (47) | A jelenleg rendelkezésre álló információ alapján a Bizottság úgy véli, hogy az értesítésben szereplő intézkedések fenntartására irányuló kérelem ideiglenesen elfogadható a dániai közegészség-védelmi indokok alapján. |
| --- | --- |

(47)

A jelenleg rendelkezésre álló információ alapján a Bizottság úgy véli, hogy az értesítésben szereplő intézkedések fenntartására irányuló kérelem ideiglenesen elfogadható a dániai közegészség-védelmi indokok alapján.

2.2.2.   A tagállamok közötti önkényes megkülönböztetésnek, a kereskedelem rejtett korlátozásának és a belső piac működésével szembeni akadályoknak a hiánya

2.2.2.1.   Az önkényes megkülönböztetés hiánya

| (48) | Az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése arra kötelezi a Bizottságot, hogy ellenőrizze, hogy az előirányzott intézkedések nem képezik-e önkényes megkülönböztetés eszközét. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint ahhoz, hogy ne történjen megkülönböztetés, a hasonló helyzeteket nem szabad különböző módon, a különböző helyzeteket pedig nem szabad azonos módon kezelni. |
| --- | --- |

(48)

Az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése arra kötelezi a Bizottságot, hogy ellenőrizze, hogy az előirányzott intézkedések nem képezik-e önkényes megkülönböztetés eszközét. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint ahhoz, hogy ne történjen megkülönböztetés, a hasonló helyzeteket nem szabad különböző módon, a különböző helyzeteket pedig nem szabad azonos módon kezelni.

| (49) | A dán nemzeti szabályok mind a hazai, mind a más tagállamokban előállított termékekre vonatkoznak. Ellenkező bizonyíték hiányában az a következtetés vonható le, hogy a nemzeti rendelkezések nem tekinthetők önkényes megkülönböztetés eszközeinek. |
| --- | --- |

(49)

A dán nemzeti szabályok mind a hazai, mind a más tagállamokban előállított termékekre vonatkoznak. Ellenkező bizonyíték hiányában az a következtetés vonható le, hogy a nemzeti rendelkezések nem tekinthetők önkényes megkülönböztetés eszközeinek.

2.2.2.2.   A kereskedelem rejtett korlátozásának hiánya

| (50) | Azok a nemzeti intézkedések, amelyek egy uniós rendeletnél nagyobb mértékben korlátozzák a termékek felhasználását, általában kereskedelmi akadálynak minősülnek, amennyiben az Unió többi részén jogszerűen forgalomba hozott és használt termékek forgalomba hozatalára várhatóan a felhasználási tilalom eredményeként nem kerül sor az érintett tagállamban. Az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésében megállapított előfeltételek célja annak megakadályozása, hogy az adott cikk (4) és (5) bekezdésében meghatározott kritériumokon alapuló korlátozásokat indokolatlanul alkalmazzák, és hogy e korlátozások ténylegesen olyan gazdasági intézkedésekként jelenjenek meg, amelyek gátolják adott termékek más tagállamokból történő behozatalát, azaz közvetetten védik a nemzeti termelést. |
| --- | --- |

(50)

Azok a nemzeti intézkedések, amelyek egy uniós rendeletnél nagyobb mértékben korlátozzák a termékek felhasználását, általában kereskedelmi akadálynak minősülnek, amennyiben az Unió többi részén jogszerűen forgalomba hozott és használt termékek forgalomba hozatalára várhatóan a felhasználási tilalom eredményeként nem kerül sor az érintett tagállamban. Az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésében megállapított előfeltételek célja annak megakadályozása, hogy az adott cikk (4) és (5) bekezdésében meghatározott kritériumokon alapuló korlátozásokat indokolatlanul alkalmazzák, és hogy e korlátozások ténylegesen olyan gazdasági intézkedésekként jelenjenek meg, amelyek gátolják adott termékek más tagállamokból történő behozatalát, azaz közvetetten védik a nemzeti termelést.

| (51) | Tekintve, hogy a dán szabályok a nitriteknek a húskészítményekhez történő hozzáadására vonatkozóan szigorúbb előírásokat rónak a más tagállamokban letelepedett gazdasági szereplőkre is egy egyébként harmonizált területen, alkalmasak arra, hogy a kereskedelem rejtett korlátozását képezzék, vagy akadályt jelentsenek a belső piac működésében. El kell ismerni azonban, hogy az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy csak a belső piac aránytalan akadályát jelentő nemzeti intézkedéseket nem lehet jóváhagyni. Ezzel összefüggésben Dánia olyan számadatokat adott át, amelyek arra utalnak, hogy e jogszabályok ellenére nemcsak hogy sor került húskészítmények más tagállamokból történő behozatalára, de e behozatal még növekedett is 2010 óta. |
| --- | --- |

