# Úradný vestník L 120/2015

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 120 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5813. mája 2015 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 120

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5813. mája 2015

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDZINÁRODNÉ DOHODY |
| | * | Informácie o podpísaní Protokolu k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Libanonskou republikou na strane druhej s cieľom zohľadniť pristúpenie Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Malty, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky k Európskej únii | 1 |
| | | NARIADENIA |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/761 zo 17. decembra 2014, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES, pokiaľ ide o určité regulačné technické predpisy týkajúce sa významných podielov (
  1
  ) | 2 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/762 z 12. mája 2015, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh schvaľuje účinná látka hydroxid vápenatý a ktorým sa mení príloha k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 540/2011 (
  1
  ) | 6 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/763 z 12. mája 2015 o zavedení dočasného antidumpingového cla na dovoz určitých plochých valcovaných výrobkov s orientovanou štruktúrou z kremíkovej elektroocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Japonsku, Kórejskej republike, Ruskej federácii a Spojených štátoch amerických | 10 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/764 z 12. mája 2015, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 44 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/765 zo 7. mája 2015 o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie v Spoločnom výbore zriadenom Dohodou medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a vládou Dánska a miestnou vládou Faerských ostrovov na strane druhej, pokiaľ ide o nahradenie Protokolu 3 k uvedenej dohode týkajúceho sa definície obsahu pôvodné výrobky a metód spolupráce v oblasti správy novým protokolom, ktorý, pokiaľ ide o pravidlá pôvodu, odkazuje na Regionálny dohovor o paneuro-stredomorských preferenčných pravidlách pôvodu | 46 |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/766 z 12. mája 2015, ktorým sa aktualizuje príloha A k menovej dohode medzi Európskou úniou a Monackým kniežatstvom | 50 |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/767 z 12. mája 2015, ktorým sa mení príloha k menovej dohode medzi Európskou úniou a Vatikánskym mestským štátom | 58 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

MEDZINÁRODNÉ DOHODY

*

Informácie o podpísaní Protokolu k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Libanonskou republikou na strane druhej s cieľom zohľadniť pristúpenie Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Malty, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky k Európskej únii

1

NARIADENIA

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/761 zo 17. decembra 2014, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES, pokiaľ ide o určité regulačné technické predpisy týkajúce sa významných podielov (
  1
  )

1

2

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/762 z 12. mája 2015, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh schvaľuje účinná látka hydroxid vápenatý a ktorým sa mení príloha k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 540/2011 (
  1
  )

1

6

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/763 z 12. mája 2015 o zavedení dočasného antidumpingového cla na dovoz určitých plochých valcovaných výrobkov s orientovanou štruktúrou z kremíkovej elektroocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Japonsku, Kórejskej republike, Ruskej federácii a Spojených štátoch amerických

10

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/764 z 12. mája 2015, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

44

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/765 zo 7. mája 2015 o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie v Spoločnom výbore zriadenom Dohodou medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a vládou Dánska a miestnou vládou Faerských ostrovov na strane druhej, pokiaľ ide o nahradenie Protokolu 3 k uvedenej dohode týkajúceho sa definície obsahu pôvodné výrobky a metód spolupráce v oblasti správy novým protokolom, ktorý, pokiaľ ide o pravidlá pôvodu, odkazuje na Regionálny dohovor o paneuro-stredomorských preferenčných pravidlách pôvodu

46

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/766 z 12. mája 2015, ktorým sa aktualizuje príloha A k menovej dohode medzi Európskou úniou a Monackým kniežatstvom

50

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/767 z 12. mája 2015, ktorým sa mení príloha k menovej dohode medzi Európskou úniou a Vatikánskym mestským štátom

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

MEDZINÁRODNÉ DOHODY

| 13.5.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 120/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 120/1

---

Informácie o podpísaní Protokolu k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Libanonskou republikou na strane druhej s cieľom zohľadniť pristúpenie Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Malty, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky k Európskej únii

Uvedený protokol medzi Európskou úniou a Libanonskou republikou bol podpísaný 1. apríla 2015 v Bruseli.

---

NARIADENIA

| 13.5.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 120/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 120/2

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/761

zo 17. decembra 2014,

ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES, pokiaľ ide o určité regulačné technické predpisy týkajúce sa významných podielov

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES z 15. decembra 2004 o harmonizácii požiadaviek na transparentnosť v súvislosti s informáciami o emitentoch, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2001/34/ES (1), a najmä na jej článok 9 ods. 6b tretí pododsek, článok 13 ods. 1a štvrtý pododsek a článok 13 ods. 4 štvrtý pododsek,

keďže:

| (1) | Smernicou 2004/109/ES sa stanovujú požiadavky na transparentnosť v súvislosti s informáciami o emitentoch, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu. V tejto smernici sa tiež požaduje vypracovanie regulačných technických predpisov s cieľom zaistiť konzistentné uplatňovanie režimu oznamovania nadobudnutia alebo prevodu významných podielov a súvisiacich výnimiek. |
| --- | --- |

(1)

Smernicou 2004/109/ES sa stanovujú požiadavky na transparentnosť v súvislosti s informáciami o emitentoch, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu. V tejto smernici sa tiež požaduje vypracovanie regulačných technických predpisov s cieľom zaistiť konzistentné uplatňovanie režimu oznamovania nadobudnutia alebo prevodu významných podielov a súvisiacich výnimiek.

| (2) | Prahové hodnoty pre výnimky súvisiace s tvorbou trhu a obchodnou knihou by sa mali vypočítať zoskupením hlasovacích práv týkajúcich sa akcií a hlasovacích práv vo vzťahu k finančným nástrojom (t. j. nárokov na nadobudnutie akcií a finančných nástrojov považovaných za ekonomicky rovnocenné akciám) s cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie zásady zoskupenia všetkých podielov finančných nástrojov, na ktoré sa vzťahujú požiadavky na oznamovanie, a zabrániť zavádzajúcim vyhláseniam o počte finančných nástrojov týkajúcich sa jedného emitenta v držbe subjektu, ktorý profituje z týchto výnimiek. |
| --- | --- |

(2)

Prahové hodnoty pre výnimky súvisiace s tvorbou trhu a obchodnou knihou by sa mali vypočítať zoskupením hlasovacích práv týkajúcich sa akcií a hlasovacích práv vo vzťahu k finančným nástrojom (t. j. nárokov na nadobudnutie akcií a finančných nástrojov považovaných za ekonomicky rovnocenné akciám) s cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie zásady zoskupenia všetkých podielov finančných nástrojov, na ktoré sa vzťahujú požiadavky na oznamovanie, a zabrániť zavádzajúcim vyhláseniam o počte finančných nástrojov týkajúcich sa jedného emitenta v držbe subjektu, ktorý profituje z týchto výnimiek.

| (3) | S cieľom zabezpečiť primeranú úroveň transparentnosti v prípade skupín spoločností a s cieľom zohľadniť skutočnosť, že v prípade, keď materská spoločnosť má kontrolu nad svojimi dcérskymi spoločnosťami, môže to mať vplyv na ich riadenie, prahové hodnoty by sa mali vypočítať na úrovni skupiny. Preto by sa všetky podiely vlastnené materskou spoločnosťou úverovej inštitúcie alebo investičnou spoločnosťou a dcérskymi spoločnosťami mali zverejniť, ak celkový súčet podielov dosiahne prahovú hodnotu na oznámenie. |
| --- | --- |

(3)

S cieľom zabezpečiť primeranú úroveň transparentnosti v prípade skupín spoločností a s cieľom zohľadniť skutočnosť, že v prípade, keď materská spoločnosť má kontrolu nad svojimi dcérskymi spoločnosťami, môže to mať vplyv na ich riadenie, prahové hodnoty by sa mali vypočítať na úrovni skupiny. Preto by sa všetky podiely vlastnené materskou spoločnosťou úverovej inštitúcie alebo investičnou spoločnosťou a dcérskymi spoločnosťami mali zverejniť, ak celkový súčet podielov dosiahne prahovú hodnotu na oznámenie.

| (4) | Režim zverejňovania v prípade finančných nástrojov, ktoré majú podobný ekonomický účinok ako akcie, by mal byť jednoznačný. Požiadavky na podrobné údaje o štruktúre vlastníctva podnikov by mali byť primerané k potrebe adekvátnej transparentnosti, pokiaľ ide o významné podiely, ako aj k administratívnej záťaži, ktorú tieto požiadavky predstavujú pre držiteľov hlasovacích práv, a k flexibilite v zložení balíka akcií alebo indexu. Preto by finančné nástroje, pre ktoré referenciu predstavuje balík akcií alebo index, mali byť zoskupené s inými podielmi u rovnakého emitenta v tom prípade, že podiel hlasovacích práv prostredníctvom takýchto nástrojov je významný alebo že daný finančný nástroj sa primárne nevyužíva na účely diverzifikácie investícií. |
| --- | --- |

(4)

Režim zverejňovania v prípade finančných nástrojov, ktoré majú podobný ekonomický účinok ako akcie, by mal byť jednoznačný. Požiadavky na podrobné údaje o štruktúre vlastníctva podnikov by mali byť primerané k potrebe adekvátnej transparentnosti, pokiaľ ide o významné podiely, ako aj k administratívnej záťaži, ktorú tieto požiadavky predstavujú pre držiteľov hlasovacích práv, a k flexibilite v zložení balíka akcií alebo indexu. Preto by finančné nástroje, pre ktoré referenciu predstavuje balík akcií alebo index, mali byť zoskupené s inými podielmi u rovnakého emitenta v tom prípade, že podiel hlasovacích práv prostredníctvom takýchto nástrojov je významný alebo že daný finančný nástroj sa primárne nevyužíva na účely diverzifikácie investícií.

| (5) | Pre investora by nebolo nákladovo efektívne vybudovať pozíciu v emitentovi prostredníctvom podielu na finančnom nástroji, pre ktorý referenciu predstavujú rôzne balíky akcií alebo indexy. Podiely hlasovacích práv prostredníctvom finančného nástroja, pre ktorý referenciu predstavuje rad balíkov akcií alebo indexov, ktoré samostatne nedosahujú stanovené prahové hodnoty, by sa preto nemali kumulovať. |
| --- | --- |

(5)

Pre investora by nebolo nákladovo efektívne vybudovať pozíciu v emitentovi prostredníctvom podielu na finančnom nástroji, pre ktorý referenciu predstavujú rôzne balíky akcií alebo indexy. Podiely hlasovacích práv prostredníctvom finančného nástroja, pre ktorý referenciu predstavuje rad balíkov akcií alebo indexov, ktoré samostatne nedosahujú stanovené prahové hodnoty, by sa preto nemali kumulovať.

| (6) | Finančné nástroje, ktoré umožňujú výlučne vyrovnanie v hotovosti, by sa mali vypočítať na základe úpravy faktorom delta, pričom hotovostná pozícia má v prípade finančných nástrojov s lineárnym symetrickým profilom výnosu v súlade s podkladovou akciou faktor delta 1, a s použitím všeobecne uznávaného štandardného modelu oceňovania v prípade finančných nástrojov, ktoré nemajú lineárny symetrický profil výnosu v súlade s podkladovou akciou. |
| --- | --- |

(6)

Finančné nástroje, ktoré umožňujú výlučne vyrovnanie v hotovosti, by sa mali vypočítať na základe úpravy faktorom delta, pričom hotovostná pozícia má v prípade finančných nástrojov s lineárnym symetrickým profilom výnosu v súlade s podkladovou akciou faktor delta 1, a s použitím všeobecne uznávaného štandardného modelu oceňovania v prípade finančných nástrojov, ktoré nemajú lineárny symetrický profil výnosu v súlade s podkladovou akciou.

| (7) | S cieľom zabezpečiť, aby informácie o celkovom počte hlasovacích práv dostupných investorovi boli čo najpresnejšie, faktor delta by sa mal počítať denne, zohľadňujúc pritom poslednú zatváraciu cenu podkladovej akcie. |
| --- | --- |

(7)

S cieľom zabezpečiť, aby informácie o celkovom počte hlasovacích práv dostupných investorovi boli čo najpresnejšie, faktor delta by sa mal počítať denne, zohľadňujúc pritom poslednú zatváraciu cenu podkladovej akcie.

| (8) | S cieľom znížiť počet zbytočných oznámení na trhu by sa výnimka týkajúca sa obchodnej knihy mala uplatňovať na finančné nástroje v držbe fyzickej alebo právnickej osoby, ktorá plní pokyny prijaté od klientov alebo reaguje na požiadavky klientov obchodovať inak, než na vlastný účet, alebo vykonáva zaistenie pozícií vyplývajúcich z týchto obchodov. |
| --- | --- |

(8)

S cieľom znížiť počet zbytočných oznámení na trhu by sa výnimka týkajúca sa obchodnej knihy mala uplatňovať na finančné nástroje v držbe fyzickej alebo právnickej osoby, ktorá plní pokyny prijaté od klientov alebo reaguje na požiadavky klientov obchodovať inak, než na vlastný účet, alebo vykonáva zaistenie pozícií vyplývajúcich z týchto obchodov.

| (9) | Ustanovenia tohto nariadenia sú navzájom úzko prepojené, keďže sa týkajú požiadaviek súvisiacich s oznamovaním významných podielov v kótovaných spoločnostiach. Na účel zabezpečenia súdržnosti medzi uvedenými ustanoveniami, ktoré by mali nadobudnúť účinnosť v rovnakom čase, a s cieľom umožniť komplexný prehľad a kompaktný prístup k nim osobám, ktoré podliehajú uvedeným povinnostiam, vrátane investorov, ktorí nemajú sídlo v Únii, je žiaduce začleniť určité regulačné technické predpisy vyžadované smernicou 2004/109/EÚ do jedného nariadenia. |
| --- | --- |

(9)

Ustanovenia tohto nariadenia sú navzájom úzko prepojené, keďže sa týkajú požiadaviek súvisiacich s oznamovaním významných podielov v kótovaných spoločnostiach. Na účel zabezpečenia súdržnosti medzi uvedenými ustanoveniami, ktoré by mali nadobudnúť účinnosť v rovnakom čase, a s cieľom umožniť komplexný prehľad a kompaktný prístup k nim osobám, ktoré podliehajú uvedeným povinnostiam, vrátane investorov, ktorí nemajú sídlo v Únii, je žiaduce začleniť určité regulačné technické predpisy vyžadované smernicou 2004/109/EÚ do jedného nariadenia.

| (10) | Toto nariadenie vychádza z návrhu regulačných technických predpisov, ktoré Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) predložil Komisii. |
| --- | --- |

(10)

Toto nariadenie vychádza z návrhu regulačných technických predpisov, ktoré Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) predložil Komisii.

| (11) | Orgán ESMA uskutočnil otvorené verejné konzultácie o návrhu regulačných technických predpisov, z ktorých toto nariadenie vychádza, analyzoval potenciálne súvisiace náklady a prínosy a požiadal o stanovisko Skupinu zainteresovaných strán v oblasti cenných papierov a trhov založenú v súlade s článkom 37 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 (2). |
| --- | --- |

(11)

Orgán ESMA uskutočnil otvorené verejné konzultácie o návrhu regulačných technických predpisov, z ktorých toto nariadenie vychádza, analyzoval potenciálne súvisiace náklady a prínosy a požiadal o stanovisko Skupinu zainteresovaných strán v oblasti cenných papierov a trhov založenú v súlade s článkom 37 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 (2).

| (12) | Uplatňovanie tohto nariadenia by sa malo odložiť s cieľom zosúladiť jeho dátum uplatňovania s dátumom transpozície smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/50/EÚ, ktorý je stanovený v článku 4 ods. 1 uvedenej smernice (3), |
| --- | --- |

(12)

Uplatňovanie tohto nariadenia by sa malo odložiť s cieľom zosúladiť jeho dátum uplatňovania s dátumom transpozície smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/50/EÚ, ktorý je stanovený v článku 4 ods. 1 uvedenej smernice (3),

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Predmet úpravy

V tomto delegovanom nariadení sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania článku 9 ods. 6b, článku 13 ods. 1a písm. a) a b) a článku 13 ods. 4 smernice 2004/109/ES.

Článok 2

Zoskupenie podielov

Podiely podľa článku 9, článku 10 a článku 13 smernice 2004/109/ES sa na účely výpočtu prahovej hodnoty 5 % uvedenej v článku 9 ods. 5 a ods. 6 tejto smernice zoskupia.

Článok 3

Zoskupenie podielov v prípade skupiny spoločností

Na účely výpočtu prahovej hodnoty 5 % uvedenej v článku 9 ods. 5 a ods. 6 smernice 2004/109/ES sa v prípade skupiny spoločností podiely zoskupia na úrovni skupiny podľa zásady uvedenej v článku 10 písm. e) uvedenej smernice.

Článok 4

Finančné nástroje, pre ktoré referenciu predstavuje balík akcií alebo index

1.   Hlasovacie práva uvedené v článku 13 ods. 1a písm. a) smernice 2004/109/ES v prípade finančných nástrojov, pre ktoré referenciu predstavuje balík akcií alebo index, sa vypočítajú na základe váhy akcie v balíku akcií alebo indexu, ak platí ktorákoľvek z týchto podmienok:

| a) | hlasovacie práva špecifického emitenta držané prostredníctvom finančných nástrojov, pre ktoré referenciu predstavuje balík akcií alebo index, predstavujú 1 % alebo viac hlasovacích práv spojených s akciami tohto emitenta, |
| --- | --- |

a)

hlasovacie práva špecifického emitenta držané prostredníctvom finančných nástrojov, pre ktoré referenciu predstavuje balík akcií alebo index, predstavujú 1 % alebo viac hlasovacích práv spojených s akciami tohto emitenta,

| b) | akcie v rámci balíka alebo indexu predstavujú 20 % alebo viac hodnoty cenných papierov v balíku alebo indexe. |
| --- | --- |

b)

akcie v rámci balíka alebo indexu predstavujú 20 % alebo viac hodnoty cenných papierov v balíku alebo indexe.

2.   V prípade finančných nástrojov, pre ktoré referenciu predstavuje rad balíkov akcií alebo indexov, sa hlasovacie práva držané prostredníctvom jednotlivých balíkov alebo indexov nesmú kumulovať na účely prahových hodnôt stanovených v odseku 1.

Článok 5

Finančné nástroje, ktoré umožňujú výlučne vyrovnanie v hotovosti

1.   Počet hlasovacích práv uvedený v článku 13 ods. 1a písm. b) smernice 2004/109/ES, pokiaľ ide o finančné nástroje, ktoré umožňujú výlučne vyrovnanie v hotovosti, s lineárnym symetrickým profilom výnosu v súlade s podkladovou akciou sa vypočíta na základe úpravy faktorom delta, pričom hotovostná pozícia sa rovná 1.

2.   Počet hlasovacích práv, pokiaľ ide o finančné nástroje, ktoré umožňujú výlučne vyrovnanie v hotovosti, bez lineárneho symetrického profilu výnosu v súlade s podkladovou akciou, sa vypočíta na základe úpravy faktorom delta s použitím všeobecne uznávaného štandardného modelu oceňovania.

3.   Všeobecne uznávaný štandardný model oceňovania je model, ktorý sa vo všeobecnosti používa vo finančnom sektore pre uvedený finančný nástroj a ktorý je dostatočne spoľahlivý na to, aby zohľadnil prvky relevantné pre ocenenie daného nástroja. Medzi prvky, ktoré sú relevantné pre ocenenie, patria prinajmenšom všetky tieto prvky:

| a) | úroková sadzba; |
| --- | --- |

a)

úroková sadzba;

| b) | výplaty dividend; |
| --- | --- |

b)

výplaty dividend;

| c) | splatnosť; |
| --- | --- |

c)

splatnosť;

| d) | volatilita; |
| --- | --- |

d)

volatilita;

| e) | cena podkladovej akcie. |
| --- | --- |

e)

cena podkladovej akcie.

4.   Pri stanovovaní faktora delta musí držiteľ finančného nástroja zabezpečiť všetky tieto aspekty:

| a) | použitý model zahŕňa komplexnosť a riziko všetkých finančných nástrojov; |
| --- | --- |

a)

použitý model zahŕňa komplexnosť a riziko všetkých finančných nástrojov;

| b) | rovnaký model sa konzistentným spôsobom používa na vypočítanie počtu hlasovacích práv pri danom finančnom nástroji. |
| --- | --- |

b)

rovnaký model sa konzistentným spôsobom používa na vypočítanie počtu hlasovacích práv pri danom finančnom nástroji.

5.   Systémy informačných technológií používané na výpočet faktora delta zabezpečia konzistentné, presné a včasné podávanie správ o hlasovacích právach.

6.   Počet hlasovacích práv sa počíta denne, pričom sa zohľadňuje posledná zatváracia cena podkladovej akcie. Keď držiteľ finančného nástroja dosiahne alebo presiahne prahové hodnoty alebo keď klesne pod prahové hodnoty stanovené v článku 9 ods. 1 smernice 2004/109/ES, oznámi to emitentovi.

Článok 6

Transakcie slúžiace na splnenie pokynov klientov

Výnimka uvedená v článku 9 ods. 6 smernice 2004/109/ES sa uplatňuje na finančné nástroje v držbe fyzickej alebo právnickej osoby, ktorá plní pokyny prijaté od klientov alebo reaguje na požiadavky klientov obchodovať inak, než na vlastný účet, alebo vykonáva zaistenie pozícií vyplývajúcich z týchto obchodov.

Článok 7

Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 26. novembra 2015.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 17. decembra 2014

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 390, 31.12.2004, s. 38.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/77/ES (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 84).

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/50/EÚ z 22. októbra 2013, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES o harmonizácii požiadaviek na transparentnosť v súvislosti s informáciami o emitentoch, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/71/ES o prospekte, ktorý sa zverejňuje pri verejnej ponuke cenných papierov alebo ich prijatí na obchodovanie, a smernica Komisie 2007/14/ES, ktorou sa stanovujú podrobné pravidlá implementácie určitých ustanovení smernice 2004/109/ES (Ú. v. EÚ L 294, 6.11.2013, s. 13).