(51)

Tekintve, hogy a dán szabályok a nitriteknek a húskészítményekhez történő hozzáadására vonatkozóan szigorúbb előírásokat rónak a más tagállamokban letelepedett gazdasági szereplőkre is egy egyébként harmonizált területen, alkalmasak arra, hogy a kereskedelem rejtett korlátozását képezzék, vagy akadályt jelentsenek a belső piac működésében. El kell ismerni azonban, hogy az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy csak a belső piac aránytalan akadályát jelentő nemzeti intézkedéseket nem lehet jóváhagyni. Ezzel összefüggésben Dánia olyan számadatokat adott át, amelyek arra utalnak, hogy e jogszabályok ellenére nemcsak hogy sor került húskészítmények más tagállamokból történő behozatalára, de e behozatal még növekedett is 2010 óta.

| (52) | Az arra utaló bizonyítékok hiányában, hogy a nemzeti rendelkezések ténylegesen a nemzeti termelés védelmére irányuló intézkedésnek minősülnének, megállapítható, hogy nem képezik a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozását. |
| --- | --- |

(52)

Az arra utaló bizonyítékok hiányában, hogy a nemzeti rendelkezések ténylegesen a nemzeti termelés védelmére irányuló intézkedésnek minősülnének, megállapítható, hogy nem képezik a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozását.

2.2.2.3.   A belső piac működését gátló akadályok hiánya

| (53) | Ezt a feltételt nem lehet úgy értelmezni, hogy eleve kizárja minden olyan nemzeti intézkedés jóváhagyását, amely valószínűleg érinti a belső piac létrehozását. Ugyanis minden olyan nemzeti intézkedés, amely eltér egy, a belső piac létrehozására és működésére irányuló harmonizációs intézkedéstől, lényegében a belső piacot várhatóan érintő intézkedésnek minősül. Következésképp az EUMSZ 114. cikkében megállapított eljárás hasznavehetőségének megőrzése érdekében a belső piac működését gátló akadály fogalmát az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésével összefüggésben úgy kell érteni, mint a kitűzött célhoz viszonyított aránytalan hatást. |
| --- | --- |

(53)

Ezt a feltételt nem lehet úgy értelmezni, hogy eleve kizárja minden olyan nemzeti intézkedés jóváhagyását, amely valószínűleg érinti a belső piac létrehozását. Ugyanis minden olyan nemzeti intézkedés, amely eltér egy, a belső piac létrehozására és működésére irányuló harmonizációs intézkedéstől, lényegében a belső piacot várhatóan érintő intézkedésnek minősül. Következésképp az EUMSZ 114. cikkében megállapított eljárás hasznavehetőségének megőrzése érdekében a belső piac működését gátló akadály fogalmát az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésével összefüggésben úgy kell érteni, mint a kitűzött célhoz viszonyított aránytalan hatást.

| (54) | Tekintettel a dán kormány által felhozott, a húskészítményekben található nitritnek való expozíció csökkentésével kapcsolatos egészségügyi előnyökre, és arra a tényre, hogy a jelenleg rendelkezésre álló számadatok alapján úgy tűnik, hogy a kereskedelem nem, vagy csak igen korlátozott mértékben érintett, a Bizottság úgy véli, hogy az értesítésben szereplő dán szabályokat átmenetileg továbbra is fenn lehet tartani az emberi egészség és élet védelmével kapcsolatos indokok alapján, tekintettel arra a tényre, hogy nem aránytalanok, és ennélfogva nem jelentenek akadályt a belső piac működésében az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

(54)

Tekintettel a dán kormány által felhozott, a húskészítményekben található nitritnek való expozíció csökkentésével kapcsolatos egészségügyi előnyökre, és arra a tényre, hogy a jelenleg rendelkezésre álló számadatok alapján úgy tűnik, hogy a kereskedelem nem, vagy csak igen korlátozott mértékben érintett, a Bizottság úgy véli, hogy az értesítésben szereplő dán szabályokat átmenetileg továbbra is fenn lehet tartani az emberi egészség és élet védelmével kapcsolatos indokok alapján, tekintettel arra a tényre, hogy nem aránytalanok, és ennélfogva nem jelentenek akadályt a belső piac működésében az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésének értelmében.

| (55) | Ezen elemzés fényében a Bizottság úgy véli, hogy a belső piac működését gátló akadályok hiányával kapcsolatos feltétel teljesül. |
| --- | --- |

(55)

Ezen elemzés fényében a Bizottság úgy véli, hogy a belső piac működését gátló akadályok hiányával kapcsolatos feltétel teljesül.

2.2.3.   Időbeli korlátozás

| (56) | A fenti következtetések a jelenleg rendelkezésre álló információn alapulnak és különösen az arra utaló számadatokon, hogy Dánia kontrollálni tudta a botulizmust a meghatározott típusú húskészítményekhez hozzáadható nitrit alacsonyabban megállapított legmagasabb szintjei ellenére, és ezzel egyidejűleg nem zavarta aránytalanul a kereskedelmet. |
| --- | --- |

(56)

A fenti következtetések a jelenleg rendelkezésre álló információn alapulnak és különösen az arra utaló számadatokon, hogy Dánia kontrollálni tudta a botulizmust a meghatározott típusú húskészítményekhez hozzáadható nitrit alacsonyabban megállapított legmagasabb szintjei ellenére, és ezzel egyidejűleg nem zavarta aránytalanul a kereskedelmet.

| (57) | Egy másik fontos tényező azon húskészítmények fogyasztási mértéke Dániában, amelyek esetében az 1333/2008/EK rendelet alkalmazása a dán lakosság nitrit-, és ennek következtében nitrózamin-expozíciójának növekedéséhez vezethetne. |
| --- | --- |

(57)

Egy másik fontos tényező azon húskészítmények fogyasztási mértéke Dániában, amelyek esetében az 1333/2008/EK rendelet alkalmazása a dán lakosság nitrit-, és ennek következtében nitrózamin-expozíciójának növekedéséhez vezethetne.

| (58) | Dániának továbbra is figyelemmel kell kísérnie a helyzetet, és adatokat kell gyűjtenie arról, hogy az 1333/2008/EK rendeletben megállapított szintek alkalmazása eléri-e a kívánt védelmi szintet, és amennyiben nem, úgy elfogadhatatlan kockázathoz vezethet-e az emberi egészség tekintetében. Az összegyűjtött adatoknak különösen a botulizmus ellenőrzésére kell koncentrálniuk. Ezenfelül Dániának a továbbiakban is adatokat kell gyűjtenie a más tagállamokból származó húsipari termékek importjára vonatkozóan. Dániának a jelen határozat elfogadásának időpontjától számított két éven belül jelentenie kell a Bizottságnak a begyűjtött adatokat. Ezenkívül a Bizottságnak meg kell fontolnia a nitritek EFSA általi – a 257/2010/EU rendelet szerinti – újraértékelésének és a nitritek különböző húskészítményekben történő ipari felhasználására vonatkozó ad hoc tanulmánynak a következtetéseit. |
| --- | --- |

(58)

Dániának továbbra is figyelemmel kell kísérnie a helyzetet, és adatokat kell gyűjtenie arról, hogy az 1333/2008/EK rendeletben megállapított szintek alkalmazása eléri-e a kívánt védelmi szintet, és amennyiben nem, úgy elfogadhatatlan kockázathoz vezethet-e az emberi egészség tekintetében. Az összegyűjtött adatoknak különösen a botulizmus ellenőrzésére kell koncentrálniuk. Ezenfelül Dániának a továbbiakban is adatokat kell gyűjtenie a más tagállamokból származó húsipari termékek importjára vonatkozóan. Dániának a jelen határozat elfogadásának időpontjától számított két éven belül jelentenie kell a Bizottságnak a begyűjtött adatokat. Ezenkívül a Bizottságnak meg kell fontolnia a nitritek EFSA általi – a 257/2010/EU rendelet szerinti – újraértékelésének és a nitritek különböző húskészítményekben történő ipari felhasználására vonatkozó ad hoc tanulmánynak a következtetéseit.

| (59) | E körülmények között a Bizottság úgy véli, hogy a nemzeti intézkedések a fent kifejtett mértékben egy korlátozott hároméves időszakra jóváhagyhatók. |
| --- | --- |

(59)

E körülmények között a Bizottság úgy véli, hogy a nemzeti intézkedések a fent kifejtett mértékben egy korlátozott hároméves időszakra jóváhagyhatók.