3

---

| 13.5.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 120/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 120/6

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/762

z 12. mája 2015,

ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh schvaľuje účinná látka hydroxid vápenatý a ktorým sa mení príloha k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 540/2011

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 z 21. októbra 2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh a o zrušení smerníc Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a najmä na jeho článok 23 ods. 5 v spojení s článkom 13 ods. 2,

keďže:

| (1) | V súlade s článkom 23 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1107/2009 bola Komisii 19. septembra 2012 od spoločnosti European Group of the International Federation of Organic Agriculture Movements (IFOAM) doručená žiadosť o schválenie látky hydroxid vápenatý ako základnej látky. K uvedenej žiadosti boli pripojené informácie požadované v článku 23 ods. 3 druhom pododseku. |
| --- | --- |

(1)

V súlade s článkom 23 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1107/2009 bola Komisii 19. septembra 2012 od spoločnosti European Group of the International Federation of Organic Agriculture Movements (IFOAM) doručená žiadosť o schválenie látky hydroxid vápenatý ako základnej látky. K uvedenej žiadosti boli pripojené informácie požadované v článku 23 ods. 3 druhom pododseku.

| (2) | Komisia požiadala Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) o vedeckú pomoc. Úrad predložil Komisii technickú správu o dotknutej látke 16. septembra 2014 (2). Komisia predložila Stálemu výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá 20. marca 2015 revíznu správu (3) a návrh tohto nariadenia o schválení hydroxidu vápenatého. |
| --- | --- |

(2)

Komisia požiadala Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) o vedeckú pomoc. Úrad predložil Komisii technickú správu o dotknutej látke 16. septembra 2014 (2). Komisia predložila Stálemu výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá 20. marca 2015 revíznu správu (3) a návrh tohto nariadenia o schválení hydroxidu vápenatého.

| (3) | Dokumentácia poskytnutá žiadateľom a výsledky skúmania vykonaného úradom svedčia o tom, že hydroxid vápenatý spĺňa kritériá potravín podľa definície v článku 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 (4). Aj keď sa nepoužíva predovšetkým na účely ochrany rastlín, je užitočný pri ochrane rastlín v prípravku, ktorý sa skladá z tejto látky a vody. Preto ho treba považovať za základnú látku. |
| --- | --- |

(3)

Dokumentácia poskytnutá žiadateľom a výsledky skúmania vykonaného úradom svedčia o tom, že hydroxid vápenatý spĺňa kritériá potravín podľa definície v článku 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 (4). Aj keď sa nepoužíva predovšetkým na účely ochrany rastlín, je užitočný pri ochrane rastlín v prípravku, ktorý sa skladá z tejto látky a vody. Preto ho treba považovať za základnú látku.

| (4) | Z vykonaných preskúmaní vyplýva, že v prípade látky hydroxid vápenatý možno očakávať, že vo všeobecnosti spĺňa požiadavky stanovené v článku 23 nariadenia (ES) č. 1107/2009, najmä pokiaľ ide o spôsoby používania, ktoré boli preskúmané a podrobne opísané v revíznej správe Komisie. Preto je vhodné hydroxid vápenatý schváliť ako základnú látku. |
| --- | --- |

(4)

Z vykonaných preskúmaní vyplýva, že v prípade látky hydroxid vápenatý možno očakávať, že vo všeobecnosti spĺňa požiadavky stanovené v článku 23 nariadenia (ES) č. 1107/2009, najmä pokiaľ ide o spôsoby používania, ktoré boli preskúmané a podrobne opísané v revíznej správe Komisie. Preto je vhodné hydroxid vápenatý schváliť ako základnú látku.

| (5) | V súlade s článkom 13 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1107/2009 v spojení s jeho článkom 6 a vzhľadom na súčasné vedecké a technické poznatky je však potrebné stanoviť určité podmienky schválenia, ktoré sú uvedené v prílohe I k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

(5)

V súlade s článkom 13 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1107/2009 v spojení s jeho článkom 6 a vzhľadom na súčasné vedecké a technické poznatky je však potrebné stanoviť určité podmienky schválenia, ktoré sú uvedené v prílohe I k tomuto nariadeniu.

| (6) | V súlade s článkom 13 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1107/2009 by sa príloha k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 540/2011 (5) mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(6)

V súlade s článkom 13 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1107/2009 by sa príloha k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 540/2011 (5) mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (7) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá, |
| --- | --- |

(7)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Schválenie základnej látky

Základná látka hydroxid vápenatý špecifikovaná v prílohe I sa schvaľuje za podmienok stanovených v uvedenej prílohe.

Článok 2

Zmeny vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 540/2011

Časť C prílohy k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 540/2011 sa mení v súlade s prílohou II k tomuto nariadeniu.

Článok 3

Nadobudnutie účinnosti a dátum uplatňovania

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. júla 2015.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 12. mája 2015

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Outcome of the consultation with Member States and EFSA on the basic substance application and its update on calcium hydroxide for use in plant protection against fungal diseases on pome fruit. EFSA supporting publication 2014:EN-655. 63 s

2

(3)  http://ec.europa.eu/sanco_pesticides/public/?event=activesubstance.selection&language=EN

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 z 28. januára 2002, ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a požiadavky potravinového práva, zriaďuje Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a stanovujú postupy v záležitostiach bezpečnosti potravín (Ú. v. ES L 31, 1.2.2002, s. 1).

4

(5)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 540/2011 z 25. mája 2011, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokiaľ ide o zoznam schválených účinných látok (Ú. v. EÚ L 153, 11.6.2011, s. 1).

5

---

PRÍLOHA I

| Bežný názov, identifikačné čísla | Názov IUPAC | Čistota (1) | Dátum schválenia | Osobitné ustanovenia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hydroxid vápenatý
  CAS č. 1305-62-0 | Hydroxid vápenatý | 920 g/kg
  potravinová akostná trieda
  Nečistoty, ktoré sú z toxikologického hľadiska považované za rizikové a ktorých obsah nesmie prekročiť stanovené hodnoty (vyjadrené v mg/kg v sušine): | Bárium 300 mg/kg |

Bežný názov, identifikačné čísla

Názov IUPAC

Čistota (1)

Dátum schválenia

Osobitné ustanovenia

Hydroxid vápenatý

CAS č. 1305-62-0

Hydroxid vápenatý

920 g/kg

potravinová akostná trieda

Nečistoty, ktoré sú z toxikologického hľadiska považované za rizikové a ktorých obsah nesmie prekročiť stanovené hodnoty (vyjadrené v mg/kg v sušine):

Bárium 300 mg/kg

| | Fluorid 50 mg/kg |
| --- | --- |

Fluorid 50 mg/kg

| | Arzén 3 mg/kg |
| --- | --- |

Arzén 3 mg/kg

| | Olovo 2 mg/kg. |
| --- | --- |

Olovo 2 mg/kg.

1. júla 2015

Hydroxid vápenatý sa musí používať v súlade s osobitnými podmienkami, ktoré sú zahrnuté v záveroch revíznej správy o hydroxide vápenatom (SANCO/10148/2015), a najmä v jej dodatkoch I a II, v zmysle znenia finalizovaného Stálym výborom pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá 20. marca 2015.

---

(1)  Ďalšie podrobnosti o identite, špecifikácii a spôsobe použitia základnej látky sú uvedené v revíznej správe.

---

PRÍLOHA II

V časti C prílohy k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 540/2011 sa dopĺňa tento záznam:

| Číslo | Bežný názov, identifikačné čísla | Názov IUPAC | Čistota (*) | Dátum schválenia | Osobitné ustanovenia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „4. | Hydroxid vápenatý
  CAS č. 1305-62-0 | Hydroxid vápenatý | 920 g/kg
  potravinová akostná trieda
  Tieto nečistoty sú z toxikologického hľadiska považované za rizikové a ich obsah nesmie prekročiť stanovené hodnoty (vyjadrené v mg/kg v sušine): | Bárium 300 mg/kg |

Číslo

Bežný názov, identifikačné čísla

Názov IUPAC

Čistota (*)

Dátum schválenia

Osobitné ustanovenia

„4.

Hydroxid vápenatý

CAS č. 1305-62-0

Hydroxid vápenatý

920 g/kg

potravinová akostná trieda

Tieto nečistoty sú z toxikologického hľadiska považované za rizikové a ich obsah nesmie prekročiť stanovené hodnoty (vyjadrené v mg/kg v sušine):

Bárium 300 mg/kg

| | Fluorid 50 mg/kg |
| --- | --- |

Fluorid 50 mg/kg

| | Arzén 3 mg/kg |
| --- | --- |

Arzén 3 mg/kg

| | Olovo 2 mg/kg. |
| --- | --- |

Olovo 2 mg/kg.

1. júla 2015

Hydroxid vápenatý sa musí používať v súlade s osobitnými podmienkami, ktoré sú zahrnuté v záveroch revíznej správy o hydroxide vápenatom (SANCO/10148/2015), a najmä v jej dodatkoch I a II, v zmysle znenia finalizovaného Stálym výborom pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá 20. marca 2015.“

---

(*)  Ďalšie podrobnosti o identite, špecifikácii a spôsobe použitia základnej látky sú uvedené v revíznej správe.

*

---

| 13.5.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 120/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 120/10

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/763

z 12. mája 2015

o zavedení dočasného antidumpingového cla na dovoz určitých plochých valcovaných výrobkov s orientovanou štruktúrou z kremíkovej elektroocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Japonsku, Kórejskej republike, Ruskej federácii a Spojených štátoch amerických

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) („základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7 ods. 4,

po porade s členskými štátmi,

keďže:

1.   POSTUP

1.1.   Začatie konania

| (1) | Európska komisia (ďalej len „Komisia“) začala 14. augusta 2014 antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa dovozov plochých valcovaných výrobkov s orientovanou štruktúrou z kremíkovej elektroocele (ďalej len „GOES“) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „Čína“), Japonsku, Kórejskej republike (ďalej len „Kórea“), Ruskej federácii (ďalej len „Rusko“) a Spojených štátoch amerických (ďalej len „USA“) (ďalej spoločne označované ako „príslušné krajiny“) do Únie na základe článku 5 základného nariadenia. V Úradnom vestníku Európskej únie
   (2) uverejnila oznámenie o začatí konania (ďalej len „oznámenie o začatí konania“). |
| --- | --- |

(1)

Európska komisia (ďalej len „Komisia“) začala 14. augusta 2014 antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa dovozov plochých valcovaných výrobkov s orientovanou štruktúrou z kremíkovej elektroocele (ďalej len „GOES“) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „Čína“), Japonsku, Kórejskej republike (ďalej len „Kórea“), Ruskej federácii (ďalej len „Rusko“) a Spojených štátoch amerických (ďalej len „USA“) (ďalej spoločne označované ako „príslušné krajiny“) do Únie na základe článku 5 základného nariadenia. V Úradnom vestníku Európskej únie
   (2) uverejnila oznámenie o začatí konania (ďalej len „oznámenie o začatí konania“).

| (2) | Konanie sa začalo na základe podnetu, ktoré 30. júna 2014 podalo Európske združenie oceliarskeho priemyslu (ďalej len „EUROFER“ alebo „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorých výroba predstavuje viac než 25 % celkovej výroby GOES v Únii. V tomto prípade predstavovali všetci známi výrobcovia v Únii v priebehu obdobia prešetrovania „výrobné odvetvie Únie“. Podnet obsahoval dôkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a vyplývajúcej značnej ujme, ktoré postačovali na odôvodnenie začatia prešetrovania. |
| --- | --- |

(2)

Konanie sa začalo na základe podnetu, ktoré 30. júna 2014 podalo Európske združenie oceliarskeho priemyslu (ďalej len „EUROFER“ alebo „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorých výroba predstavuje viac než 25 % celkovej výroby GOES v Únii. V tomto prípade predstavovali všetci známi výrobcovia v Únii v priebehu obdobia prešetrovania „výrobné odvetvie Únie“. Podnet obsahoval dôkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a vyplývajúcej značnej ujme, ktoré postačovali na odôvodnenie začatia prešetrovania.

| (3) | Dňa 16. februára 2015 navrhovateľ požiadal o registráciu dovozu podľa článku 14 ods. 5 základného nariadenia s ohľadom na možný retroaktívny výber cla podľa článku 10 ods. 4 základného nariadenia. Niekoľko zainteresovaných strán tvrdilo, že podmienky na registráciu dovozu v tomto prípade neexistujú a že retroaktívny výber cla by vážne poškodil záujmy výrobcov transformátorov v EÚ a pre výrobné odvetvie Únie by nebol prínosom. Dňa 14. apríla 2015 navrhovateľ informoval Komisiu o stiahnutí svojej žiadosti o registráciu. |
| --- | --- |

(3)

Dňa 16. februára 2015 navrhovateľ požiadal o registráciu dovozu podľa článku 14 ods. 5 základného nariadenia s ohľadom na možný retroaktívny výber cla podľa článku 10 ods. 4 základného nariadenia. Niekoľko zainteresovaných strán tvrdilo, že podmienky na registráciu dovozu v tomto prípade neexistujú a že retroaktívny výber cla by vážne poškodil záujmy výrobcov transformátorov v EÚ a pre výrobné odvetvie Únie by nebol prínosom. Dňa 14. apríla 2015 navrhovateľ informoval Komisiu o stiahnutí svojej žiadosti o registráciu.

1.2.   Zainteresované strany

| (4) | Komisia informovala navrhovateľa, známych vyvážajúcich výrobcov a orgány príslušných krajín, známych dovozcov, dodávateľov a používateľov, obchodníkov, ako aj združenia, o ktorých je známe, že sa ich to týka, o začatí prešetrovania. V oznámení o začatí konania informovala zainteresované strany, že dočasne vybrala Kórejskú republiku ako tretiu krajinu s trhovým hospodárstvom (ďalej len „analogická krajina“) v zmysle článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia, a vyzvala na predloženie pripomienok k tomuto výberu. |
| --- | --- |

(4)

Komisia informovala navrhovateľa, známych vyvážajúcich výrobcov a orgány príslušných krajín, známych dovozcov, dodávateľov a používateľov, obchodníkov, ako aj združenia, o ktorých je známe, že sa ich to týka, o začatí prešetrovania. V oznámení o začatí konania informovala zainteresované strany, že dočasne vybrala Kórejskú republiku ako tretiu krajinu s trhovým hospodárstvom (ďalej len „analogická krajina“) v zmysle článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia, a vyzvala na predloženie pripomienok k tomuto výberu.

| (5) | Zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje názory písomne a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že majú konkrétne dôvody na vypočutie, boli vypočuté. |
| --- | --- |

(5)

Zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje názory písomne a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že majú konkrétne dôvody na vypočutie, boli vypočuté.

1.3.   Výber vzorky

| (6) | Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že by mohla vybrať vzorky neprepojených dovozcov a vyvážajúcich výrobcov v príslušných krajinách v súlade s článkom 17 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(6)

Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že by mohla vybrať vzorky neprepojených dovozcov a vyvážajúcich výrobcov v príslušných krajinách v súlade s článkom 17 základného nariadenia.

| (7) | V prípade vývozcov Únie nebol potrebný výber vzorky, pretože (šiesti) známi vývozcovia Únie predstavujú 100 % z celkovej výroby podobného výrobku v Únii. |
| --- | --- |

(7)

V prípade vývozcov Únie nebol potrebný výber vzorky, pretože (šiesti) známi vývozcovia Únie predstavujú 100 % z celkovej výroby podobného výrobku v Únii.

a)   Výber vzorky dovozcov

| (8) | Komisia požiadala neprepojených dovozcov o poskytnutie informácií stanovených v oznámení o začatí konania, aby mohla rozhodnúť o tom, či je výber vzorky potrebný, a ak áno, aby mohla vybrať vzorku. |
| --- | --- |

(8)

Komisia požiadala neprepojených dovozcov o poskytnutie informácií stanovených v oznámení o začatí konania, aby mohla rozhodnúť o tom, či je výber vzorky potrebný, a ak áno, aby mohla vybrať vzorku.

| (9) | Dvaja neprepojení dovozcovia poskytli požadované informácie a súhlasili so zahrnutím do výberu vzorky. Komisia so zreteľom na obmedzený počet spolupracujúcich dovozcov rozhodla, že výber vzorky nebol potrebný. |
| --- | --- |

(9)

Dvaja neprepojení dovozcovia poskytli požadované informácie a súhlasili so zahrnutím do výberu vzorky. Komisia so zreteľom na obmedzený počet spolupracujúcich dovozcov rozhodla, že výber vzorky nebol potrebný.

b)   Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov

| (10) | Komisia požiadala všetkých výrobcov vyvážajúcich do príslušných krajín o poskytnutie informácií stanovených v oznámení o začatí konania, aby mohla rozhodnúť o tom, či je výber vzorky potrebný, a ak áno, aby mohla vybrať vzorku. Komisia ďalej požiadala orgány príslušných krajín, aby určili ostatných vyvážajúcich výrobcov (ak existujú), ktorí by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní, a/alebo aby sa s nimi spojili. |
| --- | --- |

(10)

Komisia požiadala všetkých výrobcov vyvážajúcich do príslušných krajín o poskytnutie informácií stanovených v oznámení o začatí konania, aby mohla rozhodnúť o tom, či je výber vzorky potrebný, a ak áno, aby mohla vybrať vzorku. Komisia ďalej požiadala orgány príslušných krajín, aby určili ostatných vyvážajúcich výrobcov (ak existujú), ktorí by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní, a/alebo aby sa s nimi spojili.

| (11) | Sedem vyvážajúcich výrobcov alebo skupín vyvážajúcich výrobcov, z toho najviac dve spoločnosti z každej príslušnej krajiny, poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zahrnutím do výberu vzoriek. Komisia so zreteľom na nízky počet spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov rozhodla, že výber vzoriek nie je potrebný pre žiadnu z príslušných krajín. |
| --- | --- |

(11)

Sedem vyvážajúcich výrobcov alebo skupín vyvážajúcich výrobcov, z toho najviac dve spoločnosti z každej príslušnej krajiny, poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zahrnutím do výberu vzoriek. Komisia so zreteľom na nízky počet spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov rozhodla, že výber vzoriek nie je potrebný pre žiadnu z príslušných krajín.

1.4.   Formuláre žiadosti o trhovohospodárske zaobchádzanie

| (12) | Komisia na účely článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia poslala orgánom a spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom v Číne formuláre žiadosti o trhovohospodárske zaobchádzanie. Žiadny zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nepožiadal o trhovohospodárske zaobchádzanie. |
| --- | --- |

(12)

Komisia na účely článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia poslala orgánom a spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom v Číne formuláre žiadosti o trhovohospodárske zaobchádzanie. Žiadny zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nepožiadal o trhovohospodárske zaobchádzanie.

1.5.   Odpovede na dotazník

| (13) | Komisia poslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých je známa ich zainteresovanosť, a všetkým spoločnostiam, ktoré sa ohlásili v lehotách stanovených v oznámení o začatí konania. Odpovede na dotazníky boli prijaté od všetkých známych (šiestich) výrobcov Únie, desiatich používateľov a dvoch dovozcov neprepojených s vyvážajúcimi výrobcami v príslušných krajinách. Dvaja vyvážajúci výrobcovia v Číne, jeden vyvážajúci výrobca v Kórei, dvaja vyvážajúci výrobcovia v Japonsku, jeden vyvážajúci výrobca v Rusku a jeden vyvážajúci výrobca z USA takisto poskytli odpovede na dotazníky. |
| --- | --- |

(13)

Komisia poslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých je známa ich zainteresovanosť, a všetkým spoločnostiam, ktoré sa ohlásili v lehotách stanovených v oznámení o začatí konania. Odpovede na dotazníky boli prijaté od všetkých známych (šiestich) výrobcov Únie, desiatich používateľov a dvoch dovozcov neprepojených s vyvážajúcimi výrobcami v príslušných krajinách. Dvaja vyvážajúci výrobcovia v Číne, jeden vyvážajúci výrobca v Kórei, dvaja vyvážajúci výrobcovia v Japonsku, jeden vyvážajúci výrobca v Rusku a jeden vyvážajúci výrobca z USA takisto poskytli odpovede na dotazníky.

1.6.   Overovanie na mieste

| (14) | Komisia vykonala overovanie na mieste podľa článku 16 základného nariadenia v týchto spoločnostiach:






  — | Výrobcovia Únie:






  — | ThyssenKrupp Electrical Steel UGO SAS, Isbergues, Francúzsko |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Komisia vykonala overovanie na mieste podľa článku 16 základného nariadenia v týchto spoločnostiach:

—

Výrobcovia Únie:

—

ThyssenKrupp Electrical Steel UGO SAS, Isbergues, Francúzsko

| — | ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelsenkirchen, Nemecko |
| --- | --- |

—

ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelsenkirchen, Nemecko

| — | Tata Steel UK Limited (Orb Electrical Steels), Newport, Spojené kráľovstvo (3) |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Limited (Orb Electrical Steels), Newport, Spojené kráľovstvo (3)

| — | Stalprodukt s.a., Bochnia, Poľsko |
| --- | --- |

—

Stalprodukt s.a., Bochnia, Poľsko

| — | ArcelorMittal Frýdek-Místek a.s., Frýdek-Místek; Česká republika |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Frýdek-Místek a.s., Frýdek-Místek; Česká republika

| — | Neprepojení dovozcovia v Únii:






  — | Hyundai Corporation Europe GmbH, Schwalbach am Taunus, Nemecko |
| --- | --- | --- |

—

Neprepojení dovozcovia v Únii:

—

Hyundai Corporation Europe GmbH, Schwalbach am Taunus, Nemecko

| — | Siecop Europe GmbH, Duisburg, Nemecko |
| --- | --- |

—

Siecop Europe GmbH, Duisburg, Nemecko

| — | Používatelia v Únii:






  — | Siemens Aktiengesellschaft, Mníchov, Nemecko |
| --- | --- | --- |

—

Používatelia v Únii:

—

Siemens Aktiengesellschaft, Mníchov, Nemecko

| — | Legnano Teknoelectric Company S.p.A., San Giorgio su Legnano (MI), Taliansko |
| --- | --- |

—

Legnano Teknoelectric Company S.p.A., San Giorgio su Legnano (MI), Taliansko

| — | ABB AB, Córdoba, Španielsko |
| --- | --- |

—

ABB AB, Córdoba, Španielsko

| — | SGB-Smit Group, Regensburg, Nemecko |
| --- | --- |

—

SGB-Smit Group, Regensburg, Nemecko

| — | Končar – Distribution and Special Transformers, Inc., Záhreb, Chorvátsko |
| --- | --- |

—

Končar – Distribution and Special Transformers, Inc., Záhreb, Chorvátsko

| — | Alstom Grid UK Limited, Stafford, Spojené kráľovstvo |
| --- | --- |

—

Alstom Grid UK Limited, Stafford, Spojené kráľovstvo

| — | Vyvážajúci výrobcovia v príslušných krajinách:






  — | Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. (ďalej len „Baosteel“), Šanghaj, Čína |
| --- | --- | --- |

—

Vyvážajúci výrobcovia v príslušných krajinách:

—

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. (ďalej len „Baosteel“), Šanghaj, Čína

| — | Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., (ďalej len „WISCO“) Wuhan, Čína |
| --- | --- |

—

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., (ďalej len „WISCO“) Wuhan, Čína

| — | JFE Steel Corporation, Tokio, Japonsko |
| --- | --- |

—

JFE Steel Corporation, Tokio, Japonsko

| — | Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokio, Japonsko |
| --- | --- |

—

Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokio, Japonsko

| — | POSCO a prepojené spoločnosti POSCO TMC, POSCO Koha a DWIC, Soul, Kórea |
| --- | --- |

—

POSCO a prepojené spoločnosti POSCO TMC, POSCO Koha a DWIC, Soul, Kórea

| — | OJSC Novolipetsk Steel, Lipetsk a VIZ Steel, Jekaterinburg, Rusko (súčasť skupiny NLMK) |
| --- | --- |

—

OJSC Novolipetsk Steel, Lipetsk a VIZ Steel, Jekaterinburg, Rusko (súčasť skupiny NLMK)

| — | AK Steel Corporation, Ohio, USA |
| --- | --- |

—

AK Steel Corporation, Ohio, USA

| — | Prepojení dovozcovia/obchodníci:






  — | Novex Trading (Swiss) S.A. (súčasť skupiny NLMK), Švajčiarsko |
| --- | --- | --- |

—

Prepojení dovozcovia/obchodníci:

—

Novex Trading (Swiss) S.A. (súčasť skupiny NLMK), Švajčiarsko

| — | Wisco Europe, Nemecko |
| --- | --- |

—

Wisco Europe, Nemecko

| — | Baosteel Germany, Nemecko |
| --- | --- |

—

Baosteel Germany, Nemecko

| — | Baosteel Italy, Taliansko |
| --- | --- |

—

Baosteel Italy, Taliansko

| — | DWIC Germany (súčasť skupiny POSCO), Nemecko |
| --- | --- |

—

DWIC Germany (súčasť skupiny POSCO), Nemecko

| — | DWIC Italy (súčasť skupiny POSCO), Taliansko |
| --- | --- |

—

DWIC Italy (súčasť skupiny POSCO), Taliansko

1.7.   Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie

| (15) | Dumping a ujma boli prešetrované v období od 1. júla 2013 do 30. júna 2014 (ďalej len „obdobie prešetrovania“). Trendy relevantné pre posúdenie ujmy boli skúmané v období od 1. januára 2011 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“). |
| --- | --- |

(15)

Dumping a ujma boli prešetrované v období od 1. júla 2013 do 30. júna 2014 (ďalej len „obdobie prešetrovania“). Trendy relevantné pre posúdenie ujmy boli skúmané v období od 1. januára 2011 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

2.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

2.1.   Príslušný výrobok

| (16) | Príslušný výrobok je plochý valcovaný výrobok s orientovanou štruktúrou z kremíkovej elektroocele s hrúbkou viac ako 0,16 mm s pôvodom v Číne, Japonsku, Kórei, Rusku a USA, v súčasnosti zaradený pod číselnými znakmi KN ex 7225 11 00 a ex 7226 11 00 (ďalej len „príslušný výrobok“). |
| --- | --- |

(16)

Príslušný výrobok je plochý valcovaný výrobok s orientovanou štruktúrou z kremíkovej elektroocele s hrúbkou viac ako 0,16 mm s pôvodom v Číne, Japonsku, Kórei, Rusku a USA, v súčasnosti zaradený pod číselnými znakmi KN ex 7225 11 00 a ex 7226 11 00 (ďalej len „príslušný výrobok“).

| (17) | GOES sa vyrába zo zvitkov kremíkovej legovanej ocele rôznych hrúbok valcovaných za tepla, štruktúra jednotlivých zŕn je rovnomerne orientovaná s cieľom dosiahnuť magnetickú vodivosť s vysokým stupňom účinnosti. Neúčinnosť, pokiaľ ide o túto vodivosť, sa nazýva „strata v jadre“, je primárnym ukazovateľom kvality tohto výrobku a vyjadruje sa vo W/kg. GOES možno vyrábať s vysokou permeabilitou alebo ako konvenčné GOES. Typy s vysokou permeabilitou umožňujú dosiahnuť nižšie straty v jadre pri akejkoľvek danej hrúbke plechov. Typy s vysokou permeabilitou možno navyše vyrábať ako doménovo usporiadané s ešte nižšími stratami v jadre v dôsledku rytia tenkých čiar na povrch ocele. |
| --- | --- |

(17)

GOES sa vyrába zo zvitkov kremíkovej legovanej ocele rôznych hrúbok valcovaných za tepla, štruktúra jednotlivých zŕn je rovnomerne orientovaná s cieľom dosiahnuť magnetickú vodivosť s vysokým stupňom účinnosti. Neúčinnosť, pokiaľ ide o túto vodivosť, sa nazýva „strata v jadre“, je primárnym ukazovateľom kvality tohto výrobku a vyjadruje sa vo W/kg. GOES možno vyrábať s vysokou permeabilitou alebo ako konvenčné GOES. Typy s vysokou permeabilitou umožňujú dosiahnuť nižšie straty v jadre pri akejkoľvek danej hrúbke plechov. Typy s vysokou permeabilitou možno navyše vyrábať ako doménovo usporiadané s ešte nižšími stratami v jadre v dôsledku rytia tenkých čiar na povrch ocele.

| (18) | Napriek rozdielom permeability, hrúbky a šírky majú všetky typy príslušného výrobku v zásade rovnaké základné fyzikálne vlastnosti a majú v podstate rovnaké základné použitie. |
| --- | --- |

(18)

Napriek rozdielom permeability, hrúbky a šírky majú všetky typy príslušného výrobku v zásade rovnaké základné fyzikálne vlastnosti a majú v podstate rovnaké základné použitie.

| (19) | GOES sa používajú hlavne v elektrických zariadeniach, kde možno magnetický tok obmedziť na zoradenie do „orientovaného“ smeru, ako napríklad keď je elektrická energia prenášaná na veľké vzdialenosti. Príslušný výrobok sa teda používa ako základný materiál vo výkonových a v distribučných transformátoroch. |
| --- | --- |

(19)

GOES sa používajú hlavne v elektrických zariadeniach, kde možno magnetický tok obmedziť na zoradenie do „orientovaného“ smeru, ako napríklad keď je elektrická energia prenášaná na veľké vzdialenosti. Príslušný výrobok sa teda používa ako základný materiál vo výkonových a v distribučných transformátoroch.

| (20) | GOES sa používajú aj v paralelných reaktoroch, ktoré sa používajú v prenosových sústavách elektrickej siete vysokého napätia na stabilizovanie napätia pri zmenách zaťaženia. Príslušný výrobok sa môže používať aj v zariadení s menšími transformátormi vrátane domácich spotrebičov a leteckého sektora, v leteckých a elektronických zariadeniach. GOES sa ďalej môžu používať vo veľkých, vysokovýkonných generátoroch, keď konštrukcia umožňuje efektívne využívanie smerových magnetických vlastností. |
| --- | --- |

(20)

GOES sa používajú aj v paralelných reaktoroch, ktoré sa používajú v prenosových sústavách elektrickej siete vysokého napätia na stabilizovanie napätia pri zmenách zaťaženia. Príslušný výrobok sa môže používať aj v zariadení s menšími transformátormi vrátane domácich spotrebičov a leteckého sektora, v leteckých a elektronických zariadeniach. GOES sa ďalej môžu používať vo veľkých, vysokovýkonných generátoroch, keď konštrukcia umožňuje efektívne využívanie smerových magnetických vlastností.

| (21) | GOES s hrúbkou 0,16 mm alebo menej nie sú súčasťou príslušného výrobku. Tieto tenké GOES sa typicky používajú v leteckom a medicínskom inžinierstve. Tenké GOES sa vyrábajú z bežných plechov GOES, z ktorých sa odstráni valcovaný povrch a plechy sa opäť valcujú, žíhajú a dostanú nový povrch. Podľa podnetov sa z príslušných krajín do Únie doviezlo len veľmi malé množstvo tenkých GOES. |
| --- | --- |

(21)

GOES s hrúbkou 0,16 mm alebo menej nie sú súčasťou príslušného výrobku. Tieto tenké GOES sa typicky používajú v leteckom a medicínskom inžinierstve. Tenké GOES sa vyrábajú z bežných plechov GOES, z ktorých sa odstráni valcovaný povrch a plechy sa opäť valcujú, žíhajú a dostanú nový povrch. Podľa podnetov sa z príslušných krajín do Únie doviezlo len veľmi malé množstvo tenkých GOES.

2.2.   Podobný výrobok

| (22) | Z prešetrovania vyplynulo, že tieto výrobky majú rovnaké základné fyzikálne vlastnosti a aj rovnaké základné použitia:






  a) | príslušný výrobok; |
| --- | --- | --- |

(22)

Z prešetrovania vyplynulo, že tieto výrobky majú rovnaké základné fyzikálne vlastnosti a aj rovnaké základné použitia:

a)

príslušný výrobok;

| b) | výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu v Rusku, Kórei, Japonsku, Číne a USA; |
| --- | --- |

b)

výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu v Rusku, Kórei, Japonsku, Číne a USA;

| c) | výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobným odvetvím Únie. |
| --- | --- |

c)

výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobným odvetvím Únie.

| (23) | Komisia preto predbežne rozhodla, že tieto výrobky sú podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(23)

Komisia preto predbežne rozhodla, že tieto výrobky sú podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

2.3.   Tvrdenia a vysvetlenia týkajúce sa rozsahu výrobku

| (24) | Dvaja vyvážajúci výrobcovia požiadali, aby boli plechy GOES vyrezané na tvar, ktorý sa používa v transformátoroch, nazývané „výseky“ vylúčené z rozsahu výrobku. Tvrdia, že príslušný výrobok sa vyrába (a predáva) vo zvitkoch alebo v bežných dĺžkach podľa požiadavky zákazníkov, zatiaľ čo výseky nemajú tieto charakteristiky. |
| --- | --- |

(24)

Dvaja vyvážajúci výrobcovia požiadali, aby boli plechy GOES vyrezané na tvar, ktorý sa používa v transformátoroch, nazývané „výseky“ vylúčené z rozsahu výrobku. Tvrdia, že príslušný výrobok sa vyrába (a predáva) vo zvitkoch alebo v bežných dĺžkach podľa požiadavky zákazníkov, zatiaľ čo výseky nemajú tieto charakteristiky.

| (25) | Komisia súhlasila s tým, že výseky nepatria do rozsahu výrobku, pretože už majú prvky, ktoré ich identifikujú ako časť transformátora, ako napríklad konkrétne tvary, veľkosti a diery. Ako také už nie sú jednoduché ploché valcované výrobky. Tieto výseky patria aj pod iný číselný znak KN. |
| --- | --- |

(25)

Komisia súhlasila s tým, že výseky nepatria do rozsahu výrobku, pretože už majú prvky, ktoré ich identifikujú ako časť transformátora, ako napríklad konkrétne tvary, veľkosti a diery. Ako také už nie sú jednoduché ploché valcované výrobky. Tieto výseky patria aj pod iný číselný znak KN.

| (26) | Traja vyvážajúci výrobcovia a jeden používateľ tvrdili, že typy s vysokou permeabilitou a/alebo doménovo usporiadané typy so stratou v jadre 0,90 W/kg alebo menej by mali byť vylúčené z rozsahu prešetrovania. Argumentovali, že typy výrobkov s najnižšími stratami v jadre majú výrazne iné vlastnosti, konečné použitia, a preto ich nekupujú rovnakí zákazníci a nesúťažia s ostatnými typmi príslušného výrobku. Preto by mali byť vykonané dve samostatné analýzy ujmy, príčinnej súvislosti a záujmu Únie. |
| --- | --- |

(26)

Traja vyvážajúci výrobcovia a jeden používateľ tvrdili, že typy s vysokou permeabilitou a/alebo doménovo usporiadané typy so stratou v jadre 0,90 W/kg alebo menej by mali byť vylúčené z rozsahu prešetrovania. Argumentovali, že typy výrobkov s najnižšími stratami v jadre majú výrazne iné vlastnosti, konečné použitia, a preto ich nekupujú rovnakí zákazníci a nesúťažia s ostatnými typmi príslušného výrobku. Preto by mali byť vykonané dve samostatné analýzy ujmy, príčinnej súvislosti a záujmu Únie.

| (27) | Príslušný výrobok však je bez ohľadu na stratu v jadre vyrobený z rovnakého základného materiálu, má rovnaké základné vlastnosti a má porovnateľné konečné použitia. Používatelia Únie nakupujú súčasne príslušný výrobok so stratou v jadre 0,90 W/kg alebo menšou a aj príslušný výrobok so stratou v jadre väčšou ako 0,90 W/kg. Tieto tvrdenia boli preto predbežne zamietnuté bez toho, aby bolo dotknuté ďalšie preskúmanie otázky, či je pre určité typy s vysokou permeabilitou a/alebo doménovo usporiadané typy mimoriadne vysokej kvality potrebná samostatná analýza v konečnej fáze na základe ďalších predložených informácií. |
| --- | --- |

(27)

Príslušný výrobok však je bez ohľadu na stratu v jadre vyrobený z rovnakého základného materiálu, má rovnaké základné vlastnosti a má porovnateľné konečné použitia. Používatelia Únie nakupujú súčasne príslušný výrobok so stratou v jadre 0,90 W/kg alebo menšou a aj príslušný výrobok so stratou v jadre väčšou ako 0,90 W/kg. Tieto tvrdenia boli preto predbežne zamietnuté bez toho, aby bolo dotknuté ďalšie preskúmanie otázky, či je pre určité typy s vysokou permeabilitou a/alebo doménovo usporiadané typy mimoriadne vysokej kvality potrebná samostatná analýza v konečnej fáze na základe ďalších predložených informácií.

| (28) | Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že príslušný výrobok so šírkou viac ako 1 150 mm by mal byť vylúčený z rozsahu výrobku, pretože výrobné odvetvie Únie nevie vyrobiť podobný výrobok so šírkou väčšou ako 1 150 mm, zatiaľ čo oni ho vedeli vyrobiť. Tieto výrobky s väčšou šírkou osobitne požadujú niektorí zákazníci, lebo im pomáhajú znížiť stratu ocele pri pozdĺžnom rezaní celého zvitku na dĺžku spĺňajúcu špecifikácie zákazníka. |
| --- | --- |

(28)

Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že príslušný výrobok so šírkou viac ako 1 150 mm by mal byť vylúčený z rozsahu výrobku, pretože výrobné odvetvie Únie nevie vyrobiť podobný výrobok so šírkou väčšou ako 1 150 mm, zatiaľ čo oni ho vedeli vyrobiť. Tieto výrobky s väčšou šírkou osobitne požadujú niektorí zákazníci, lebo im pomáhajú znížiť stratu ocele pri pozdĺžnom rezaní celého zvitku na dĺžku spĺňajúcu špecifikácie zákazníka.

| (29) | Táto žiadosť o vyňatie výrobku nebola prijatá. Skutočnosť, že príslušný výrobok môže o malé množstvo presahovať šírku 1 150 mm alebo viac, nespôsobuje, že tieto položky sú osobitným výrobkom mimo rozsahu prešetrovania. Všetky typy príslušného výrobku majú v zásade rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti a majú v podstate rovnaké základné použitie napriek rozdielom šírky. Obmedzenie rozsahu prešetrovania na určité šírky by navyše umožnilo vyvážajúcim výrobcom vyhnúť sa platným antidumpingovým opatreniam. |
| --- | --- |

(29)

Táto žiadosť o vyňatie výrobku nebola prijatá. Skutočnosť, že príslušný výrobok môže o malé množstvo presahovať šírku 1 150 mm alebo viac, nespôsobuje, že tieto položky sú osobitným výrobkom mimo rozsahu prešetrovania. Všetky typy príslušného výrobku majú v zásade rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti a majú v podstate rovnaké základné použitie napriek rozdielom šírky. Obmedzenie rozsahu prešetrovania na určité šírky by navyše umožnilo vyvážajúcim výrobcom vyhnúť sa platným antidumpingovým opatreniam.

| (30) | Na záver, jeden vyvážajúci výrobca a Stála misia Ruskej federácie pri EÚ argumentovali, že na jednej strane ich najlepšie vyvážané GOES (plochšie, s menším počtom zvarov) a na strane druhej ich vyvážané GOES druhej a tretej triedy (s viacerými nedostatkami, viacerými zvarmi a málo ploché) nie sú podľa ruských postupov v danom odvetví vôbec zameniteľné (žiadnym smerom) a predstavujú rôzne výrobky. Argumentovali teda, že materiál druhej a tretej triedy by mal byť vyňatý z rozsahu výrobku. |
| --- | --- |

(30)

Na záver, jeden vyvážajúci výrobca a Stála misia Ruskej federácie pri EÚ argumentovali, že na jednej strane ich najlepšie vyvážané GOES (plochšie, s menším počtom zvarov) a na strane druhej ich vyvážané GOES druhej a tretej triedy (s viacerými nedostatkami, viacerými zvarmi a málo ploché) nie sú podľa ruských postupov v danom odvetví vôbec zameniteľné (žiadnym smerom) a predstavujú rôzne výrobky. Argumentovali teda, že materiál druhej a tretej triedy by mal byť vyňatý z rozsahu výrobku.

| (31) | Súčasný opis a číselný znak KN príslušného výrobku môžu zahŕňať širokú škálu typov z hľadiska kvality. Výroba výrobkov nižšej kvality výrobcami Únie a vyvážajúcimi výrobcami je súčasťou výrobného procesu a typy nižšej kvality sú vyrobené z rovnakého základného materiálu a na rovnakom výrobnom zariadení. Tieto typy relatívne nižšej kvality sa predávajú aj na použitie v odvetví výroby transformátorov a v plnej miere spĺňajú vymedzenie príslušného výrobku. Komisia preto predbežne zamietla aj túto žiadosť. |
| --- | --- |

(31)

Súčasný opis a číselný znak KN príslušného výrobku môžu zahŕňať širokú škálu typov z hľadiska kvality. Výroba výrobkov nižšej kvality výrobcami Únie a vyvážajúcimi výrobcami je súčasťou výrobného procesu a typy nižšej kvality sú vyrobené z rovnakého základného materiálu a na rovnakom výrobnom zariadení. Tieto typy relatívne nižšej kvality sa predávajú aj na použitie v odvetví výroby transformátorov a v plnej miere spĺňajú vymedzenie príslušného výrobku. Komisia preto predbežne zamietla aj túto žiadosť.

3.   DUMPING

3.1.   Všeobecná metodika

| (32) | Komisia v nižšie uvedených odôvodneniach 33 až 43 vymedzuje všeobecnú metodiku, ktorú použila na dumpingové výpočty. V opodstatnených prípadoch sú otázky špecifické pre určitú krajinu alebo spoločnosť týkajúce sa týchto výpočtov riešené ďalej v texte v oddieloch týkajúcich sa konkrétnych krajín. |
| --- | --- |

(32)

Komisia v nižšie uvedených odôvodneniach 33 až 43 vymedzuje všeobecnú metodiku, ktorú použila na dumpingové výpočty. V opodstatnených prípadoch sú otázky špecifické pre určitú krajinu alebo spoločnosť týkajúce sa týchto výpočtov riešené ďalej v texte v oddieloch týkajúcich sa konkrétnych krajín.

3.1.1.   Normálna hodnota

| (33) | Komisia najprv preskúmala, či je celkový objem predaja na domácom trhu každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Predaj na domácom trhu je reprezentatívny, ak celkový objem predaja na domácom trhu podobného výrobku nezávislým zákazníkom na domácom trhu jedného vyvážajúceho výrobcu predstavuje najmenej 5 % jeho celkového objemu vývozu príslušného výrobku do Únie počas obdobia prešetrovania. |
| --- | --- |

(33)

Komisia najprv preskúmala, či je celkový objem predaja na domácom trhu každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Predaj na domácom trhu je reprezentatívny, ak celkový objem predaja na domácom trhu podobného výrobku nezávislým zákazníkom na domácom trhu jedného vyvážajúceho výrobcu predstavuje najmenej 5 % jeho celkového objemu vývozu príslušného výrobku do Únie počas obdobia prešetrovania.

| (34) | Komisia následne určila typy výrobkov predávané na domácom trhu, ktoré boli totožné alebo porovnateľné s typmi výrobkov predávanými na vývoz do Únie, a preskúmala, či bol predaj na domácom trhu každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu pre každý typ výrobku reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Predaj určitého typu výrobku na domácom trhu je reprezentatívny, ak celkový objem predaja tohto typu výrobku na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas obdobia prešetrovania predstavuje najmenej 5 % celkového objemu predaja identického alebo porovnateľného typu výrobku na vývoz do Únie. |
| --- | --- |

(34)

Komisia následne určila typy výrobkov predávané na domácom trhu, ktoré boli totožné alebo porovnateľné s typmi výrobkov predávanými na vývoz do Únie, a preskúmala, či bol predaj na domácom trhu každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu pre každý typ výrobku reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Predaj určitého typu výrobku na domácom trhu je reprezentatívny, ak celkový objem predaja tohto typu výrobku na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas obdobia prešetrovania predstavuje najmenej 5 % celkového objemu predaja identického alebo porovnateľného typu výrobku na vývoz do Únie.

| (35) | Komisia potom definovala podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu pre každý typ výrobku počas obdobia prešetrovania s cieľom rozhodnúť, či má na výpočet normálnej hodnoty použiť skutočnú predajnú cenu na domácom trhu v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(35)

Komisia potom definovala podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu pre každý typ výrobku počas obdobia prešetrovania s cieľom rozhodnúť, či má na výpočet normálnej hodnoty použiť skutočnú predajnú cenu na domácom trhu v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia.

| (36) | Normálna hodnota je založená na skutočnej cene na domácom trhu pre typ výrobku bez ohľadu na to, či je tento predaj ziskový, alebo nie, ak:






  a) | objem predaja typu výrobku predaného za čistú predajnú cenu, ktorá zodpovedá vypočítaným výrobným nákladom alebo je vyššia, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto typu výrobku, a |
| --- | --- | --- |

(36)

Normálna hodnota je založená na skutočnej cene na domácom trhu pre typ výrobku bez ohľadu na to, či je tento predaj ziskový, alebo nie, ak:

a)

objem predaja typu výrobku predaného za čistú predajnú cenu, ktorá zodpovedá vypočítaným výrobným nákladom alebo je vyššia, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto typu výrobku, a

| b) | vážená priemerná predajná cena tohto typu výrobku je rovnaká alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady. |
| --- | --- |

b)

vážená priemerná predajná cena tohto typu výrobku je rovnaká alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady.

| (37) | Normálna hodnota je v tomto prípade vážený priemer cien všetkých predajov tohto typu výrobku na domácom trhu počas obdobia prešetrovania. |
| --- | --- |

(37)

Normálna hodnota je v tomto prípade vážený priemer cien všetkých predajov tohto typu výrobku na domácom trhu počas obdobia prešetrovania.

| (38) | Normálna hodnota je založená na skutočnej cene typu výrobku na domácom trhu len pre ziskový predaj typov výrobkov na domácom trhu počas obdobia prešetrovania, ak:






  a) | objem ziskového predaja typu výrobku predstavuje 80 % alebo menej celkového objemu predaja tohto typu alebo |
| --- | --- | --- |

(38)

Normálna hodnota je založená na skutočnej cene typu výrobku na domácom trhu len pre ziskový predaj typov výrobkov na domácom trhu počas obdobia prešetrovania, ak:

a)

objem ziskového predaja typu výrobku predstavuje 80 % alebo menej celkového objemu predaja tohto typu alebo

| b) | vážená priemerná cena tohto typu výrobku je nižšia ako jednotkové výrobné náklady. |
| --- | --- |

b)

vážená priemerná cena tohto typu výrobku je nižšia ako jednotkové výrobné náklady.

| (39) | Ak sa typ výrobku podobného výrobku v rámci bežného obchodovania nepredával alebo sa predával v nedostatočnom objeme alebo ak sa typ výrobku nepredával na domácom trhu v reprezentatívnom množstve, Komisia vytvorila normálnu hodnotu v súlade s článkom 2 ods. 3 a ods. 6 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(39)

Ak sa typ výrobku podobného výrobku v rámci bežného obchodovania nepredával alebo sa predával v nedostatočnom objeme alebo ak sa typ výrobku nepredával na domácom trhu v reprezentatívnom množstve, Komisia vytvorila normálnu hodnotu v súlade s článkom 2 ods. 3 a ods. 6 základného nariadenia.

| (40) | Normálna hodnota bola vytvorená spočítaním týchto priemerných výrobných nákladov podobného výrobku každého jednotlivého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu počas obdobia prešetrovania:






  a) | vážených priemerných predajných, všeobecných a administratívnych náklady, ktoré vznikli každému jednotlivému spolupracujúcemu vyvážajúcemu výrobcovi pri predaji podobného výrobku na domácom trhu v rámci bežného obchodovania počas obdobia prešetrovania, a |
| --- | --- | --- |

(40)

Normálna hodnota bola vytvorená spočítaním týchto priemerných výrobných nákladov podobného výrobku každého jednotlivého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu počas obdobia prešetrovania:

a)

vážených priemerných predajných, všeobecných a administratívnych náklady, ktoré vznikli každému jednotlivému spolupracujúcemu vyvážajúcemu výrobcovi pri predaji podobného výrobku na domácom trhu v rámci bežného obchodovania počas obdobia prešetrovania, a

| b) | váženého priemerného zisku, ktorý každý jednotlivý spolupracujúci vyvážajúci výrobca získal pri predaji podobného výrobku na domácom trhu v rámci bežného obchodovania počas obdobia prešetrovania. |
| --- | --- |

b)

váženého priemerného zisku, ktorý každý jednotlivý spolupracujúci vyvážajúci výrobca získal pri predaji podobného výrobku na domácom trhu v rámci bežného obchodovania počas obdobia prešetrovania.