III.   KÖVETKEZTETÉS

| (60) | A fenti megfontolások fényében, és figyelembe véve a dán hatóságok által benyújtott értesítéshez fűzött tagállami észrevételeket, a Bizottság úgy véli, hogy a Dánia által benyújtott, a Bizottsághoz 2014. november 25-én beérkezett kérelem, amely arra irányult, hogy a nitritek hozzáadásáról szóló, a 1333/2008/EK irányelvben foglaltaknál szigorúbb nemzeti rendelkezéseit fenntarthassa, e határozat elfogadásának időpontjától számított 3 évre jóváhagyható. Dániának továbbra is figyelemmel kell kísérnie a helyzetet, és adatokat kell gyűjtenie arról, hogy az 1333/2008/EK rendeletben megállapított szintek alkalmazása eléri-e a kívánt védelmi szintet, és amennyiben nem, úgy elfogadhatatlan kockázathoz vezethet-e az emberi egészség tekintetében, |
| --- | --- |

(60)

A fenti megfontolások fényében, és figyelembe véve a dán hatóságok által benyújtott értesítéshez fűzött tagállami észrevételeket, a Bizottság úgy véli, hogy a Dánia által benyújtott, a Bizottsághoz 2014. november 25-én beérkezett kérelem, amely arra irányult, hogy a nitritek hozzáadásáról szóló, a 1333/2008/EK irányelvben foglaltaknál szigorúbb nemzeti rendelkezéseit fenntarthassa, e határozat elfogadásának időpontjától számított 3 évre jóváhagyható. Dániának továbbra is figyelemmel kell kísérnie a helyzetet, és adatokat kell gyűjtenie arról, hogy az 1333/2008/EK rendeletben megállapított szintek alkalmazása eléri-e a kívánt védelmi szintet, és amennyiben nem, úgy elfogadhatatlan kockázathoz vezethet-e az emberi egészség tekintetében,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság jóváhagyja az élelmiszerekben található élelmiszer-adalékanyagokról stb. szóló 2013. május 27-i 542. sz. dán rendeletben (BEK nr 542 af 2013.5.27. (tilsætningbekendtgørelsen), Offentliggørelsedato: 2013.5.31., Fødevarerministeriet) foglalt, a nitritek egyes húskészítményekhez történő hozzáadásával kapcsolatos azon nemzeti rendelkezéseket, amelyekről a Dán Királyság a 2014. november 25-én kelt levelében értesítette a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikkének (4) bekezdésének értelmében.

2. cikk

Ez a határozat 2018. május 22-én hatályát veszti.

3. cikk

Ennek a határozatnak a címzettje a Dán Királyság.

Kelt Brüsszelben, 2015. május 22-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  A Bizottság 2010. május 25-i 2010/561/EU határozata a nitrit egyes húskészítményekhez történő hozzáadásával kapcsolatban Dánia által bejelentett nemzeti rendelkezésekről (HL L 247., 2010.9.21., 55. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. július 5-i 2006/52/EK irányelve a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról szóló 95/2/EK irányelv és az élelmiszerekben felhasználandó édesítőszerekről szóló 94/35/EK irányelv módosításáról (HL L 204., 2006.7.26., 10. o.).

2

(3)  A Bizottság 2011. november 11-i 1129/2011/EU rendelete az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének az élelmiszer-adalékok uniós jegyzékének létrehozásával történő módosításáról (HL L 295., 2011.11.12., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1333/2008/EK rendelete az élelmiszer-adalékanyagokról (HL L 354., 2008.12.31., 16. o.).

4

(5)  A nitrátokról és nitritekről szóló, 1990. október 19-én kifejtett vélemény, Európai Bizottság – Az élelmiszerügyi tudományos bizottság jelentései (huszonhatodik sorozat), 21. o.

5

(6)  A nitrátokról és nitritekről szóló, 1995. szeptember 22-én kifejtett vélemény, Európai Bizottság – Az élelmiszerügyi tudományos bizottság jelentései (harmincnyolcadik sorozat), 1. o.

6

(7)  A biológiai veszélyekkel foglalkozó tudományos testületnek a Bizottság kérelmére adott véleménye a nitritek/nitrátok által a húskészítmények mikrobiológiai biztonságára gyakorolt hatásról, The EFSA Journal (2003) 14, 1. o.

7

(8)  HL C 93., 2015.3.20., 18. o.

8

(9)  A Bizottság 2010. március 25-i 257/2010/EU rendelete az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint jóváhagyott élelmiszer-adalékanyagok újraértékelésére kidolgozott program létrehozásáról (HL L 80., 2010.3.26., 19. o.).

9

(10)  https://webgate.ec.europa.eu/sanco_foods/main/index.cfm?event=document.edit&identifier=5924&documentTypeIdentifier=57

10

---