3.1.2.   Vývozná cena

| (41) | Vyvážajúci výrobcovia vyvážali do Únie priamo nezávislým zákazníkom alebo prostredníctvom prepojených spoločností, ktoré pôsobili ako dovozcovia. |
| --- | --- |

(41)

Vyvážajúci výrobcovia vyvážali do Únie priamo nezávislým zákazníkom alebo prostredníctvom prepojených spoločností, ktoré pôsobili ako dovozcovia.

| (42) | Keď vyvážajúci výrobca vyvážal príslušný výrobok priamo nezávislým zákazníkom v Únii, a to aj prostredníctvom obchodníkov, vývozná cena bola v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia stanovená na základe cien, ktoré boli skutočne zaplatené alebo ktoré boli splatné za príslušný výrobok pri predaji na vývoz do Únie. |
| --- | --- |

(42)

Keď vyvážajúci výrobca vyvážal príslušný výrobok priamo nezávislým zákazníkom v Únii, a to aj prostredníctvom obchodníkov, vývozná cena bola v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia stanovená na základe cien, ktoré boli skutočne zaplatené alebo ktoré boli splatné za príslušný výrobok pri predaji na vývoz do Únie.

| (43) | Keď vyvážajúci výrobcovia vyvážali príslušný výrobok do Únie prostredníctvom prepojenej spoločnosti, ktorá pôsobila ako dovozca, vývozná cena bola v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia vytvorená na základe ceny, za ktorú bol dovážaný výrobok prvýkrát predaný nezávislým zákazníkom v Únii. Vývozná cena bola v súlade s týmto istým článkom vytvorená, aj keď príslušný výrobok nebol predávaný v stave, v akom bol dovezený. V takýchto prípadoch bola cena upravená o všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a predajom vrátane predajných, všeobecných a administratívnych nákladov, a o zisky. |
| --- | --- |

(43)

Keď vyvážajúci výrobcovia vyvážali príslušný výrobok do Únie prostredníctvom prepojenej spoločnosti, ktorá pôsobila ako dovozca, vývozná cena bola v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia vytvorená na základe ceny, za ktorú bol dovážaný výrobok prvýkrát predaný nezávislým zákazníkom v Únii. Vývozná cena bola v súlade s týmto istým článkom vytvorená, aj keď príslušný výrobok nebol predávaný v stave, v akom bol dovezený. V takýchto prípadoch bola cena upravená o všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a predajom vrátane predajných, všeobecných a administratívnych nákladov, a o zisky.

3.1.3.   Porovnanie

| (44) | Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu vyvážajúcich výrobcov zo závodu. |
| --- | --- |

(44)

Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu vyvážajúcich výrobcov zo závodu.

| (45) | Komisia v prípadoch, keď to odôvodňovala potreba zabezpečenia spravodlivého porovnania, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu o rozdiely, ktoré ovplyvňovali ceny a porovnateľnosť cien. |
| --- | --- |

(45)

Komisia v prípadoch, keď to odôvodňovala potreba zabezpečenia spravodlivého porovnania, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu o rozdiely, ktoré ovplyvňovali ceny a porovnateľnosť cien.

3.2.   Kórejská republika

| (46) | Jediný vyvážajúci výrobca z Kórey, spoločnosť POSCO plne spolupracovala pri prešetrovaní Komisie. Spoločnosť POSCO používala zložitú sieť predajných kanálov na predaj príslušného výrobku v EÚ a na svojom domácom trhu. |
| --- | --- |

(46)

Jediný vyvážajúci výrobca z Kórey, spoločnosť POSCO plne spolupracovala pri prešetrovaní Komisie. Spoločnosť POSCO používala zložitú sieť predajných kanálov na predaj príslušného výrobku v EÚ a na svojom domácom trhu.

3.2.1.   Normálna hodnota

| (47) | Normálna hodnota jediného vyvážajúceho výrobcu bola stanovená podľa všeobecnej metodiky uvedenej vyššie v oddiele 3.1.1. Výsledkom toho bola normálna hodnota väčšiny typov výrobkov vyvážaných do Únie založená na domácej cene. Bola vytvorená normálna hodnota pre zvyšné typy. |
| --- | --- |

(47)

Normálna hodnota jediného vyvážajúceho výrobcu bola stanovená podľa všeobecnej metodiky uvedenej vyššie v oddiele 3.1.1. Výsledkom toho bola normálna hodnota väčšiny typov výrobkov vyvážaných do Únie založená na domácej cene. Bola vytvorená normálna hodnota pre zvyšné typy.

3.2.2.   Vývozná cena

| (48) | Jediný vyvážajúci výrobca vyvážal do Únie priamo, prostredníctvom obchodných spoločností v Kórei a prostredníctvom prepojených spoločností, ktoré pôsobili ako dovozcovia so sídlom v Únii. Pre dovoz cez dovozcov v Únii bola vývozná cena vytvorená na základe článku 2 ods. 9 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(48)

Jediný vyvážajúci výrobca vyvážal do Únie priamo, prostredníctvom obchodných spoločností v Kórei a prostredníctvom prepojených spoločností, ktoré pôsobili ako dovozcovia so sídlom v Únii. Pre dovoz cez dovozcov v Únii bola vývozná cena vytvorená na základe článku 2 ods. 9 základného nariadenia.

| (49) | V ostatných prípadoch bola vývozná cena stanovená podľa všeobecnej metodiky uvedenej vyššie v oddiele 3.1.2. |
| --- | --- |

(49)

V ostatných prípadoch bola vývozná cena stanovená podľa všeobecnej metodiky uvedenej vyššie v oddiele 3.1.2.

| (50) | Vyvážajúci výrobca tvrdil, že so svojimi obchodnými spoločnosťami a prepojenými spoločnosťami v Únii tvoril jeden hospodársky subjekt, a preto nebolo potrebné upraviť vývoznú cenu podľa článku 2 ods. 9. |
| --- | --- |

(50)

Vyvážajúci výrobca tvrdil, že so svojimi obchodnými spoločnosťami a prepojenými spoločnosťami v Únii tvoril jeden hospodársky subjekt, a preto nebolo potrebné upraviť vývoznú cenu podľa článku 2 ods. 9.

| (51) | Podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia, ak existuje spojenie medzi vyvážajúcim výrobcom a prepojenými dovozcami, vývozná cena sa považuje sa nespoľahlivú. V článku 2 ods. 9 základného nariadenia nie je uvedené nič, čo by:






  — | rozlišovalo medzi rôznymi typmi spojenia, |
| --- | --- | --- |

(51)

Podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia, ak existuje spojenie medzi vyvážajúcim výrobcom a prepojenými dovozcami, vývozná cena sa považuje sa nespoľahlivú. V článku 2 ods. 9 základného nariadenia nie je uvedené nič, čo by:

—

rozlišovalo medzi rôznymi typmi spojenia,

| — | predpisovalo úroveň kontroly alebo integrácie na uplatnenie úprav alebo |
| --- | --- |

—

predpisovalo úroveň kontroly alebo integrácie na uplatnenie úprav alebo

| — | bránilo uplatniteľnosti týchto úprav v prípade jedného hospodárskeho subjektu. |
| --- | --- |

—

bránilo uplatniteľnosti týchto úprav v prípade jedného hospodárskeho subjektu.

| (52) | Takže je jasné, že forma spojenia nemôže mať vplyv na uplatniteľnosť úprav, ktorých cieľom je zvýšiť spoľahlivosť vývoznej ceny. Tieto úpravy sú povinné, keď musí byť cena vytvorená. |
| --- | --- |

(52)

Takže je jasné, že forma spojenia nemôže mať vplyv na uplatniteľnosť úprav, ktorých cieľom je zvýšiť spoľahlivosť vývoznej ceny. Tieto úpravy sú povinné, keď musí byť cena vytvorená.

| (53) | Komisia overila, že spoločnosť POSCO Germany a spoločnosť POSCO Italy vykonávali všetky funkcie, ktoré normálne vykonávajú prepojení dovozcovia v Únii. Je nepochybné, že spoločnosti POSCO Germany a POSCO Italy pôsobili ako prepojení dovozcovia pre kórejského vyvážajúceho výrobcu. |
| --- | --- |

(53)

Komisia overila, že spoločnosť POSCO Germany a spoločnosť POSCO Italy vykonávali všetky funkcie, ktoré normálne vykonávajú prepojení dovozcovia v Únii. Je nepochybné, že spoločnosti POSCO Germany a POSCO Italy pôsobili ako prepojení dovozcovia pre kórejského vyvážajúceho výrobcu.

| (54) | Komisia preto dospela k záveru, že existuje spojenie medzi vyvážajúcim výrobcom a dovozcami, a uplatnila predpísané úpravy o všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a ďalším predajom, a o primeraný zisk s cieľom určiť spoľahlivú vývoznú cenu. Z toho dôvodu bola žiadosť zamietnutá. |
| --- | --- |

(54)

Komisia preto dospela k záveru, že existuje spojenie medzi vyvážajúcim výrobcom a dovozcami, a uplatnila predpísané úpravy o všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a ďalším predajom, a o primeraný zisk s cieľom určiť spoľahlivú vývoznú cenu. Z toho dôvodu bola žiadosť zamietnutá.

3.2.3.   Porovnanie

| (55) | Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu zo závodu jediného vyvážajúceho výrobcu. |
| --- | --- |

(55)

Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu zo závodu jediného vyvážajúceho výrobcu.

| (56) | Komisia v prípadoch, keď to odôvodňovala potreba zabezpečenia spravodlivého porovnania, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu o rozdiely, ktoré ovplyvňovali cenu a porovnateľnosť cien. Upravené boli o náklady na prepravu, manipulačné náklady, náklady na balenie, úverové náklady a bankové poplatky. |
| --- | --- |

(56)

Komisia v prípadoch, keď to odôvodňovala potreba zabezpečenia spravodlivého porovnania, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu o rozdiely, ktoré ovplyvňovali cenu a porovnateľnosť cien. Upravené boli o náklady na prepravu, manipulačné náklady, náklady na balenie, úverové náklady a bankové poplatky.

| (57) | Vyvážajúci výrobca požiadal na základe článku 2 ods. 10 písm. d) bodu i) základného nariadenia o úpravu pre úroveň obchodu s argumentom, že všetky jeho predaje na domácom trhu boli pre koncových používateľov, pričom všetky jeho predaje na vývoz do Únie boli pre prepojených alebo neprepojených obchodníkov. |
| --- | --- |

(57)

Vyvážajúci výrobca požiadal na základe článku 2 ods. 10 písm. d) bodu i) základného nariadenia o úpravu pre úroveň obchodu s argumentom, že všetky jeho predaje na domácom trhu boli pre koncových používateľov, pričom všetky jeho predaje na vývoz do Únie boli pre prepojených alebo neprepojených obchodníkov.

| (58) | Vyvážajúci výrobca však nemohol preukázať žiadne trvalé a zrejmé rozdiely v cenách na rôznych obchodných úrovniach na domácom alebo vývoznom trhu. Táto žiadosť preto nemohla byť prijatá. |
| --- | --- |

(58)

Vyvážajúci výrobca však nemohol preukázať žiadne trvalé a zrejmé rozdiely v cenách na rôznych obchodných úrovniach na domácom alebo vývoznom trhu. Táto žiadosť preto nemohla byť prijatá.

| (59) | Vyvážajúci výrobca následne žiadal o úpravu na základe článku 2 ods. 10 písm. d) bodu ii) základného nariadenia. Komisia nemohla prijať ani túto žiadosť, pretože vývoz do Únie bol realizovaný cez prepojené spoločnosti a potom smeroval k neprepojeným koncovým používateľom, takže úroveň vývozného obchodu a predaja na domácom trhu bola rovnaká. |
| --- | --- |

(59)

Vyvážajúci výrobca následne žiadal o úpravu na základe článku 2 ods. 10 písm. d) bodu ii) základného nariadenia. Komisia nemohla prijať ani túto žiadosť, pretože vývoz do Únie bol realizovaný cez prepojené spoločnosti a potom smeroval k neprepojeným koncovým používateľom, takže úroveň vývozného obchodu a predaja na domácom trhu bola rovnaká.

3.2.4.   Dumpingové rozpätie

| (60) | Komisia pre jediného vyvážajúceho výrobcu v súlade s článkom 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia porovnala váženú priemernú normálnu hodnotu každého typu podobného výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho typu príslušného výrobku. |
| --- | --- |

(60)

Komisia pre jediného vyvážajúceho výrobcu v súlade s článkom 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia porovnala váženú priemernú normálnu hodnotu každého typu podobného výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho typu príslušného výrobku.

| (61) | Úroveň spolupráce Kórey bola vysoká, keďže dovoz spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu predstavoval približne 100 % celkového vývozu do Únie počas obdobia prešetrovania. Komisia na tomto základe určila dumpingové rozpätie pre celú krajinu na rovnakej úrovni ako pre jediného vyvážajúceho výrobcu. |
| --- | --- |

(61)

Úroveň spolupráce Kórey bola vysoká, keďže dovoz spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu predstavoval približne 100 % celkového vývozu do Únie počas obdobia prešetrovania. Komisia na tomto základe určila dumpingové rozpätie pre celú krajinu na rovnakej úrovni ako pre jediného vyvážajúceho výrobcu.

| (62) | Predbežné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, pred zaplatením cla, sú takéto:






  Spoločnosť | Predbežné dumpingové rozpätie |
| --- | --- | --- |
| POSCO | 22,8 % |
| Všetky ostatné spoločnosti | 22,8 % |

(62)

Predbežné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, pred zaplatením cla, sú takéto:

Spoločnosť

Predbežné dumpingové rozpätie

POSCO

22,8 %

Všetky ostatné spoločnosti

22,8 %

3.3.   Čínska ľudová republika

| (63) | Dvaja vyvážajúci výrobcovia, Baosteel a WISCO, ktorí spolupracovali pri prešetrovaní, predstavovali 100 % všetkých vývozov do EÚ. Obidve spoločnosti vyvážali do EÚ prostredníctvom prepojených dovozcov v Únii. |
| --- | --- |

(63)

Dvaja vyvážajúci výrobcovia, Baosteel a WISCO, ktorí spolupracovali pri prešetrovaní, predstavovali 100 % všetkých vývozov do EÚ. Obidve spoločnosti vyvážali do EÚ prostredníctvom prepojených dovozcov v Únii.

| (64) | Žiadny zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v Číne nepožiadal o trhovohospodárske zaobchádzanie. Normálna hodnota bola preto určená na základe ceny alebo vytvorenej hodnoty v tretej krajine s trhovým hospodárstvom (ďalej len „analogická krajina“) v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(64)

Žiadny zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v Číne nepožiadal o trhovohospodárske zaobchádzanie. Normálna hodnota bola preto určená na základe ceny alebo vytvorenej hodnoty v tretej krajine s trhovým hospodárstvom (ďalej len „analogická krajina“) v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia.

3.3.1.   Analogická krajina

| (65) | Komisia v oznámení o začatí konania informovala zainteresované strany, že ako analogickú krajinu navrhla Kórejskú republiku, a vyzvala ich na predloženie pripomienok. Jedna strana tvrdila, že Kórea nemôže predstavovať vhodnú analogickú krajinu, a navrhla namiesto toho Rusko. |
| --- | --- |

(65)

Komisia v oznámení o začatí konania informovala zainteresované strany, že ako analogickú krajinu navrhla Kórejskú republiku, a vyzvala ich na predloženie pripomienok. Jedna strana tvrdila, že Kórea nemôže predstavovať vhodnú analogickú krajinu, a navrhla namiesto toho Rusko.

| (66) | Ruský domáci trh je pomerne uzavretý a dominuje mu jedna výrobná skupina. Trhový podiel dovozov je veľmi nízky (menej ako 5 % v roku 2013) a Rusko má dovozné clá na GOES (5 %). Navyše typ/trieda ruských GOES nie je porovnateľná s čínskym vývozom GOES do Únie. Rusko preto nebolo považované za vhodnú analogickú krajinu. |
| --- | --- |

(66)

Ruský domáci trh je pomerne uzavretý a dominuje mu jedna výrobná skupina. Trhový podiel dovozov je veľmi nízky (menej ako 5 % v roku 2013) a Rusko má dovozné clá na GOES (5 %). Navyše typ/trieda ruských GOES nie je porovnateľná s čínskym vývozom GOES do Únie. Rusko preto nebolo považované za vhodnú analogickú krajinu.

| (67) | Ako je uvedené v oznámení o začatí konania, Komisia preskúmala aj to, či by niektorá z ostatných príslušných krajín alebo iná tretia krajina s trhovým hospodárstvom, v ktorej sa vyrábajú GOES, mohla predstavovať vhodnú analogickú krajinu. Podľa informácií dostupných Komisii jediné krajiny iné než príslušné krajiny, ktoré vyrábajú GOES, sú Brazília a India. |
| --- | --- |

(67)

Ako je uvedené v oznámení o začatí konania, Komisia preskúmala aj to, či by niektorá z ostatných príslušných krajín alebo iná tretia krajina s trhovým hospodárstvom, v ktorej sa vyrábajú GOES, mohla predstavovať vhodnú analogickú krajinu. Podľa informácií dostupných Komisii jediné krajiny iné než príslušné krajiny, ktoré vyrábajú GOES, sú Brazília a India.

| (68) | Brazília a aj India majú každá len jedného výrobcu GOES a každý z nich vyrába druhy výrobkov, ktoré nie sú porovnateľné s druhmi vyrábanými a vyvážajúcimi spolupracujúcimi výrobcami v Číne. Okrem toho vyberajú obidve krajiny dovozné clo na GOES, a najmä India je predovšetkým dovážajúca krajina so zanedbateľnou domácou výrobou. Brazília a ani India preto neboli považované za vhodné analogické krajiny. |
| --- | --- |

(68)

Brazília a aj India majú každá len jedného výrobcu GOES a každý z nich vyrába druhy výrobkov, ktoré nie sú porovnateľné s druhmi vyrábanými a vyvážajúcimi spolupracujúcimi výrobcami v Číne. Okrem toho vyberajú obidve krajiny dovozné clo na GOES, a najmä India je predovšetkým dovážajúca krajina so zanedbateľnou domácou výrobou. Brazília a ani India preto neboli považované za vhodné analogické krajiny.

| (69) | Pokiaľ ide o Japonsko a USA, z preskúmania vyplynulo, že obidvom trhom dominujú dvaja domáci výrobcovia a majú malé dovozné množstvá. Japonský domáci trh a aj domáci trh USA sa preto môžu považovať za pomerne uzavreté pre hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(69)

Pokiaľ ide o Japonsko a USA, z preskúmania vyplynulo, že obidvom trhom dominujú dvaja domáci výrobcovia a majú malé dovozné množstvá. Japonský domáci trh a aj domáci trh USA sa preto môžu považovať za pomerne uzavreté pre hospodársku súťaž.

| (70) | Pokiaľ ide o Kóreu, domáci trh s GOES je pomerne otvorený, pričom dovozy majú veľký trhový podiel (vyše 20 % v roku 2013). Kórejský výrobca je veľký výrobca so značným množstvom predaja na domácom trhu a predaja na vývoz. Vyrába podobné druhy podobného výrobku, ako vyvážajú do Únie čínski výrobcovia. V krajine nie je dovozné clo na dovoz GOES z Únie, Číny a Japonska. |
| --- | --- |

(70)

Pokiaľ ide o Kóreu, domáci trh s GOES je pomerne otvorený, pričom dovozy majú veľký trhový podiel (vyše 20 % v roku 2013). Kórejský výrobca je veľký výrobca so značným množstvom predaja na domácom trhu a predaja na vývoz. Vyrába podobné druhy podobného výrobku, ako vyvážajú do Únie čínski výrobcovia. V krajine nie je dovozné clo na dovoz GOES z Únie, Číny a Japonska.

| (71) | Komisia v tejto fáze konania dospela k záveru, že Kórejská republika je najvhodnejšou analogickou krajinou podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(71)

Komisia v tejto fáze konania dospela k záveru, že Kórejská republika je najvhodnejšou analogickou krajinou podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia.

3.3.2.   Normálna hodnota

| (72) | Ako je uvedené vyššie (odôvodnenie 64), normálna hodnota pre dvoch vyvážajúcich výrobcov v Číne bola určená na základe ceny alebo vytvorenej normálnej hodnoty v analogickej krajine, v tomto prípade v Kórei, v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(72)

Ako je uvedené vyššie (odôvodnenie 64), normálna hodnota pre dvoch vyvážajúcich výrobcov v Číne bola určená na základe ceny alebo vytvorenej normálnej hodnoty v analogickej krajine, v tomto prípade v Kórei, v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia.

3.3.3.   Vývozná cena

| (73) | Vyvážajúci výrobcovia vyvážali do Únie prostredníctvom obchodníkov a dovozcov so sídlom v Číne a aj v Únii. |
| --- | --- |

(73)

Vyvážajúci výrobcovia vyvážali do Únie prostredníctvom obchodníkov a dovozcov so sídlom v Číne a aj v Únii.

| (74) | Vývozná cena bola preto stanovená v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia na základe ceny, za ktorú bol dovážaný výrobok prvýkrát predaný nezávislým zákazníkom v Únii. V tomto prípade bola cena upravená o všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a predajom, vrátane predajných, všeobecných a administratívnych nákladov, a o zisky neprepojeného dovozcu. |
| --- | --- |

(74)

Vývozná cena bola preto stanovená v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia na základe ceny, za ktorú bol dovážaný výrobok prvýkrát predaný nezávislým zákazníkom v Únii. V tomto prípade bola cena upravená o všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a predajom, vrátane predajných, všeobecných a administratívnych nákladov, a o zisky neprepojeného dovozcu.

3.3.4.   Porovnanie

| (75) | Komisia porovnala normálnu hodnotu, ktorá bola stanovená v analogickej krajine, a vývoznú cenu zo závodu vyvážajúcich výrobcov v Číne. |
| --- | --- |

(75)

Komisia porovnala normálnu hodnotu, ktorá bola stanovená v analogickej krajine, a vývoznú cenu zo závodu vyvážajúcich výrobcov v Číne.

| (76) | V prípade jedného vyvážajúceho výrobcu nemohol byť jeden typ výrobku priradený typom výrobkov, ktoré vyrábal kórejský výrobca. Dôvodom bola strata v jadre tohto konkrétneho typu výrobku. V tomto prípade bola vývozná cena porovnaná s normálnou hodnotou najpodobnejšieho typu výrobku, pričom všetky vlastnosti okrem najbližšej straty v jadre boli totožné. |
| --- | --- |

(76)

V prípade jedného vyvážajúceho výrobcu nemohol byť jeden typ výrobku priradený typom výrobkov, ktoré vyrábal kórejský výrobca. Dôvodom bola strata v jadre tohto konkrétneho typu výrobku. V tomto prípade bola vývozná cena porovnaná s normálnou hodnotou najpodobnejšieho typu výrobku, pričom všetky vlastnosti okrem najbližšej straty v jadre boli totožné.

| (77) | Ak to bolo odôvodnené potrebou zabezpečiť spravodlivé porovnanie, Komisia na základe článku 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu o rozdiely ovplyvňujúce ceny a porovnateľnosť cien. Upravené boli o náklady na prepravu, úverové náklady, manipulačné náklady, náklady na nakládku, náklady na balenie a bankové poplatky. |
| --- | --- |

(77)

Ak to bolo odôvodnené potrebou zabezpečiť spravodlivé porovnanie, Komisia na základe článku 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu o rozdiely ovplyvňujúce ceny a porovnateľnosť cien. Upravené boli o náklady na prepravu, úverové náklady, manipulačné náklady, náklady na nakládku, náklady na balenie a bankové poplatky.

| (78) | Normálna hodnota bola upravená na zabezpečenie toho, aby bola vyjadrená na rovnakej úrovni zdanenia ako vývozná cena, pretože časť DPH uplatnená na vývoz GOES z Číny nebola počas obdobia prešetrovania vrátená príslušným spoločnostiam. |
| --- | --- |

(78)

Normálna hodnota bola upravená na zabezpečenie toho, aby bola vyjadrená na rovnakej úrovni zdanenia ako vývozná cena, pretože časť DPH uplatnená na vývoz GOES z Číny nebola počas obdobia prešetrovania vrátená príslušným spoločnostiam.

3.3.5.   Dumpingové rozpätia

| (79) | Komisia pre každého vyvážajúceho výrobcu porovnala v súlade s článkom 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia váženú priemernú normálnu hodnotu každého typu podobného výrobku v analogickej krajine s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho typu príslušného výrobku. |
| --- | --- |

(79)

Komisia pre každého vyvážajúceho výrobcu porovnala v súlade s článkom 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia váženú priemernú normálnu hodnotu každého typu podobného výrobku v analogickej krajine s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho typu príslušného výrobku.

| (80) | Komisia na základe ich odpovedí na dotazník zistila, že tieto dve spoločnosti boli prepojené spoločným vlastníctvom. |
| --- | --- |

(80)

Komisia na základe ich odpovedí na dotazník zistila, že tieto dve spoločnosti boli prepojené spoločným vlastníctvom.

| (81) | Preto bolo pre tieto dve spoločnosti stanovené jedno dumpingové rozpätie na základe váženého priemeru ich individuálnych dumpingových rozpätí. |
| --- | --- |

(81)

Preto bolo pre tieto dve spoločnosti stanovené jedno dumpingové rozpätie na základe váženého priemeru ich individuálnych dumpingových rozpätí.

| (82) | Úroveň spolupráce bola vysoká, pretože dovoz spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov predstavoval 100 % celkového vývozu z Číny do Únie počas obdobia prešetrovania. Komisia na tomto základe vymedzila dumpingové rozpätie krajiny na úrovni dumpingového rozpätia zisteného pre týchto dvoch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov. Predbežné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, pred zaplatením cla, sú takéto:






  Spoločnosť | Predbežné dumpingové rozpätie |
| --- | --- | --- |
| Baoshan Iron & Steel Co., Ltd a Wuhan Iron and Steel Company Limited | 28,7 % |
| Všetky ostatné spoločnosti | 28,7 % |

(82)

Úroveň spolupráce bola vysoká, pretože dovoz spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov predstavoval 100 % celkového vývozu z Číny do Únie počas obdobia prešetrovania. Komisia na tomto základe vymedzila dumpingové rozpätie krajiny na úrovni dumpingového rozpätia zisteného pre týchto dvoch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov. Predbežné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, pred zaplatením cla, sú takéto:

Spoločnosť

Predbežné dumpingové rozpätie

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd a Wuhan Iron and Steel Company Limited

28,7 %

Všetky ostatné spoločnosti

28,7 %

3.4.   Japonsko

| (83) | V Japonsku boli počas obdobia prešetrovania dvaja vyvážajúci výrobcovia, FE Steel Corporation a Nippon Steel & Sumitomo Metal One Corporation. Títo dvaja vyvážajúci výrobcovia spolupracovali. Jeden vyvážajúci výrobca predával na trh Únie prostredníctvom obchodníka v Japonsku. Druhý vyvážajúci výrobca vyvážal do Únie najmä nespracované (nenarezané) zvitky, ktoré v Únii ďalej spracúvala (pozdĺžne rezala) jeho prepojená strana. Ten istý vyvážajúci výrobca dovážal príslušný výrobok aj cez prepojeného dovozcu v Únii. Obaja vyvážajúci výrobcovia predávali príslušný výrobok na domácom trhu priamo, ako aj cez prepojených a neprepojených obchodníkov. |
| --- | --- |

(83)

V Japonsku boli počas obdobia prešetrovania dvaja vyvážajúci výrobcovia, FE Steel Corporation a Nippon Steel & Sumitomo Metal One Corporation. Títo dvaja vyvážajúci výrobcovia spolupracovali. Jeden vyvážajúci výrobca predával na trh Únie prostredníctvom obchodníka v Japonsku. Druhý vyvážajúci výrobca vyvážal do Únie najmä nespracované (nenarezané) zvitky, ktoré v Únii ďalej spracúvala (pozdĺžne rezala) jeho prepojená strana. Ten istý vyvážajúci výrobca dovážal príslušný výrobok aj cez prepojeného dovozcu v Únii. Obaja vyvážajúci výrobcovia predávali príslušný výrobok na domácom trhu priamo, ako aj cez prepojených a neprepojených obchodníkov.

3.4.1.   Normálna hodnota

| (84) | Komisia na základe všeobecnej metodiky opísanej vyššie v texte v oddiele 3.1.1. zistila, že v prípade jedného z vyvážajúcich výrobcov nebol v zmysle článku 2 ods. 2 základného nariadenia reprezentatívny žiadny z typov výrobkov predávaných na domácom trhu. Preto bola v prípade tohto vyvážajúceho výrobcu normálna hodnota vytvorená pre všetky typy výrobkov. |
| --- | --- |

(84)

Komisia na základe všeobecnej metodiky opísanej vyššie v texte v oddiele 3.1.1. zistila, že v prípade jedného z vyvážajúcich výrobcov nebol v zmysle článku 2 ods. 2 základného nariadenia reprezentatívny žiadny z typov výrobkov predávaných na domácom trhu. Preto bola v prípade tohto vyvážajúceho výrobcu normálna hodnota vytvorená pre všetky typy výrobkov.

| (85) | V prípade druhého vyvážajúceho výrobcu Komisia zistila, že viac ako polovica typov výrobkov predávaných na vývoz do Únie mohla byť porovnaná s reprezentatívnym predajom týchto typov výrobkov na domácom trhu. Preto bola pre tieto typy výrobkov na výpočet normálnej hodnoty v súlade so všeobecnou metodikou použitá skutočná predajná cena na domácom trhu. Pre zvyšné typy výrobkov bola normálna hodnota vytvorená. |
| --- | --- |

(85)

V prípade druhého vyvážajúceho výrobcu Komisia zistila, že viac ako polovica typov výrobkov predávaných na vývoz do Únie mohla byť porovnaná s reprezentatívnym predajom týchto typov výrobkov na domácom trhu. Preto bola pre tieto typy výrobkov na výpočet normálnej hodnoty v súlade so všeobecnou metodikou použitá skutočná predajná cena na domácom trhu. Pre zvyšné typy výrobkov bola normálna hodnota vytvorená.

3.4.2.   Vývozná cena

| (86) | Jeden z vyvážajúcich výrobcov predával príslušný výrobok na vývoz do Únie prostredníctvom neprepojeného obchodníka v Japonsku. Vývozná cena bola preto v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia stanovená na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien. Na určenie hodnoty CIF vývozov sa použili overené údaje tohto neprepojeného obchodníka. |
| --- | --- |

(86)

Jeden z vyvážajúcich výrobcov predával príslušný výrobok na vývoz do Únie prostredníctvom neprepojeného obchodníka v Japonsku. Vývozná cena bola preto v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia stanovená na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien. Na určenie hodnoty CIF vývozov sa použili overené údaje tohto neprepojeného obchodníka.

| (87) | Druhý vyvážajúci výrobca predával príslušný výrobok cez prepojených obchodníkov v Únii. Väčšina typov výrobkov sa však nepredávala v stave, v akom bola dovezená, pretože ich ďalej spracúvala (pozdĺžne rezala) prepojená strana. Komisia preto vývoznú cenu nespracovaných (nenarezaných) zvitkov vývozov v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia stanovila upravením ceny, za ktorú sa dovezený výrobok prvýkrát predal nezávislým zákazníkom v Únii, o všetky náklady, ktoré vznikli od dovozu po predaj, vrátane nákladov na spracovanie v Únii, s náležitým upravením o stratu hmotnosti spôsobenú pozdĺžnym rezaním, o predajné, všeobecné a administratívne náklady a o zisk s cieľom dopracovať sa späť k cene za nespracovaný (nenarezaný) zvitok. S ohľadom na neexistenciu inej vhodnej referenčnej hodnoty bola použitá úroveň zisku neprepojeného dovozcu. |
| --- | --- |

(87)

Druhý vyvážajúci výrobca predával príslušný výrobok cez prepojených obchodníkov v Únii. Väčšina typov výrobkov sa však nepredávala v stave, v akom bola dovezená, pretože ich ďalej spracúvala (pozdĺžne rezala) prepojená strana. Komisia preto vývoznú cenu nespracovaných (nenarezaných) zvitkov vývozov v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia stanovila upravením ceny, za ktorú sa dovezený výrobok prvýkrát predal nezávislým zákazníkom v Únii, o všetky náklady, ktoré vznikli od dovozu po predaj, vrátane nákladov na spracovanie v Únii, s náležitým upravením o stratu hmotnosti spôsobenú pozdĺžnym rezaním, o predajné, všeobecné a administratívne náklady a o zisk s cieľom dopracovať sa späť k cene za nespracovaný (nenarezaný) zvitok. S ohľadom na neexistenciu inej vhodnej referenčnej hodnoty bola použitá úroveň zisku neprepojeného dovozcu.

| (88) | Pre typy výrobkov predávané v stave, v akom boli dovezené prostredníctvom prepojeného dovozcu, t. j. bez ďalšieho spracovania v Únii, bola vývozná cena stanovená v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia upravením ceny, za ktorú bol dovezený výrobok prvýkrát predaný nezávislým zákazníkom v Únii, o všetky náklady, ktoré vznikli od dovozu po predaj, vrátane predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a o zisk neprepojeného dovozcu. |
| --- | --- |

(88)

Pre typy výrobkov predávané v stave, v akom boli dovezené prostredníctvom prepojeného dovozcu, t. j. bez ďalšieho spracovania v Únii, bola vývozná cena stanovená v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia upravením ceny, za ktorú bol dovezený výrobok prvýkrát predaný nezávislým zákazníkom v Únii, o všetky náklady, ktoré vznikli od dovozu po predaj, vrátane predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a o zisk neprepojeného dovozcu.

3.4.3.   Porovnanie

| (89) | Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu vyvážajúcich výrobcov zo závodu. |
| --- | --- |

(89)

Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu vyvážajúcich výrobcov zo závodu.

| (90) | Komisia v prípadoch, keď to odôvodňovala potreba zabezpečenia spravodlivého porovnania, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu o rozdiely, ktoré ovplyvňovali ceny a porovnateľnosť cien. Upravené boli o províziu, náklady na prepravu, úverové náklady, bankové poplatky, manipulačné náklady, náklady na nakládku a náklady na balenie. |
| --- | --- |

(90)

Komisia v prípadoch, keď to odôvodňovala potreba zabezpečenia spravodlivého porovnania, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu o rozdiely, ktoré ovplyvňovali ceny a porovnateľnosť cien. Upravené boli o províziu, náklady na prepravu, úverové náklady, bankové poplatky, manipulačné náklady, náklady na nakládku a náklady na balenie.

| (91) | Vyvážajúci výrobca požiadal na základe článku 2 ods. 10 písm. d) bodu i) základného nariadenia o úpravu pre úroveň obchodu s argumentom, že takmer všetky jeho predaje na domácom trhu boli pre koncových používateľov, pričom polovica jeho predajov na vývoz do Únie bola pre prepojené alebo neprepojené obchodné spoločnosti. |
| --- | --- |

(91)

Vyvážajúci výrobca požiadal na základe článku 2 ods. 10 písm. d) bodu i) základného nariadenia o úpravu pre úroveň obchodu s argumentom, že takmer všetky jeho predaje na domácom trhu boli pre koncových používateľov, pričom polovica jeho predajov na vývoz do Únie bola pre prepojené alebo neprepojené obchodné spoločnosti.

| (92) | Komisia určila, že žiadosť nie je dostatočne odôvodnená. Táto žiadosť bola z toho dôvodu zamietnutá. |
| --- | --- |

(92)

Komisia určila, že žiadosť nie je dostatočne odôvodnená. Táto žiadosť bola z toho dôvodu zamietnutá.

3.4.4.   Dumpingové rozpätia

| (93) | Komisia pre vyvážajúcich výrobcov porovnala váženú priemernú normálnu hodnotu každého typu podobného výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho typu príslušného výrobku v súlade s článkom 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(93)

Komisia pre vyvážajúcich výrobcov porovnala váženú priemernú normálnu hodnotu každého typu podobného výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho typu príslušného výrobku v súlade s článkom 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia.

| (94) | Úroveň spolupráce bola vysoká, pretože dovoz spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov predstavoval počas obdobia prešetrovania 100 % celkového vývozu z Japonska do Únie. Komisia sa na tomto základe rozhodla určiť dumpingové rozpätie pre celú krajinu na úrovni spolupracujúcej spoločnosti s najvyšším dumpingovým rozpätím. |
| --- | --- |

(94)

Úroveň spolupráce bola vysoká, pretože dovoz spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov predstavoval počas obdobia prešetrovania 100 % celkového vývozu z Japonska do Únie. Komisia sa na tomto základe rozhodla určiť dumpingové rozpätie pre celú krajinu na úrovni spolupracujúcej spoločnosti s najvyšším dumpingovým rozpätím.

| (95) | Predbežné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, pred zaplatením cla, sú takéto:






  Spoločnosť | Predbežné dumpingové rozpätie |
| --- | --- | --- |
| JFE Steel Corporation | 47,1 % |
| Nippon Steel & Sumitomo Metal One Corporation | 52,2 % |
| Všetky ostatné spoločnosti | 52,2 % |

(95)

Predbežné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, pred zaplatením cla, sú takéto:

Spoločnosť

Predbežné dumpingové rozpätie

JFE Steel Corporation

47,1 %

Nippon Steel & Sumitomo Metal One Corporation

52,2 %

Všetky ostatné spoločnosti

52,2 %

3.5.   Ruská federácia

| (96) | Z prešetrovania vyplynulo, že v Rusku vyrábala príslušný výrobok len skupina NLMK Group. Spolupracovali dvaja vyvážajúci výrobcovia v skupine, OJSC Novolipetsk Steel a VIZ Steel. Všetok predaj na trh Únie sa uskutočňoval prostredníctvom prepojeného obchodníka vo Švajčiarsku. Predaj na domácom trhu bol realizovaný priamo nezávislým stranám. |
| --- | --- |

(96)

Z prešetrovania vyplynulo, že v Rusku vyrábala príslušný výrobok len skupina NLMK Group. Spolupracovali dvaja vyvážajúci výrobcovia v skupine, OJSC Novolipetsk Steel a VIZ Steel. Všetok predaj na trh Únie sa uskutočňoval prostredníctvom prepojeného obchodníka vo Švajčiarsku. Predaj na domácom trhu bol realizovaný priamo nezávislým stranám.

| (97) | Keďže údaje boli poskytnuté osobitne pre každého uvedeného vyvážajúceho výrobcu, dumpingové výpočty boli robené pre každú spoločnosť a potom bolo pre skupinu ako celok vypočítané vážené priemerné rozpätie. |
| --- | --- |

(97)

Keďže údaje boli poskytnuté osobitne pre každého uvedeného vyvážajúceho výrobcu, dumpingové výpočty boli robené pre každú spoločnosť a potom bolo pre skupinu ako celok vypočítané vážené priemerné rozpätie.

3.5.1.   Normálna hodnota

| (98) | Komisia zistila, že najväčší typ výrobku predávaného na vývoz do Únie mohol byť porovnaný s reprezentatívnym predajom tohto typu výrobku na domácom trhu a že tento predaj na domácom trhu sa realizoval v rámci bežného obchodovania. Preto bola pre tento typ výrobku na výpočet normálnej hodnoty v súlade so všeobecnou metodikou opísanou vyššie v texte v oddiele 3.1.1 použitá skutočná predajná cena na domácom trhu. Pre zvyšné typy výrobkov bola normálna hodnota vytvorená. |
| --- | --- |

(98)

Komisia zistila, že najväčší typ výrobku predávaného na vývoz do Únie mohol byť porovnaný s reprezentatívnym predajom tohto typu výrobku na domácom trhu a že tento predaj na domácom trhu sa realizoval v rámci bežného obchodovania. Preto bola pre tento typ výrobku na výpočet normálnej hodnoty v súlade so všeobecnou metodikou opísanou vyššie v texte v oddiele 3.1.1 použitá skutočná predajná cena na domácom trhu. Pre zvyšné typy výrobkov bola normálna hodnota vytvorená.

| (99) | Ruskí výrobcovia sú spoločnosti integrované až v takej miere, že spoločnosti skupiny ťažili a dodávali železnú rudu a ďalšie suroviny spoločnostiam skupiny, ktoré vyrábajú GOES. Skupina vyvážajúcich výrobcov tvrdila, že článok 2 ods. 5 základného nariadenia by nemal byť použitý na upravenie výrobných nákladov, pretože interný predaj týchto surovín bol realizovaný za trhové ceny. Predbežne sa rozhodlo, že úprava sa nevykoná, pretože predaj týchto surovín v rámci skupiny sa uskutočňoval za podobné ceny ako v prípade externého predaja. |
| --- | --- |

(99)

Ruskí výrobcovia sú spoločnosti integrované až v takej miere, že spoločnosti skupiny ťažili a dodávali železnú rudu a ďalšie suroviny spoločnostiam skupiny, ktoré vyrábajú GOES. Skupina vyvážajúcich výrobcov tvrdila, že článok 2 ods. 5 základného nariadenia by nemal byť použitý na upravenie výrobných nákladov, pretože interný predaj týchto surovín bol realizovaný za trhové ceny. Predbežne sa rozhodlo, že úprava sa nevykoná, pretože predaj týchto surovín v rámci skupiny sa uskutočňoval za podobné ceny ako v prípade externého predaja.

3.5.2.   Vývozná cena

| (100) | Keďže obidvaja vyvážajúci výrobcovia vyvážali príslušný výrobok do Únie prostredníctvom prepojenej spoločnosti, ktorá pôsobila ako dovozca, vývozná cena bola v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia stanovená na základe ceny, za ktorú bol dovážaný výrobok prvýkrát predaný nezávislým zákazníkom v Únii. V tomto prípade bola cena upravená o všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a ďalším predajom, vrátane predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a o zisky neprepojeného dovozcu. |
| --- | --- |

(100)

Keďže obidvaja vyvážajúci výrobcovia vyvážali príslušný výrobok do Únie prostredníctvom prepojenej spoločnosti, ktorá pôsobila ako dovozca, vývozná cena bola v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia stanovená na základe ceny, za ktorú bol dovážaný výrobok prvýkrát predaný nezávislým zákazníkom v Únii. V tomto prípade bola cena upravená o všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a ďalším predajom, vrátane predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a o zisky neprepojeného dovozcu.

3.5.3.   Porovnanie

| (101) | Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu zo závodu týchto dvoch vyvážajúcich prepojených výrobcov. |
| --- | --- |

(101)

Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu zo závodu týchto dvoch vyvážajúcich prepojených výrobcov.

| (102) | Komisia v prípadoch, keď to odôvodňovala potreba zabezpečenia spravodlivého porovnania, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu o rozdiely, ktoré ovplyvňovali ceny a porovnateľnosť cien. Úpravy boli vykonané pre náklady na prepravu, poistenie, úverové náklady a provízie. |
| --- | --- |

(102)

Komisia v prípadoch, keď to odôvodňovala potreba zabezpečenia spravodlivého porovnania, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu o rozdiely, ktoré ovplyvňovali ceny a porovnateľnosť cien. Úpravy boli vykonané pre náklady na prepravu, poistenie, úverové náklady a provízie.

3.5.4.   Dumpingové rozpätia

| (103) | Komisia pre týchto dvoch prepojených vyvážajúcich výrobcov v súlade s článkom 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia porovnala váženú priemernú normálnu hodnotu každého typu podobného výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho typu príslušného výrobku. V tejto fáze boli skonsolidované dumpingové výpočty týchto dvoch prepojených vyvážajúcich výrobcov s cieľom vypočítať priemerné rozpätie skupiny NLMK. |
| --- | --- |

(103)

Komisia pre týchto dvoch prepojených vyvážajúcich výrobcov v súlade s článkom 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia porovnala váženú priemernú normálnu hodnotu každého typu podobného výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho typu príslušného výrobku. V tejto fáze boli skonsolidované dumpingové výpočty týchto dvoch prepojených vyvážajúcich výrobcov s cieľom vypočítať priemerné rozpätie skupiny NLMK.

| (104) | Úroveň spolupráce v Rusku bola vysoká, keďže dovoz spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov predstavoval počas obdobia prešetrovania 100 % celkového vývozu do Únie. Komisia sa na tomto základe rozhodla vychádzať pri dumpingovom rozpätí celej krajiny z úrovne skupiny NLMK. |
| --- | --- |

(104)

Úroveň spolupráce v Rusku bola vysoká, keďže dovoz spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov predstavoval počas obdobia prešetrovania 100 % celkového vývozu do Únie. Komisia sa na tomto základe rozhodla vychádzať pri dumpingovom rozpätí celej krajiny z úrovne skupiny NLMK.

| (105) | Predbežné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, pred zaplatením cla, sú takéto:






  Spoločnosť | Predbežné dumpingové rozpätie |
| --- | --- | --- |
| NLMK Group | 29,0 % |
| Všetky ostatné spoločnosti | 29,0 % |

(105)

Predbežné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, pred zaplatením cla, sú takéto:

Spoločnosť

Predbežné dumpingové rozpätie

NLMK Group

29,0 %

Všetky ostatné spoločnosti

29,0 %

3.6.   Spojené štáty americké

| (106) | Jediný vyvážajúci výrobca predával príslušný výrobok do Únie cez prepojených dovozcov v Holandsku. Predaj na domácom trhu bol realizovaný priamo nezávislým stranám. |
| --- | --- |

(106)

Jediný vyvážajúci výrobca predával príslušný výrobok do Únie cez prepojených dovozcov v Holandsku. Predaj na domácom trhu bol realizovaný priamo nezávislým stranám.

3.6.1.   Normálna hodnota

| (107) | Komisia na základe všeobecnej metodiky opísanej vyššie v texte v oddiele 3.1.1. zistila, že väčšina typov výrobkov, ktoré spolupracujúci vyvážajúci výrobca v USA predával na domácom trhu, nebola totožná alebo porovnateľná s typmi výrobkov predávanými na vývoz, takže boli posúdené ako nereprezentatívne v zmysle článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Pre tieto typy výrobkov bola normálna hodnota vytvorená v súlade so všeobecnou metodikou. Pre zvyšné typy výrobkov bola normálna hodnota stanovená na základe cien na domácom trhu. |
| --- | --- |

(107)

Komisia na základe všeobecnej metodiky opísanej vyššie v texte v oddiele 3.1.1. zistila, že väčšina typov výrobkov, ktoré spolupracujúci vyvážajúci výrobca v USA predával na domácom trhu, nebola totožná alebo porovnateľná s typmi výrobkov predávanými na vývoz, takže boli posúdené ako nereprezentatívne v zmysle článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Pre tieto typy výrobkov bola normálna hodnota vytvorená v súlade so všeobecnou metodikou. Pre zvyšné typy výrobkov bola normálna hodnota stanovená na základe cien na domácom trhu.

3.6.2.   Vývozná cena

| (108) | Jediný vyvážajúci výrobca vyvážal do Únie cez prepojeného dovozcu v EÚ. |
| --- | --- |

(108)

Jediný vyvážajúci výrobca vyvážal do Únie cez prepojeného dovozcu v EÚ.

| (109) | Malá časť typov výrobkov sa nepredáva v stave, v akom bola dovezená, pretože sa ďalej spracúva (pozdĺžne rezanie) v EÚ. Pretože hodnota CIF deklarovaných vývozov na hranici Únie týchto predajov je hodnota nespracovaných (nenarezaných) zvitkov, Komisia určila vývoznú cenu nespracovaných (nenarezaných) zvitkov v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(109)

Malá časť typov výrobkov sa nepredáva v stave, v akom bola dovezená, pretože sa ďalej spracúva (pozdĺžne rezanie) v EÚ. Pretože hodnota CIF deklarovaných vývozov na hranici Únie týchto predajov je hodnota nespracovaných (nenarezaných) zvitkov, Komisia určila vývoznú cenu nespracovaných (nenarezaných) zvitkov v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia.

| (110) | Urobila to upravením ceny, za ktorú sa dovezený výrobok prvýkrát predal nezávislým zákazníkom v Únii, o všetky náklady, ktoré vznikli od dovozu po predaj, vrátane nákladov na spracovanie v Únii, s náležitým upravením o stratu hmotnosti, o predajné, všeobecné a administratívne náklady a o zisk s cieľom dopracovať sa späť k cene za nespracovaný (nenarezaný) zvitok. S ohľadom na neexistenciu inej vhodnej referenčnej hodnoty bola použitá úroveň zisku neprepojeného dovozcu. |
| --- | --- |

(110)

Urobila to upravením ceny, za ktorú sa dovezený výrobok prvýkrát predal nezávislým zákazníkom v Únii, o všetky náklady, ktoré vznikli od dovozu po predaj, vrátane nákladov na spracovanie v Únii, s náležitým upravením o stratu hmotnosti, o predajné, všeobecné a administratívne náklady a o zisk s cieľom dopracovať sa späť k cene za nespracovaný (nenarezaný) zvitok. S ohľadom na neexistenciu inej vhodnej referenčnej hodnoty bola použitá úroveň zisku neprepojeného dovozcu.

| (111) | Pre predané výrobky, ktoré neboli ďalej spracované, bola vývozná cena stanovená v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia upravením ceny, za ktorú bol dovezený výrobok prvýkrát predaný nezávislým zákazníkom v Únii, o všetky náklady, ktoré vznikli od dovozu po predaj, vrátane predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a o zisk neprepojeného dovozcu. |
| --- | --- |

(111)

Pre predané výrobky, ktoré neboli ďalej spracované, bola vývozná cena stanovená v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia upravením ceny, za ktorú bol dovezený výrobok prvýkrát predaný nezávislým zákazníkom v Únii, o všetky náklady, ktoré vznikli od dovozu po predaj, vrátane predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a o zisk neprepojeného dovozcu.

3.6.3.   Porovnanie

| (112) | Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu zo závodu jediného vyvážajúceho výrobcu. |
| --- | --- |

(112)

Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu zo závodu jediného vyvážajúceho výrobcu.

| (113) | Komisia v prípadoch, keď to odôvodňovala potreba zabezpečenia spravodlivého porovnania, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu o rozdiely, ktoré ovplyvňovali ceny a porovnateľnosť cien. Upravené boli o náklady na prepravu, manipulačné náklady, náklady na balenie, úverové náklady a popredajné náklady. |
| --- | --- |

(113)

Komisia v prípadoch, keď to odôvodňovala potreba zabezpečenia spravodlivého porovnania, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu o rozdiely, ktoré ovplyvňovali ceny a porovnateľnosť cien. Upravené boli o náklady na prepravu, manipulačné náklady, náklady na balenie, úverové náklady a popredajné náklady.

3.6.4.   Dumpingové rozpätie

| (114) | Komisia pre jediného vyvážajúceho výrobcu porovnala v súlade s článkom 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia váženú priemernú normálnu hodnotu každého typu podobného výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho typu príslušného výrobku. |
| --- | --- |

(114)

Komisia pre jediného vyvážajúceho výrobcu porovnala v súlade s článkom 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia váženú priemernú normálnu hodnotu každého typu podobného výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho typu príslušného výrobku.

| (115) | Úroveň spolupráce bola vysoká. Komisia sa na tomto základe rozhodla vychádzať pri dumpingovom rozpätí celej krajiny z úrovne jediného vyvážajúceho výrobcu. |
| --- | --- |

(115)

Úroveň spolupráce bola vysoká. Komisia sa na tomto základe rozhodla vychádzať pri dumpingovom rozpätí celej krajiny z úrovne jediného vyvážajúceho výrobcu.

| (116) | Predbežné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, pred zaplatením cla, sú takéto:






  Spoločnosť | Predbežné dumpingové rozpätie |
| --- | --- | --- |
| AK Steel | 60,1 % |
| Všetky ostatné spoločnosti | 60,1 % |

(116)

Predbežné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, pred zaplatením cla, sú takéto:

Spoločnosť

Predbežné dumpingové rozpätie

AK Steel

60,1 %

Všetky ostatné spoločnosti

60,1 %

4.   UJMA

4.1.   Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby Únie

| (117) | V Únii vyrába príslušný výrobok šesť spoločností. Na základe dostupných informácií od navrhovateľa nie sú v Únii iní výrobcovia Únie príslušného výrobku. Týchto šesť výrobcov predstavuje preto „výrobné odvetvie Únie“ v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(117)

V Únii vyrába príslušný výrobok šesť spoločností. Na základe dostupných informácií od navrhovateľa nie sú v Únii iní výrobcovia Únie príslušného výrobku. Týchto šesť výrobcov predstavuje preto „výrobné odvetvie Únie“ v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.

| (118) | Celková výroba Únie počas obdobia prešetrovania bola určená v objeme približne 340 000 ton. Komisia určila tento číselný údaj na základe všetkých dostupných informácií o výrobnom odvetví Únie, ako sú informácie od navrhovateľa a od všetkých známych výrobcov v Únii. Šesť známych výrobcov Únie predstavuje 100 % výroby podobného výrobku v Únii. |
| --- | --- |

(118)

Celková výroba Únie počas obdobia prešetrovania bola určená v objeme približne 340 000 ton. Komisia určila tento číselný údaj na základe všetkých dostupných informácií o výrobnom odvetví Únie, ako sú informácie od navrhovateľa a od všetkých známych výrobcov v Únii. Šesť známych výrobcov Únie predstavuje 100 % výroby podobného výrobku v Únii.

4.2.   Spotreba Únie

| (119) | Komisia určila spotrebu Únie na základe predaja na trhu Únie a) všetkých známych výrobcov v Únii; b) dovozu do Únie zo všetkých tretích krajín podľa údajov Eurostatu a tiež zohľadnením údajov predložených spolupracujúcimi výrobcami v príslušných krajinách. |
| --- | --- |

(119)

Komisia určila spotrebu Únie na základe predaja na trhu Únie a) všetkých známych výrobcov v Únii; b) dovozu do Únie zo všetkých tretích krajín podľa údajov Eurostatu a tiež zohľadnením údajov predložených spolupracujúcimi výrobcami v príslušných krajinách.

| (120) | Pokiaľ ide o Japonsko, veľká časť dovozov japonského príslušného výrobku do Holandska bola počas obdobia prešetrovania nahlásená pod dôverným číselným znakom KN (4). Z tohto dôvodu sú v nižšie uvedenej tabuľke o spotrebe Únie a v iných relevantných tabuľkách, ktoré sa týkajú objemov a hodnôt dovozov, uvedené rozpätia. |
| --- | --- |

(120)

Pokiaľ ide o Japonsko, veľká časť dovozov japonského príslušného výrobku do Holandska bola počas obdobia prešetrovania nahlásená pod dôverným číselným znakom KN (4). Z tohto dôvodu sú v nižšie uvedenej tabuľke o spotrebe Únie a v iných relevantných tabuľkách, ktoré sa týkajú objemov a hodnôt dovozov, uvedené rozpätia.

| (121) | Spotreba Únie sa na tomto základe vyvíjala takto:









  Spotreba Únie (v metrických tonách) |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobie prešetrovania |
| Celková spotreba Únie | 353 000 – 368 000 | 346 000 – 361 000 | 316 000 – 331 000 | 313 000 – 328 000 |
| Index | 100 | 98 | 90 | 89 |
| Zdroj: overené odpovede na dotazník, informácie uvedené v podnete, informácie od Eurostatu a od konfederácie Eurofer. |

(121)

Spotreba Únie sa na tomto základe vyvíjala takto:

Spotreba Únie (v metrických tonách)

2011

2012

2013

Obdobie prešetrovania

Celková spotreba Únie

353 000 – 368 000

346 000 – 361 000

316 000 – 331 000

313 000 – 328 000

Index

100

98

90

89

Zdroj: overené odpovede na dotazník, informácie uvedené v podnete, informácie od Eurostatu a od konfederácie Eurofer.

| (122) | Komisia získala údaje pre celú činnosť príslušného výrobku a určila, či bola výroba určená na vlastnú spotrebu alebo pre voľný trh. Komisia zistila, že len malá časť (približne 0,4 % celkovej spotreby) výroby výrobcov Únie bola určená na vlastnú spotrebu. Táto časť bola často jednoducho prevedená a/alebo dodaná za transferové ceny v rámci tej istej spoločnosti alebo skupín spoločností na ďalšie následné spracovanie. So zreteľom na veľkosť trhu vlastnej spotreby to neovplyvňuje situáciu ujmy. |
| --- | --- |

(122)

Komisia získala údaje pre celú činnosť príslušného výrobku a určila, či bola výroba určená na vlastnú spotrebu alebo pre voľný trh. Komisia zistila, že len malá časť (približne 0,4 % celkovej spotreby) výroby výrobcov Únie bola určená na vlastnú spotrebu. Táto časť bola často jednoducho prevedená a/alebo dodaná za transferové ceny v rámci tej istej spoločnosti alebo skupín spoločností na ďalšie následné spracovanie. So zreteľom na veľkosť trhu vlastnej spotreby to neovplyvňuje situáciu ujmy.

| (123) | Od začiatku roka 2003 neobvykle rástol dopyt po transformátoroch, čo viedlo k súvisiacemu zvýšeniu dopytu po príslušných výrobkoch a rastúcim cenám. Spôsobilo to významnú pridanú kapacitu výrobcov transformátorov a aj výrobcov GOES na celom svete od rokov 2003/2004. S malým oneskorením a určite od roku 2011 však globálny trh (vrátane Únie) začal pociťovať značný pokles spotreby, ktorý zasiahol aj odvetvie výroby transformátorov. |
| --- | --- |

(123)

Od začiatku roka 2003 neobvykle rástol dopyt po transformátoroch, čo viedlo k súvisiacemu zvýšeniu dopytu po príslušných výrobkoch a rastúcim cenám. Spôsobilo to významnú pridanú kapacitu výrobcov transformátorov a aj výrobcov GOES na celom svete od rokov 2003/2004. S malým oneskorením a určite od roku 2011 však globálny trh (vrátane Únie) začal pociťovať značný pokles spotreby, ktorý zasiahol aj odvetvie výroby transformátorov.

| (124) | Spotreba Únie sa v posudzovanom období znížila o približne 11 %. Pokles spotreby je spôsobený najmä klesajúcim dopytom následného odvetvia, t. j. výrobcov transformátorov. |
| --- | --- |

(124)

Spotreba Únie sa v posudzovanom období znížila o približne 11 %. Pokles spotreby je spôsobený najmä klesajúcim dopytom následného odvetvia, t. j. výrobcov transformátorov.

4.3.   Dovoz z príslušných krajín

4.3.1.   Súhrnné vyhodnotenie účinkov dovozu z príslušných krajín

| (125) | Komisia preskúmala, či by mal byť dovoz príslušného výrobku s pôvodom v príslušných krajinách posudzovaný súhrnne v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(125)

Komisia preskúmala, či by mal byť dovoz príslušného výrobku s pôvodom v príslušných krajinách posudzovaný súhrnne v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia.

| (126) | Rozpätia dumpingu stanovené v súvislosti s dovozmi z Číny, Japonska, Kórey, Ruska a USA boli všetky nad hranicou de minimis stanovenou v článku 9 ods. 3 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(126)

Rozpätia dumpingu stanovené v súvislosti s dovozmi z Číny, Japonska, Kórey, Ruska a USA boli všetky nad hranicou de minimis stanovenou v článku 9 ods. 3 základného nariadenia.

| (127) | Objem dovozu z každej z príslušných krajín nebol zanedbateľný v zmysle článku 5 ods. 7 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(127)

Objem dovozu z každej z príslušných krajín nebol zanedbateľný v zmysle článku 5 ods. 7 základného nariadenia.

| (128) | Podmienky hospodárskej súťaže medzi dumpingovými dovozmi z príslušných krajín a podobným výrobkom boli tiež podobné. |
| --- | --- |

(128)

Podmienky hospodárskej súťaže medzi dumpingovými dovozmi z príslušných krajín a podobným výrobkom boli tiež podobné.

| (129) | Dovážané výrobky súťažili vzájomne a s príslušným výrobkom vyrábaným v Únii, pretože sa predávajú podobným kategóriám koncových používateľov. |
| --- | --- |

(129)

Dovážané výrobky súťažili vzájomne a s príslušným výrobkom vyrábaným v Únii, pretože sa predávajú podobným kategóriám koncových používateľov.

| (130) | Takže boli splnené všetky kritériá stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia a dovozy z príslušných krajín boli na účely určenia ujmy preskúmané súhrnne. |
| --- | --- |

(130)

Takže boli splnené všetky kritériá stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia a dovozy z príslušných krajín boli na účely určenia ujmy preskúmané súhrnne.

| (131) | Vyvážajúci výrobcovia z USA a z Japonska namietali voči vhodnosti súhrnného hodnotenia. Obidve skupiny argumentovali, že ich dovoz sa v priebehu posudzovaného obdobia znížil a že nepodhodnocovali ceny výrobcov Únie. |
| --- | --- |

(131)

Vyvážajúci výrobcovia z USA a z Japonska namietali voči vhodnosti súhrnného hodnotenia. Obidve skupiny argumentovali, že ich dovoz sa v priebehu posudzovaného obdobia znížil a že nepodhodnocovali ceny výrobcov Únie.

| (132) | Napriek poklesu dovozov z Japonska a USA v priebehu posudzovaného obdobia tieto dumpingové dovozy takisto prispeli k cenovému tlaku vyvíjanému na príslušný výrobok na trhu EÚ. Ich dovozy sú dumpingové a ich výrobky jasne priamo súťažia s výrobkami Únie a s výrobkami ostatných vyvážajúcich výrobcov. Podmienky uplatňovania súhrnného vyhodnotenia účinkov dovozov príslušných piatich krajín sú stále splnené. Všetky typy GOES vrátane typov predávaných japonskými a americkými vyvážajúcimi výrobcami sa predávajú na použitie vo výrobe jadier transformátorov a predávajú sa tej istej, pomerne obmedzenej skupine zákazníkov. Komisia preto predbežne zamietla tieto argumenty. |
| --- | --- |

(132)

Napriek poklesu dovozov z Japonska a USA v priebehu posudzovaného obdobia tieto dumpingové dovozy takisto prispeli k cenovému tlaku vyvíjanému na príslušný výrobok na trhu EÚ. Ich dovozy sú dumpingové a ich výrobky jasne priamo súťažia s výrobkami Únie a s výrobkami ostatných vyvážajúcich výrobcov. Podmienky uplatňovania súhrnného vyhodnotenia účinkov dovozov príslušných piatich krajín sú stále splnené. Všetky typy GOES vrátane typov predávaných japonskými a americkými vyvážajúcimi výrobcami sa predávajú na použitie vo výrobe jadier transformátorov a predávajú sa tej istej, pomerne obmedzenej skupine zákazníkov. Komisia preto predbežne zamietla tieto argumenty.

4.3.2.   Objem dovozov z príslušných krajín a ich podiel na trhu

| (133) | Komisia určila objem dovozov na základe Eurostatu a údajov, ktoré predložili spolupracujúci výrobcovia v príslušných krajinách. Podiel dovozov na trhu bol stanovený podľa Eurostatu. |
| --- | --- |

(133)

Komisia určila objem dovozov na základe Eurostatu a údajov, ktoré predložili spolupracujúci výrobcovia v príslušných krajinách. Podiel dovozov na trhu bol stanovený podľa Eurostatu.

| (134) | Ako sa už uviedlo, veľká časť dovozov japonského príslušného výrobku do Holandska bola počas posudzovaného obdobia vykazovaná pod dôverným číselným znakom KN. Z tohto dôvodu sú v nižšie uvedenej tabuľke a v iných relevantných tabuľkách týkajúcich sa dovozov z príslušných krajín uvedené rozpätia. |
| --- | --- |

(134)

Ako sa už uviedlo, veľká časť dovozov japonského príslušného výrobku do Holandska bola počas posudzovaného obdobia vykazovaná pod dôverným číselným znakom KN. Z tohto dôvodu sú v nižšie uvedenej tabuľke a v iných relevantných tabuľkách týkajúcich sa dovozov z príslušných krajín uvedené rozpätia.

| (135) | Dovozy do Únie z príslušných krajín sa vyvíjali takto:









  Objem dovozu (v metrických tonách) a podiel na trhu |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobie prešetrovania |
| Objem dovozu z príslušných krajín | 153 000 – 168 000 | 158 000 – 173 000 | 135 000 – 150 000 | 139 000 – 154 000 |
| Index | 100 | 103 | 89 | 91 |
| Podiel na trhu | 40,2 % – 46,9 % | 42,3 % – 49,4 % | 39,9 % – 46,5 % | 41,8 % – 48,3 % |
| Index | 100 | 105 | 99 | 103 |
| Zdroj: Eurostat a spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia. |

(135)

Dovozy do Únie z príslušných krajín sa vyvíjali takto:

Objem dovozu (v metrických tonách) a podiel na trhu

2011

2012

2013

Obdobie prešetrovania

Objem dovozu z príslušných krajín

153 000 – 168 000

158 000 – 173 000

135 000 – 150 000

139 000 – 154 000

Index

100

103

89

91

Podiel na trhu

40,2 % – 46,9 %

42,3 % – 49,4 %

39,9 % – 46,5 %

41,8 % – 48,3 %

Index

100

105

99

103

Zdroj: Eurostat a spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia.

| (136) | Z vyššie uvedenej tabuľky vyplýva, že v absolútnych hodnotách dovoz z príslušných krajín počas posudzovaného obdobia mierne klesol. Celkový podiel dumpingových dovozov do Únie na trhu sa však počas posudzovaného obdobia zvýšil o približne tri percentá. |
| --- | --- |

(136)

Z vyššie uvedenej tabuľky vyplýva, že v absolútnych hodnotách dovoz z príslušných krajín počas posudzovaného obdobia mierne klesol. Celkový podiel dumpingových dovozov do Únie na trhu sa však počas posudzovaného obdobia zvýšil o približne tri percentá.

4.3.3.   Ceny dovozu z príslušných krajín a podhodnotenie ceny

| (137) | Komisia určila ceny dovozov na základe údajov Eurostatu a údajov, ktoré predložili spolupracujúci výrobcovia v príslušných krajinách. |
| --- | --- |

(137)

Komisia určila ceny dovozov na základe údajov Eurostatu a údajov, ktoré predložili spolupracujúci výrobcovia v príslušných krajinách.

| (138) | Vážená priemerná cena dovozov do Únie z príslušných krajín sa vyvíjala takto:









  Dovozné ceny (EUR/metrické tony) |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobie prešetrovania |
| Čína | 1 798 | 1 967 | 1 530 | 1 357 |
| Index | 100 | 109 | 85 | 75 |
| Japonsko | 1 964 | 1 914 | 1 536 | 1 353 |
| Index | 100 | 97 | 78 | 69 |
| Kórea | 2 033 | 1 814 | 1 434 | 1 353 |
| Index | 100 | 89 | 71 | 67 |
| Rusko | 1 493 | 1 377 | 1 137 | 1 055 |
| Index | 100 | 92 | 76 | 71 |
| USA | 2 024 | 2 014 | 1 741 | 1 604 |
| Index | 100 | 100 | 86 | 79 |
| Priemerná cena dumpingových dovozov (za jednotku) | 1 813 | 1 746 | 1 397 | 1 263 |
| Index | 100 | 96 | 77 | 70 |
| Zdroj: Eurostat a spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia. |

(138)

Vážená priemerná cena dovozov do Únie z príslušných krajín sa vyvíjala takto:

Dovozné ceny (EUR/metrické tony)

2011

2012

2013

Obdobie prešetrovania

Čína

1 798

1 967

1 530

1 357

Index

100

109

85

75

Japonsko

1 964

1 914

1 536

1 353

Index

100

97

78

69

Kórea

2 033

1 814

1 434

1 353

Index

100

89

71

67

Rusko

1 493

1 377

1 137

1 055

Index

100

92

76

71

USA

2 024

2 014

1 741

1 604

Index

100

100

86

79

Priemerná cena dumpingových dovozov (za jednotku)

1 813

1 746

1 397

1 263

Index

100

96

77

70

Zdroj: Eurostat a spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia.

| (139) | Priemerné ceny dumpingových dovozov klesli z 1 813 EUR/tona v roku 2011 na 1 263 EUR/tona počas obdobia prešetrovania. Počas posudzovaného obdobia priemerná jednotková cena dumpingových dovozov klesla o približne 30 %. |
| --- | --- |

(139)

Priemerné ceny dumpingových dovozov klesli z 1 813 EUR/tona v roku 2011 na 1 263 EUR/tona počas obdobia prešetrovania. Počas posudzovaného obdobia priemerná jednotková cena dumpingových dovozov klesla o približne 30 %.

| (140) | Komisia posudzovala podhodnotenie ceny počas obdobia prešetrovania porovnaním:






  a) | vážených priemerných predajných cien podľa typu výrobku, ktoré šiesti výrobcovia Únie účtovali neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravených na úroveň cien zo závodu, a |
| --- | --- | --- |

(140)

Komisia posudzovala podhodnotenie ceny počas obdobia prešetrovania porovnaním:

a)

vážených priemerných predajných cien podľa typu výrobku, ktoré šiesti výrobcovia Únie účtovali neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravených na úroveň cien zo závodu, a

| b) | zodpovedajúcich vážených priemerných cien podľa typu výrobku dovozov spolupracujúcich výrobcov príslušných krajín pre prvého nezávislého zákazníka na trhu Únie, určených na základe CIF (náklady, poistenie a prepravné) s príslušnými úpravami o náklady po dovoze. |
| --- | --- |

b)

zodpovedajúcich vážených priemerných cien podľa typu výrobku dovozov spolupracujúcich výrobcov príslušných krajín pre prvého nezávislého zákazníka na trhu Únie, určených na základe CIF (náklady, poistenie a prepravné) s príslušnými úpravami o náklady po dovoze.

| (141) | Ceny boli porovnané podľa jednotlivých typov pre transakcie na rovnakej úrovni obchodu, v prípade potreby náležite upravené a po odpočítaní rabatov a zliav. Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel obratu výrobcov Únie počas obdobia prešetrovania. |
| --- | --- |

(141)

Ceny boli porovnané podľa jednotlivých typov pre transakcie na rovnakej úrovni obchodu, v prípade potreby náležite upravené a po odpočítaní rabatov a zliav. Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel obratu výrobcov Únie počas obdobia prešetrovania.

| (142) | Vyvážajúci výrobcovia napriek poklesu cien nepodhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie. Ceny výrobného odvetvia Únie boli pomerne podobné alebo nepatrne vyššie. Z výsledku porovnania vyplynula vo všeobecnosti absencia podhodnocovania. Zistilo sa, že len jediný japonský vyvážajúci výrobca podhodnocoval ceny výrobného odvetvia Únie o 0,50 %. |
| --- | --- |

(142)

Vyvážajúci výrobcovia napriek poklesu cien nepodhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie. Ceny výrobného odvetvia Únie boli pomerne podobné alebo nepatrne vyššie. Z výsledku porovnania vyplynula vo všeobecnosti absencia podhodnocovania. Zistilo sa, že len jediný japonský vyvážajúci výrobca podhodnocoval ceny výrobného odvetvia Únie o 0,50 %.

| (143) | Absencia podhodnocovania však neznamená, že vývozné ceny nemohli spôsobiť ujmu. Ceny výrobného odvetvia Únie boli výsledkom silného prepadu cien, ktorý vyvolali dumpingové dovozy za nízku cenu. V dôsledku nadmernej kapacity na svetovom trhu spôsobenej vzmáhajúcou sa podnikateľskou činnosťou sa počas rokov 2003 – 2010 začala počas posudzovaného obdobia intenzívna cenová konkurencia medzi výrobcami Únie a vyvážajúcimi výrobcami. |
| --- | --- |

(143)

Absencia podhodnocovania však neznamená, že vývozné ceny nemohli spôsobiť ujmu. Ceny výrobného odvetvia Únie boli výsledkom silného prepadu cien, ktorý vyvolali dumpingové dovozy za nízku cenu. V dôsledku nadmernej kapacity na svetovom trhu spôsobenej vzmáhajúcou sa podnikateľskou činnosťou sa počas rokov 2003 – 2010 začala počas posudzovaného obdobia intenzívna cenová konkurencia medzi výrobcami Únie a vyvážajúcimi výrobcami.

| (144) | Agresívne cenové stratégie sa týkali najmä trhu Únie a vyvážajúci výrobcovia ich môžu udržať dlhšie ako výrobcovia Únie z týchto dôvodov: po prvé, podiel vyvážajúcich výrobcov na ich domácich trhoch je omnoho väčší ako trhový podiel výrobcov Únie v Únii. Trh Únie je otvorený trh, zatiaľ čo, ako sa uvádza v oddiele 3.3.1 Analogická krajina, na domáce trhy vyvážajúcich výrobcov z príslušných krajín nemôžu iní konkurenti vrátane výrobcov Únie ľahko preniknúť. Po druhé, väčšina vyvážajúcich výrobcov má vyššie zisky na svojich domácich trhoch, čo im poskytuje uspokojivú maržu, aby mohli na trhu EÚ predávať za dumpingové ceny a dokonca aj so stratou. Najmä japonskí vyvážajúci výrobcovia a vyvážajúci výrobcovia z USA predávajú na trhu Únie so stratou. Výrobcovia Únie dosahovali v posudzovanom období stratu na trhu EÚ a aj mimo EÚ. |
| --- | --- |

(144)

Agresívne cenové stratégie sa týkali najmä trhu Únie a vyvážajúci výrobcovia ich môžu udržať dlhšie ako výrobcovia Únie z týchto dôvodov: po prvé, podiel vyvážajúcich výrobcov na ich domácich trhoch je omnoho väčší ako trhový podiel výrobcov Únie v Únii. Trh Únie je otvorený trh, zatiaľ čo, ako sa uvádza v oddiele 3.3.1 Analogická krajina, na domáce trhy vyvážajúcich výrobcov z príslušných krajín nemôžu iní konkurenti vrátane výrobcov Únie ľahko preniknúť. Po druhé, väčšina vyvážajúcich výrobcov má vyššie zisky na svojich domácich trhoch, čo im poskytuje uspokojivú maržu, aby mohli na trhu EÚ predávať za dumpingové ceny a dokonca aj so stratou. Najmä japonskí vyvážajúci výrobcovia a vyvážajúci výrobcovia z USA predávajú na trhu Únie so stratou. Výrobcovia Únie dosahovali v posudzovanom období stratu na trhu EÚ a aj mimo EÚ.

| (145) | Za týchto okolností nie je rozhodujúca otázka, či vyvážajúci výrobcovia predávajú pod ceny, ktoré už spôsobujú stratu pre výrobné odvetvie Únie, alebo nie. Rozhodujúci faktor na určenie ujmy je skôr to, či výrobcovia Únie mali pre vážny cenový tlak vyvíjaný na ich predajné ceny inú možnosť ako predávať za cenu nižšiu ako náklady, aby ubránili svoj podiel na trhu a udržali hospodársku úroveň výroby. |
| --- | --- |

(145)

Za týchto okolností nie je rozhodujúca otázka, či vyvážajúci výrobcovia predávajú pod ceny, ktoré už spôsobujú stratu pre výrobné odvetvie Únie, alebo nie. Rozhodujúci faktor na určenie ujmy je skôr to, či výrobcovia Únie mali pre vážny cenový tlak vyvíjaný na ich predajné ceny inú možnosť ako predávať za cenu nižšiu ako náklady, aby ubránili svoj podiel na trhu a udržali hospodársku úroveň výroby.

| (146) | Ruský vyvážajúci výrobca tvrdil, že by mala byť vykonaná úprava so zreteľom na rozdiely v kvalite medzi príslušným výrobkom vyrábaným a predávaným týmto vyvážajúcim výrobcom a podobným výrobkom, ktorý vyrábalo výrobné odvetvie Únie. Toto tvrdenie vychádza zo skutočnosti, že kvalita príslušného výrobku rovnakého typu, ktorý vyrába tento vyvážajúci výrobca, je výrazne nižšia ako kvalita výrobkov, ktoré vyrába výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(146)

Ruský vyvážajúci výrobca tvrdil, že by mala byť vykonaná úprava so zreteľom na rozdiely v kvalite medzi príslušným výrobkom vyrábaným a predávaným týmto vyvážajúcim výrobcom a podobným výrobkom, ktorý vyrábalo výrobné odvetvie Únie. Toto tvrdenie vychádza zo skutočnosti, že kvalita príslušného výrobku rovnakého typu, ktorý vyrába tento vyvážajúci výrobca, je výrazne nižšia ako kvalita výrobkov, ktoré vyrába výrobné odvetvie Únie.

| (147) | Toto tvrdenie nebolo podložené a v skutočnosti nie sú v spise žiadne dôkazy, že v prípade rovnakého typu výrobku existuje rozdiel v kvalite medzi ruským vývozom a výrobou Únie. Tvrdenie bolo preto predbežne zamietnuté. S ohľadom na spravodlivé porovnanie typov výrobkov však bolo predbežne prijaté, že ruský výrobok druhej a tretej triedy by nemal byť porovnávaný s výrobkami výrobného odvetvia Únie prvej a druhej triedy. |
| --- | --- |

(147)

Toto tvrdenie nebolo podložené a v skutočnosti nie sú v spise žiadne dôkazy, že v prípade rovnakého typu výrobku existuje rozdiel v kvalite medzi ruským vývozom a výrobou Únie. Tvrdenie bolo preto predbežne zamietnuté. S ohľadom na spravodlivé porovnanie typov výrobkov však bolo predbežne prijaté, že ruský výrobok druhej a tretej triedy by nemal byť porovnávaný s výrobkami výrobného odvetvia Únie prvej a druhej triedy.

| (148) | Ďalšie tvrdenie sa týkalo úrovne obchodu. Bol predložený argument, že rozdiel úrovne obchodu odôvodňuje úpravu a že NLMK predáva výlučne prostredníctvom obchodníka, zatiaľ čo spoločnosti EÚ predávajú aj priamo koncovým používateľom. Toto tvrdenie však bolo predbežne takisto zamietnuté, pretože z prešetrovania nevyplynulo, žeby tento rozdiel úrovne obchodu mal vplyv na ceny. Konkrétne nebolo podložené, žeby existovali konzistentné a jasné rozdiely cien medzi vyššie uvedenými úrovňami obchodu. |
| --- | --- |

(148)

Ďalšie tvrdenie sa týkalo úrovne obchodu. Bol predložený argument, že rozdiel úrovne obchodu odôvodňuje úpravu a že NLMK predáva výlučne prostredníctvom obchodníka, zatiaľ čo spoločnosti EÚ predávajú aj priamo koncovým používateľom. Toto tvrdenie však bolo predbežne takisto zamietnuté, pretože z prešetrovania nevyplynulo, žeby tento rozdiel úrovne obchodu mal vplyv na ceny. Konkrétne nebolo podložené, žeby existovali konzistentné a jasné rozdiely cien medzi vyššie uvedenými úrovňami obchodu.

4.4.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

4.4.1.   Všeobecné poznámky

| (149) | V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia preskúmanie vplyvu dumpingových dovozov na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia. Komisia na účely určenia ujmy nerozlišovala medzi ukazovateľmi makroekonomickej a mikroekonomickej ujmy, keďže všetci známi výrobcovia Únie predstavujú v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia „výrobné odvetvie Únie“. Komisia hodnotila ukazovatele ujmy na základe údajov uvedených v odpovediach na dotazníky všetkých známych výrobcov Únie a na základe údajov zhromaždených od navrhovateľa. |
| --- | --- |

(149)

V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia preskúmanie vplyvu dumpingových dovozov na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia. Komisia na účely určenia ujmy nerozlišovala medzi ukazovateľmi makroekonomickej a mikroekonomickej ujmy, keďže všetci známi výrobcovia Únie predstavujú v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia „výrobné odvetvie Únie“. Komisia hodnotila ukazovatele ujmy na základe údajov uvedených v odpovediach na dotazníky všetkých známych výrobcov Únie a na základe údajov zhromaždených od navrhovateľa.

4.4.1.1.   Výroba, výrobná kapacita a miera využívania kapacity

| (150) | Celková výroba Únie, výrobná kapacita a miera využívania kapacity sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:









  Výroba, výrobná kapacita a miera využívania kapacity |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobie prešetrovania |
| Objem výroby (v metrických tonách) | 410 695 | 385 086 | 334 659 | 340 213 |
| Index | 100 | 94 | 81 | 83 |
| Výrobná kapacita (v metrických tonách) | 486 600 | 491 600 | 491 750 | 492 650 |
| Index | 100 | 101 | 101 | 101 |
| Miera využívania kapacity | 84 % | 78 % | 68 % | 69 % |
| Zdroj: overené odpovede na dotazníky. |

(150)

Celková výroba Únie, výrobná kapacita a miera využívania kapacity sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

Výroba, výrobná kapacita a miera využívania kapacity

2011

2012

2013

Obdobie prešetrovania

Objem výroby (v metrických tonách)

410 695

385 086

334 659

340 213

Index

100

94

81

83

Výrobná kapacita (v metrických tonách)

486 600

491 600

491 750

492 650

Index

100

101

101

101

Miera využívania kapacity

84 %

78 %

68 %

69 %

Zdroj: overené odpovede na dotazníky.

| (151) | Počas celého posudzovaného obdobia sa objem výroby výrobného odvetvia Únie znížil o 17,2 %. |
| --- | --- |

(151)

Počas celého posudzovaného obdobia sa objem výroby výrobného odvetvia Únie znížil o 17,2 %.

| (152) | Vykázané údaje o kapacite sa vzťahujú na technickú kapacitu, čo znamená, že boli zohľadnené úpravy o čas prípravy, údržbu, zápchy a iné bežné prestoje, ktoré výrobné odvetvie považuje za normálne. Kapacita sa počas posudzovaného obdobia mierne zvýšila. |
| --- | --- |

(152)

Vykázané údaje o kapacite sa vzťahujú na technickú kapacitu, čo znamená, že boli zohľadnené úpravy o čas prípravy, údržbu, zápchy a iné bežné prestoje, ktoré výrobné odvetvie považuje za normálne. Kapacita sa počas posudzovaného obdobia mierne zvýšila.

| (153) | Niektorí výrobcovia Únie počas posudzovaného obdobia investovali do modernizácie svojho existujúceho výrobného zariadenia s cieľom vyrábať pomerne viac typov s vysokou permeabilitou ako konvenčných typov. To však neovplyvnilo výrobnú kapacitu počas posudzovaného obdobia. |
| --- | --- |

(153)

Niektorí výrobcovia Únie počas posudzovaného obdobia investovali do modernizácie svojho existujúceho výrobného zariadenia s cieľom vyrábať pomerne viac typov s vysokou permeabilitou ako konvenčných typov. To však neovplyvnilo výrobnú kapacitu počas posudzovaného obdobia.

| (154) | Zníženie miery využiteľnosti kapacity vyplynulo z mierneho zvýšenia výrobnej kapacity v kombinácii s poklesom objemu výroby. Počas posudzovaného obdobia došlo k zníženiu o 15 percentuálnych bodov. |
| --- | --- |

(154)

Zníženie miery využiteľnosti kapacity vyplynulo z mierneho zvýšenia výrobnej kapacity v kombinácii s poklesom objemu výroby. Počas posudzovaného obdobia došlo k zníženiu o 15 percentuálnych bodov.

4.4.1.2.   Objem predaja a podiel na trhu

| (155) | Pokiaľ ide o Japonsko, veľká časť dovozov japonského príslušného výrobku do Holandska bola počas obdobia prešetrovania nahlásená pod dôverným číselným znakom KN. Z tohto dôvodu sú v nižšie uvedenej tabuľke týkajúcej sa objemu predaja a podielu na trhu uvedené rozpätia. |
| --- | --- |

(155)

Pokiaľ ide o Japonsko, veľká časť dovozov japonského príslušného výrobku do Holandska bola počas obdobia prešetrovania nahlásená pod dôverným číselným znakom KN. Z tohto dôvodu sú v nižšie uvedenej tabuľke týkajúcej sa objemu predaja a podielu na trhu uvedené rozpätia.

| (156) | Objem predaja výrobného odvetvia Únie a jeho podiel na trhu sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:









  Objem predaja a podiel na trhu |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobie prešetrovania |
| Celkový objem predaja na trhu Únie (v metrických tonách) | 189 000 – 204 000 | 181 000 – 196 000 | 174 000 – 189 000 | 167 000 – 182 000 |
| Index | 100 | 96 | 92 | 89 |
| Podiel na trhu | 51,7 % – 58,4 % | 50,2 % – 57,3 % | 53,0 % – 59,6 % | 51,1 % – 57,6 % |
| Index | 100 | 98 | 103 | 100 |
| Zdroj: overené odpovede na dotazníky a Eurostat. |

(156)

Objem predaja výrobného odvetvia Únie a jeho podiel na trhu sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

Objem predaja a podiel na trhu

2011

2012

2013

Obdobie prešetrovania

Celkový objem predaja na trhu Únie (v metrických tonách)

189 000 – 204 000

181 000 – 196 000

174 000 – 189 000

167 000 – 182 000

Index

100

96

92

89

Podiel na trhu

51,7 % – 58,4 %

50,2 % – 57,3 %

53,0 % – 59,6 %

51,1 % – 57,6 %

Index

100

98

103

100

Zdroj: overené odpovede na dotazníky a Eurostat.

| (157) | Objem predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie počas posudzovaného obdobia klesol o 11,4 % z približne 189 000 – 204 000 ton v roku 2011 na 167 000 – 182 000 ton počas obdobia prešetrovania. Tento pokles začal už pred posudzovaným obdobím, pretože objem predaja výrobného odvetvia Únie bol v roku 2010 vo výške 210 693 ton. |
| --- | --- |

(157)

Objem predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie počas posudzovaného obdobia klesol o 11,4 % z približne 189 000 – 204 000 ton v roku 2011 na 167 000 – 182 000 ton počas obdobia prešetrovania. Tento pokles začal už pred posudzovaným obdobím, pretože objem predaja výrobného odvetvia Únie bol v roku 2010 vo výške 210 693 ton.

| (158) | Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu počas posudzovaného obdobia mierne klesol z 51,7 % – 58,4 % na 51,1 % – 57,6 %. Tento pokles začal takisto pred posudzovaným obdobím, pretože v roku 2010 malo výrobné odvetvie Únie podiel na trhu ešte vo výške 60,6 %. Táto strata podielu na trhu časovo zodpovedala poklesu spotreby, ale pokles objemu predaja výrobného odvetvia Únie presahoval pokles spotreby. Navyše výrobné odvetvie Únie bolo so zreteľom na pretrvávajúci cenový tlak vyvážajúcich výrobcov nútené znížiť svoje predajné ceny, aby zamedzilo ďalšiemu zmenšeniu svojho podielu na trhu. |
| --- | --- |

(158)

Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu počas posudzovaného obdobia mierne klesol z 51,7 % – 58,4 % na 51,1 % – 57,6 %. Tento pokles začal takisto pred posudzovaným obdobím, pretože v roku 2010 malo výrobné odvetvie Únie podiel na trhu ešte vo výške 60,6 %. Táto strata podielu na trhu časovo zodpovedala poklesu spotreby, ale pokles objemu predaja výrobného odvetvia Únie presahoval pokles spotreby. Navyše výrobné odvetvie Únie bolo so zreteľom na pretrvávajúci cenový tlak vyvážajúcich výrobcov nútené znížiť svoje predajné ceny, aby zamedzilo ďalšiemu zmenšeniu svojho podielu na trhu.

4.4.1.3.   Rast

| (159) | Spotreba Únie poklesla počas posudzovaného obdobia o približne 11 %, pričom objem predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie klesol o 11,4 %. Výrobné odvetvie Únie teda stratilo časť svojho podielu na trhu na rozdiel od podielu dovozov z príslušných krajín na trhu, ktorý počas posudzovaného obdobia o niečo narástol. |
| --- | --- |

(159)

Spotreba Únie poklesla počas posudzovaného obdobia o približne 11 %, pričom objem predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie klesol o 11,4 %. Výrobné odvetvie Únie teda stratilo časť svojho podielu na trhu na rozdiel od podielu dovozov z príslušných krajín na trhu, ktorý počas posudzovaného obdobia o niečo narástol.

4.4.1.4.   Zamestnanosť a produktivita

| (160) | Zamestnanosť a produktivita sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:









  Zamestnanosť a produktivita |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobie prešetrovania |
| Počet zamestnancov | 2 790 | 2 716 | 2 605 | 2 539 |
| Index | 100 | 97 | 93 | 91 |
| Produktivita (tona/zamestnanec) | 147 | 142 | 128 | 134 |
| Index | 100 | 96 | 87 | 91 |
| Zdroj: overené odpovede na dotazníky. |

(160)

Zamestnanosť a produktivita sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

Zamestnanosť a produktivita

2011

2012

2013

Obdobie prešetrovania

Počet zamestnancov

2 790

2 716

2 605

2 539

Index

100

97

93

91

Produktivita (tona/zamestnanec)

147

142

128

134

Index

100

96

87

91

Zdroj: overené odpovede na dotazníky.

| (161) | Miera zamestnanosti výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia značne znížila, čo bolo spôsobené rozhodnutiami o obmedzení výroby. Výsledkom bolo zníženie pracovnej sily o 9 % počas posudzovaného obdobia. Produktivita pracovnej sily výrobného odvetvia Únie meraná ako produkcia jednej zamestnanej osoby za rok sa znižovala pomalšie ako zníženie skutočnej výroby. Tento posledný ukazovateľ sa však nepovažuje za relevantný ukazovateľ na určenie toho, či je výrobné odvetvie Únie efektívne, najmä preto, že výrobné odvetvie Únie vyrábalo počas posudzovaného obdobia pomerne viac typov s vysokou permeabilitou. Výroba typov príslušného výrobku s vysokou permeabilitou si v skutočnosti vyžaduje tenší materiál, takže menšiu tonáž, a to napriek zvýšeným nákladom na výrobu týchto typov príslušného výrobku. |
| --- | --- |

(161)

Miera zamestnanosti výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia značne znížila, čo bolo spôsobené rozhodnutiami o obmedzení výroby. Výsledkom bolo zníženie pracovnej sily o 9 % počas posudzovaného obdobia. Produktivita pracovnej sily výrobného odvetvia Únie meraná ako produkcia jednej zamestnanej osoby za rok sa znižovala pomalšie ako zníženie skutočnej výroby. Tento posledný ukazovateľ sa však nepovažuje za relevantný ukazovateľ na určenie toho, či je výrobné odvetvie Únie efektívne, najmä preto, že výrobné odvetvie Únie vyrábalo počas posudzovaného obdobia pomerne viac typov s vysokou permeabilitou. Výroba typov príslušného výrobku s vysokou permeabilitou si v skutočnosti vyžaduje tenší materiál, takže menšiu tonáž, a to napriek zvýšeným nákladom na výrobu týchto typov príslušného výrobku.

4.4.1.5.   Veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie z dumpingu v minulosti

| (162) | Všetky dumpingové rozpätia značne presahovali hranicu de minimis. Vplyv veľkosti skutočných vysokých dumpingových rozpätí na výrobné odvetvie Únie nebol so zreteľom na objem a ceny dovozov z príslušných krajín zanedbateľný. |
| --- | --- |

(162)

Všetky dumpingové rozpätia značne presahovali hranicu de minimis. Vplyv veľkosti skutočných vysokých dumpingových rozpätí na výrobné odvetvie Únie nebol so zreteľom na objem a ceny dovozov z príslušných krajín zanedbateľný.

| (163) | Hoci v období rokov 2005 – 2008 boli proti Rusku zavedené opatrenia a proti USA v období rokov 2005 – 2010, v súčasnosti neexistujú v EÚ žiadne opatrenia na ochranu obchodu tohto výrobku. Preto neboli k dispozícii žiadne aktuálne údaje na posúdenie účinku možného dumpingu v minulosti. |
| --- | --- |

(163)

Hoci v období rokov 2005 – 2008 boli proti Rusku zavedené opatrenia a proti USA v období rokov 2005 – 2010, v súčasnosti neexistujú v EÚ žiadne opatrenia na ochranu obchodu tohto výrobku. Preto neboli k dispozícii žiadne aktuálne údaje na posúdenie účinku možného dumpingu v minulosti.

4.4.1.6.   Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny

| (164) | Vážená priemerná jednotková predajná cena výrobcov Únie pre neprepojených zákazníkov v Únii sa počas posudzovaného obdobia vyvíjala takto:









  Predajné ceny v Únii |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobie prešetrovania |
| Priemerná jednotková predajná cena v Únii na celkovom trhu (EUR/metrická tona) | 1 683 | 1 531 | 1 243 | 1 236 |
| Index | 100 | 91 | 74 | 73 |
| Jednotkové náklady výroby (EUR/metrická tona) | 1 669 | 1 677 | 1 562 | 1 479 |
| Index | 100 | 100 | 94 | 89 |
| Zdroj: overené odpovede na dotazníky. |

(164)

Vážená priemerná jednotková predajná cena výrobcov Únie pre neprepojených zákazníkov v Únii sa počas posudzovaného obdobia vyvíjala takto:

Predajné ceny v Únii

2011

2012

2013

Obdobie prešetrovania

Priemerná jednotková predajná cena v Únii na celkovom trhu (EUR/metrická tona)

1 683

1 531

1 243

1 236

Index

100

91

74

73

Jednotkové náklady výroby (EUR/metrická tona)

1 669

1 677

1 562

1 479

Index

100

100

94

89

Zdroj: overené odpovede na dotazníky.

| (165) | Z vyššie uvedenej tabuľky vyplýva vývoj jednotkových predajných cien Únie v porovnaní s príslušnými výrobnými nákladmi, ktoré tvoria najmä suroviny, t. j. za tepla valcované zvitky, ktoré počas posudzovaného obdobia predstavovali priemerne približne 50 % až 58 % celkových výrobných nákladov. Ukazuje to významný prepad predajných cien výrobného odvetvia Únie. Predajné ceny sa počas posudzovaného obdobia priemerne znížili o viac ako svoje príslušné náklady. Predajné ceny boli počas posudzovaného obdobia s výnimkou roku 2011 navyše priemerne menšie ako jednotkové výrobné náklady. To viedlo k značným stratám pre výrobcov Únie a táto situácia zodpovedá obdobiu, keď sa výrazne znížili priemerné dumpingové dovozné predajné ceny, čo vyvíjalo stály tlak na výrobcov Únie. Výrobcovia Únie boli nútení výrazne znížiť svoje predajné ceny, keď sa snažili udržať si podiel na trhu. |
| --- | --- |

(165)

Z vyššie uvedenej tabuľky vyplýva vývoj jednotkových predajných cien Únie v porovnaní s príslušnými výrobnými nákladmi, ktoré tvoria najmä suroviny, t. j. za tepla valcované zvitky, ktoré počas posudzovaného obdobia predstavovali priemerne približne 50 % až 58 % celkových výrobných nákladov. Ukazuje to významný prepad predajných cien výrobného odvetvia Únie. Predajné ceny sa počas posudzovaného obdobia priemerne znížili o viac ako svoje príslušné náklady. Predajné ceny boli počas posudzovaného obdobia s výnimkou roku 2011 navyše priemerne menšie ako jednotkové výrobné náklady. To viedlo k značným stratám pre výrobcov Únie a táto situácia zodpovedá obdobiu, keď sa výrazne znížili priemerné dumpingové dovozné predajné ceny, čo vyvíjalo stály tlak na výrobcov Únie. Výrobcovia Únie boli nútení výrazne znížiť svoje predajné ceny, keď sa snažili udržať si podiel na trhu.

4.4.1.7.   Náklady práce

| (166) | Priemerné náklady práce výrobcov Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:









  Priemerné náklady práce na zamestnanca |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobie prešetrovania |
| Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR) | 48 768 | 51 045 | 49 249 | 49 547 |
| Index | 100 | 105 | 101 | 102 |
| Zdroj: overené odpovede na dotazníky. |

(166)

Priemerné náklady práce výrobcov Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

Priemerné náklady práce na zamestnanca

2011

2012

2013

Obdobie prešetrovania

Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR)

48 768

51 045

49 249

49 547

Index

100

105

101

102

Zdroj: overené odpovede na dotazníky.

| (167) | Priemerná mzda na zamestnanca sa počas posudzovaného obdobia mierne zvýšila, zvýšenie však nedosiahlo výšku celkového zvýšenia miezd v Únii. Ako je však vysvetlené v odôvodnení 161, zamestnanosť sa v každom prípade znížila. |
| --- | --- |

(167)

Priemerná mzda na zamestnanca sa počas posudzovaného obdobia mierne zvýšila, zvýšenie však nedosiahlo výšku celkového zvýšenia miezd v Únii. Ako je však vysvetlené v odôvodnení 161, zamestnanosť sa v každom prípade znížila.

4.4.1.8.   Zásoby

| (168) | Skladové zásoby výrobcov Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:









  Zásoby |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobie prešetrovania |
| Konečný stav zásob (v metrických tonách) | 18 133 | 18 416 | 11 601 | 15 432 |
| Index | 100 | 102 | 64 | 85 |
| Konečný stav zásob ako percentuálny podiel výroby | 4,4 % | 4,8 % | 3,5 % | 4,5 % |
| Index | 100 | 109 | 79 | 103 |
| Zdroj: overené odpovede na dotazníky. |

(168)

Skladové zásoby výrobcov Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

Zásoby

2011

2012

2013

Obdobie prešetrovania

Konečný stav zásob (v metrických tonách)

18 133

18 416

11 601

15 432

Index

100

102

64

85

Konečný stav zásob ako percentuálny podiel výroby

4,4 %

4,8 %

3,5 %

4,5 %

Index

100

109

79

103

Zdroj: overené odpovede na dotazníky.

| (169) | Konečný stav zásob bol počas posudzovaného obdobia pomerne stabilný. Väčšinu typov podobného výrobku vyrába výrobné odvetvie Únie na základe konkrétnych objednávok používateľov. Zásoby sa preto nemôžu považovať za dôležitý ukazovateľ ujmy pre výrobné odvetvie. |
| --- | --- |

(169)

Konečný stav zásob bol počas posudzovaného obdobia pomerne stabilný. Väčšinu typov podobného výrobku vyrába výrobné odvetvie Únie na základe konkrétnych objednávok používateľov. Zásoby sa preto nemôžu považovať za dôležitý ukazovateľ ujmy pre výrobné odvetvie.

4.4.1.9.   Rentabilita, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť navýšiť kapitál

| (170) | Rentabilita, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:









  Rentabilita, peňažný tok, investície a návratnosť investícií |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobie prešetrovania |
| Rentabilita predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (% obratu z predaja) | – 0,8 % | – 9,8 % | – 26,6 % | – 22,3 % |
| Index | (100) | (1 066 ) | (3 054 ) | (2 537 ) |
| Peňažný tok (EUR) | 37 298 598 | – 20 925 150 | – 49 622 748 | – 72 013 294 |
| Index | 100 | (56) | (133) | (193) |
| Investície (EUR) | 29 248 768 | 35 938 957 | 29 633 930 | 23 395 754 |
| Index | 100 | 123 | 101 | 80 |
| Návratnosť investícií | – 13,1 % | – 23,0 % | – 1 103,0 % | – 327,5 % |
| Zdroj: overené odpovede na dotazníky. |

(170)

Rentabilita, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

Rentabilita, peňažný tok, investície a návratnosť investícií

2011

2012

2013

Obdobie prešetrovania

Rentabilita predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (% obratu z predaja)

– 0,8 %

– 9,8 %

– 26,6 %

– 22,3 %

Index

(100)

(1 066 )

(3 054 )

(2 537 )

Peňažný tok (EUR)

37 298 598

– 20 925 150

– 49 622 748

– 72 013 294

Index

100

(56)

(133)

(193)

Investície (EUR)

29 248 768

35 938 957

29 633 930

23 395 754

Index

100

123

101

80

Návratnosť investícií

– 13,1 %

– 23,0 %

– 1 103,0 %

– 327,5 %

Zdroj: overené odpovede na dotazníky.

| (171) | Komisia určila rentabilitu výrobcov Únie vyjadrením čistej straty pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii ako percentuálneho podielu obratu tohto predaja. Ako vyplýva z tabuľky pod odôvodnením 164, jednotková predajná cena pre neprepojených zákazníkov v Únii sa z dôvodu silného cenového tlaku dumpingových dovozov znížila o 26,5 %. Okrem toho, zatiaľ čo výrobcovia Únie sa v roku 2011 blížili k hranici rentability, v rokoch 2012 a 2013 sa straty podstatne zvýšili a počas obdobia prešetrovania klesli až na úroveň približne – 22 %, a to napriek úsiliu výrobného odvetvia Únie o optimalizáciu svojich nákladov, čo zahŕňalo aj ohlasované zníženie pracovnej sily a organizáciu dočasného zamestnávania. |
| --- | --- |

(171)

Komisia určila rentabilitu výrobcov Únie vyjadrením čistej straty pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii ako percentuálneho podielu obratu tohto predaja. Ako vyplýva z tabuľky pod odôvodnením 164, jednotková predajná cena pre neprepojených zákazníkov v Únii sa z dôvodu silného cenového tlaku dumpingových dovozov znížila o 26,5 %. Okrem toho, zatiaľ čo výrobcovia Únie sa v roku 2011 blížili k hranici rentability, v rokoch 2012 a 2013 sa straty podstatne zvýšili a počas obdobia prešetrovania klesli až na úroveň približne – 22 %, a to napriek úsiliu výrobného odvetvia Únie o optimalizáciu svojich nákladov, čo zahŕňalo aj ohlasované zníženie pracovnej sily a organizáciu dočasného zamestnávania.

| (172) | Čistý peňažný tok je schopnosť výrobcov Únie samofinancovať svoju činnosť. Vývoj čistého peňažného toku sledoval podobný klesajúci trend ako rentabilita a stal sa záporným a možno aj neudržateľným. |
| --- | --- |

(172)

Čistý peňažný tok je schopnosť výrobcov Únie samofinancovať svoju činnosť. Vývoj čistého peňažného toku sledoval podobný klesajúci trend ako rentabilita a stal sa záporným a možno aj neudržateľným.

| (173) | Napriek stratám počas posudzovaného obdobia neklesli investície vo všetkých rokoch posudzovaného obdobia pod úroveň 23 miliónov EUR. Tieto investície sa väčšinou týkali modernizácie strojov s cieľom vyrábať typy príslušného výrobku s vysokou permeabilitou. |
| --- | --- |

(173)

Napriek stratám počas posudzovaného obdobia neklesli investície vo všetkých rokoch posudzovaného obdobia pod úroveň 23 miliónov EUR. Tieto investície sa väčšinou týkali modernizácie strojov s cieľom vyrábať typy príslušného výrobku s vysokou permeabilitou.

| (174) | Návratnosť investícií je v zásade zisk v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií. Návratnosť investícií bola počas posudzovaného obdobia pre vzniknuté straty záporná. V skutočnosti sledovala rovnaký klesajúci vývoj ako rentabilita. Schopnosť zvýšiť kapitál ovplyvnili straty vzniknuté počas obdobia posudzovania. Napríklad výrobca Únie odložil významnú investíciu na vývoj typov GOES s vysokou permeabilitou na rok 2015. |
| --- | --- |

(174)

Návratnosť investícií je v zásade zisk v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií. Návratnosť investícií bola počas posudzovaného obdobia pre vzniknuté straty záporná. V skutočnosti sledovala rovnaký klesajúci vývoj ako rentabilita. Schopnosť zvýšiť kapitál ovplyvnili straty vzniknuté počas obdobia posudzovania. Napríklad výrobca Únie odložil významnú investíciu na vývoj typov GOES s vysokou permeabilitou na rok 2015.

4.5.   Záver o ujme

| (175) | Napriek konkrétnym činnostiam výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia s cieľom zvýšiť efektívnosť znížením nákladov a prísnou kontrolou výrobných nákladov vrátane ohláseného znižovania stavu pracovných síl a organizácie dočasnej práce sa hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia značne zhoršila: straty sa z – 0,8 % v roku 2011 prehĺbili na – 22,3 % počas obdobia prešetrovania. Okrem toho je pokles ziskov v porovnaní s rokom 2010 ešte dramatickejší, pretože výrobnému odvetviu Únie sa v roku 2010 ešte podarilo dosiahnuť zisky vo výške 14 %. |
| --- | --- |

(175)

Napriek konkrétnym činnostiam výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia s cieľom zvýšiť efektívnosť znížením nákladov a prísnou kontrolou výrobných nákladov vrátane ohláseného znižovania stavu pracovných síl a organizácie dočasnej práce sa hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia značne zhoršila: straty sa z – 0,8 % v roku 2011 prehĺbili na – 22,3 % počas obdobia prešetrovania. Okrem toho je pokles ziskov v porovnaní s rokom 2010 ešte dramatickejší, pretože výrobnému odvetviu Únie sa v roku 2010 ešte podarilo dosiahnuť zisky vo výške 14 %.

| (176) | Objem predaja na trhu Únie sa navyše znížil o 11,4 %, predajná jednotková cena klesla o 26,5 %, výroba sa znížila o 17,2 % a miera využitia výrobnej kapacity sa znížila o 15 %. Ďalej klesla zamestnanosť o 9 %. V dôsledku toho dosiahli straty úroveň, ktorá už nie je udržateľná. |
| --- | --- |

(176)

Objem predaja na trhu Únie sa navyše znížil o 11,4 %, predajná jednotková cena klesla o 26,5 %, výroba sa znížila o 17,2 % a miera využitia výrobnej kapacity sa znížila o 15 %. Ďalej klesla zamestnanosť o 9 %. V dôsledku toho dosiahli straty úroveň, ktorá už nie je udržateľná.

| (177) | Za osobitných okolností tohto prípadu, keď vyvážajúci výrobcovia vo všeobecnosti nepodhodnocovali výrobné odvetvie Únie, je rozhodujúci faktor na určenie ujmy to, či boli výrobcovia Únie nútení predávať pod nákladmi, lebo značná časť vyvážajúcich výrobcov nielenže predávala za dumpingové ceny, ale aj pod nákladmi, čím vyvíjali značný tlak na predajné ceny výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(177)

Za osobitných okolností tohto prípadu, keď vyvážajúci výrobcovia vo všeobecnosti nepodhodnocovali výrobné odvetvie Únie, je rozhodujúci faktor na určenie ujmy to, či boli výrobcovia Únie nútení predávať pod nákladmi, lebo značná časť vyvážajúcich výrobcov nielenže predávala za dumpingové ceny, ale aj pod nákladmi, čím vyvíjali značný tlak na predajné ceny výrobného odvetvia Únie.

| (178) | Z dôvodu strát, ktoré vznikli počas posudzovaného obdobia v dôsledku faktorov opísaných vyššie v texte, sledovali ostatné ukazovatele, ako sú peňažný tok, návratnosť investícií, rovnaký klesajúci trend ako ukazovateľ rentability. |
| --- | --- |

(178)

Z dôvodu strát, ktoré vznikli počas posudzovaného obdobia v dôsledku faktorov opísaných vyššie v texte, sledovali ostatné ukazovatele, ako sú peňažný tok, návratnosť investícií, rovnaký klesajúci trend ako ukazovateľ rentability.

| (179) | Komisia na základe uvedeného dospela v tejto fáze prešetrovania k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu, čo preukázali všetky hlavné ukazovatele ujmy v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(179)

Komisia na základe uvedeného dospela v tejto fáze prešetrovania k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu, čo preukázali všetky hlavné ukazovatele ujmy v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.

5.   PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ

| (180) | Komisia v súlade s článkom 3 ods. 6 základného nariadenia preskúmala, či dumpingové dovozy z príslušných krajín spôsobili výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. Komisia v súlade s článkom 3 ods. 7 základného nariadenia tiež preskúmala, či mohli výrobnému odvetviu Únie spôsobiť súčasne ujmu iné známe faktory. Komisia zabezpečila, aby možná ujma spôsobená faktormi inými než dumpingové dovozy z príslušných krajín nebola pripísaná dumpingovým dovozom. Týmito faktormi sú: hospodárska kríza a pokles dopytu, výrobcovia Únie neboli dostatočne konkurencieschopní, dovoz z tretích krajín, výkonnosť vývozného predaja výrobcov Únie a „údajná nadmerná kapacita“ európskeho oceliarskeho priemyslu. |
| --- | --- |

(180)

Komisia v súlade s článkom 3 ods. 6 základného nariadenia preskúmala, či dumpingové dovozy z príslušných krajín spôsobili výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. Komisia v súlade s článkom 3 ods. 7 základného nariadenia tiež preskúmala, či mohli výrobnému odvetviu Únie spôsobiť súčasne ujmu iné známe faktory. Komisia zabezpečila, aby možná ujma spôsobená faktormi inými než dumpingové dovozy z príslušných krajín nebola pripísaná dumpingovým dovozom. Týmito faktormi sú: hospodárska kríza a pokles dopytu, výrobcovia Únie neboli dostatočne konkurencieschopní, dovoz z tretích krajín, výkonnosť vývozného predaja výrobcov Únie a „údajná nadmerná kapacita“ európskeho oceliarskeho priemyslu.

5.1.   Účinky dumpingových dovozov

| (181) | Predajné ceny vyvážajúcich výrobcov sa počas obdobia prešetrovania znížili priemerne z 1 813 EUR/t v roku 2011 na 1 263 EUR/t. Výrobcovia z príslušných krajín neustálym znižovaním jednotkovej predajnej ceny počas posudzovaného obdobia zvýšili svoj podiel na trhu (zo 40,2 % – 46,9 % v roku 2011 na 41,8 % – 48,3 % počas obdobia prešetrovania). V dôsledku tohto poklesu cien začala počas posudzovaného obdobia intenzívna cenová konkurencia medzi výrobcami Únie a vyvážajúcimi výrobcami. |
| --- | --- |

(181)

Predajné ceny vyvážajúcich výrobcov sa počas obdobia prešetrovania znížili priemerne z 1 813 EUR/t v roku 2011 na 1 263 EUR/t. Výrobcovia z príslušných krajín neustálym znižovaním jednotkovej predajnej ceny počas posudzovaného obdobia zvýšili svoj podiel na trhu (zo 40,2 % – 46,9 % v roku 2011 na 41,8 % – 48,3 % počas obdobia prešetrovania). V dôsledku tohto poklesu cien začala počas posudzovaného obdobia intenzívna cenová konkurencia medzi výrobcami Únie a vyvážajúcimi výrobcami.

| (182) | Prudký pokles cien vyvážajúcich výrobcov z príslušných krajín počas posudzovaného obdobia, pomerne často pod náklady, spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie: výrobcovia Únie nemali inú možnosť ako začať znižovať svoje ceny, predávať so stratou s cieľom udržať určitú úroveň objemu predaja a podiel na trhu. To však malo negatívny vplyv na rentabilitu výrobného odvetvia, ktorá sa stala zápornou a počas obdobia prešetrovania dosiahla neudržateľnú úroveň – 22,3 %. Je jasné, že ak by výrobné odvetvie Únie neznížilo svoje ceny pod výrobné náklady, veľmi rýchlo by stratilo svoj podiel na trhu a bolo by nútené znížiť svoju výrobu a zatvoriť výrobné zariadenia. |
| --- | --- |

(182)

Prudký pokles cien vyvážajúcich výrobcov z príslušných krajín počas posudzovaného obdobia, pomerne často pod náklady, spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie: výrobcovia Únie nemali inú možnosť ako začať znižovať svoje ceny, predávať so stratou s cieľom udržať určitú úroveň objemu predaja a podiel na trhu. To však malo negatívny vplyv na rentabilitu výrobného odvetvia, ktorá sa stala zápornou a počas obdobia prešetrovania dosiahla neudržateľnú úroveň – 22,3 %. Je jasné, že ak by výrobné odvetvie Únie neznížilo svoje ceny pod výrobné náklady, veľmi rýchlo by stratilo svoj podiel na trhu a bolo by nútené znížiť svoju výrobu a zatvoriť výrobné zariadenia.

| (183) | So zreteľom na jasne určenú časovú zhodu na jednej strane úrovne dumpingových dovozov za neustále klesajúce ceny a na druhej strane straty objemu predaja výrobného odvetvia Únie a cenového poklesu, čo viedlo k stratovej situácii, sa konštatuje, že dumpingové dovozy boli zodpovedné za situáciu ujmy pre výrobné odvetvie Únie. Dokonca aj v prípade absencie cenového podhodnocovania prebieha najmä na trhu Únie agresívna cenotvorba, ktorú môžu dlhodobo udržať len vyvážajúci výrobcovia. Dôvodom je, že na rozdiel od výrobcov Únie dosahujú na svojich domácich trhoch, kde majú veľmi vysoké podiely na trhu, v zásade veľmi dobré zisky. |
| --- | --- |

(183)

So zreteľom na jasne určenú časovú zhodu na jednej strane úrovne dumpingových dovozov za neustále klesajúce ceny a na druhej strane straty objemu predaja výrobného odvetvia Únie a cenového poklesu, čo viedlo k stratovej situácii, sa konštatuje, že dumpingové dovozy boli zodpovedné za situáciu ujmy pre výrobné odvetvie Únie. Dokonca aj v prípade absencie cenového podhodnocovania prebieha najmä na trhu Únie agresívna cenotvorba, ktorú môžu dlhodobo udržať len vyvážajúci výrobcovia. Dôvodom je, že na rozdiel od výrobcov Únie dosahujú na svojich domácich trhoch, kde majú veľmi vysoké podiely na trhu, v zásade veľmi dobré zisky.

5.2.   Účinky ostatných faktorov

5.2.1.   Hospodárska kríza

| (184) | Hospodárska kríza spôsobila zmenšenie dopytu v EÚ počas posudzovaného obdobia, po ktorom nasledovali klesajúce predajné ceny. Hoci však kríza postihla trh s GOES na celom svete, je pozoruhodné, že podobnú ujmu vyvážajúcich výrobcov nemožno pozorovať na ich domácich trhoch. Na znázornenie tejto situácie obchodný zástupca USA, USTR (5), uviedol (publikácia 4491 zo septembra 2014, časť VII Záver, strana 36), že výrobné odvetvie USA netrpí v súčasnosti značnou ujmou. Japonskí, ruskí a kórejskí výrobcovia predávali navyše niekedy na svojich príslušných domácich trhoch so značným ziskom. |
| --- | --- |

(184)

Hospodárska kríza spôsobila zmenšenie dopytu v EÚ počas posudzovaného obdobia, po ktorom nasledovali klesajúce predajné ceny. Hoci však kríza postihla trh s GOES na celom svete, je pozoruhodné, že podobnú ujmu vyvážajúcich výrobcov nemožno pozorovať na ich domácich trhoch. Na znázornenie tejto situácie obchodný zástupca USA, USTR (5), uviedol (publikácia 4491 zo septembra 2014, časť VII Záver, strana 36), že výrobné odvetvie USA netrpí v súčasnosti značnou ujmou. Japonskí, ruskí a kórejskí výrobcovia predávali navyše niekedy na svojich príslušných domácich trhoch so značným ziskom.

| (185) | Predbežne možno skonštatovať, že hospodárska kríza nie je hlavnou príčinou ujmy výrobného odvetvia EÚ a nenarúša príčinnú súvislosť medzi dumpingovými dovozmi a ujmou výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(185)

Predbežne možno skonštatovať, že hospodárska kríza nie je hlavnou príčinou ujmy výrobného odvetvia EÚ a nenarúša príčinnú súvislosť medzi dumpingovými dovozmi a ujmou výrobného odvetvia Únie.

5.2.2.   Výrobcovia Únie nie sú dostatočne konkurencieschopní

| (186) | Niektoré zainteresované strany tvrdia, že výrobcovia Únie neboli dostatočne konkurencieschopní pre pomerne vyššie náklady na suroviny (najmä elektrinu) a náklady práce. |
| --- | --- |

(186)

Niektoré zainteresované strany tvrdia, že výrobcovia Únie neboli dostatočne konkurencieschopní pre pomerne vyššie náklady na suroviny (najmä elektrinu) a náklady práce.

| (187) | Ak by náklady na suroviny a elektrinu boli porovnané s nákladmi určitých vyvážajúcich výrobcov, ako napríklad v Rusku a USA, mohli by byť výrobcovia Únie v komparatívnej nevýhode. |
| --- | --- |

(187)

Ak by náklady na suroviny a elektrinu boli porovnané s nákladmi určitých vyvážajúcich výrobcov, ako napríklad v Rusku a USA, mohli by byť výrobcovia Únie v komparatívnej nevýhode.

| (188) | Tieto argumenty však dostatočne nevysvetľujú, prečo bolo výrobné odvetvie Únie stále schopné dosiahnuť zisky v rokoch predchádzajúcich obdobiu prešetrovania, keďže táto možná komparatívna nevýhoda z nákladového hľadiska takmer určite existovala aj počas tohto predchádzajúceho obdobia. Výrobné odvetvie Únie navyše od roku 2011 šetrilo náklady, čo viedlo k zníženiu nákladov práce a jednotkových výrobných nákladov. Toto tvrdenie je preto predbežne zamietnuté. |
| --- | --- |

(188)

Tieto argumenty však dostatočne nevysvetľujú, prečo bolo výrobné odvetvie Únie stále schopné dosiahnuť zisky v rokoch predchádzajúcich obdobiu prešetrovania, keďže táto možná komparatívna nevýhoda z nákladového hľadiska takmer určite existovala aj počas tohto predchádzajúceho obdobia. Výrobné odvetvie Únie navyše od roku 2011 šetrilo náklady, čo viedlo k zníženiu nákladov práce a jednotkových výrobných nákladov. Toto tvrdenie je preto predbežne zamietnuté.

5.2.3.   Dovozy z tretích krajín

| (189) | Objem dovozov z tretích krajín sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:










  Dovozy z tretích krajín |
| --- | --- |
| Iné tretie krajiny | | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobie prešetrovania |
| | Objem (merná jednotka) | 5 224 | 1 262 | 1 502 | 1 891 |
| Index | 100 | 24 | 29 | 36 |
| Podiel na trhu | 1,4 % | 0,4 % | 0,5 % | 0,6 % |
| Zdroj: Eurostat. |

(189)

Objem dovozov z tretích krajín sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:

Dovozy z tretích krajín

Iné tretie krajiny

2011

2012

2013

Obdobie prešetrovania

Objem (merná jednotka)

5 224

1 262

1 502

1 891

Index

100

24

29

36

Podiel na trhu

1,4 %

0,4 %

0,5 %

0,6 %

Zdroj: Eurostat.

| (190) | Dovozy z príslušných krajín predstavovali drvivú väčšinu všetkých dovozov do Únie. Ostatné dovozy sa počas posudzovaného obdobia znížili o 63,8 %. Vzhľadom na nízky objem dovozov (1 891 ton) a malý podiel na trhu (0,6 %) na konci obdobia prešetrovania jednoznačne neexistuje žiadny náznak na tvrdenie, že iné dovozy spôsobili ujmu výrobnému odvetviu Únie. |
| --- | --- |

(190)

Dovozy z príslušných krajín predstavovali drvivú väčšinu všetkých dovozov do Únie. Ostatné dovozy sa počas posudzovaného obdobia znížili o 63,8 %. Vzhľadom na nízky objem dovozov (1 891 ton) a malý podiel na trhu (0,6 %) na konci obdobia prešetrovania jednoznačne neexistuje žiadny náznak na tvrdenie, že iné dovozy spôsobili ujmu výrobnému odvetviu Únie.

5.2.4.   Výkonnosť predaja výrobného odvetvia Únie na vývoz

| (191) | Objem vývozov výrobcov Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:









  Výkonnosť vývozu výrobcov Únie zaradených do vzorky |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobie prešetrovania |
| Objem vývozu (v metrických tonách) | 200 895 | 187 250 | 142 810 | 155 239 |
| Index | 100 | 93 | 71 | 77 |
| Priemerná cena (EUR/metrická tona) | 1 556 | 1 521 | 1 211 | 1 139 |
| Index | 100 | 98 | 78 | 73 |
| Zdroj: overené odpovede na dotazníky. |

(191)

Objem vývozov výrobcov Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:

Výkonnosť vývozu výrobcov Únie zaradených do vzorky

2011

2012

2013

Obdobie prešetrovania

Objem vývozu (v metrických tonách)

200 895

187 250

142 810

155 239

Index

100

93

71

77

Priemerná cena (EUR/metrická tona)

1 556

1 521

1 211

1 139

Index

100

98

78

73

Zdroj: overené odpovede na dotazníky.

| (192) | Predaj (objem) výrobcov Únie na vývoz pre neprepojených zákazníkov sa počas posudzovaného obdobia znížil o 22,7 %. Aby mohli naďalej súťažiť s ostatnými výrobcami na trhoch tretích krajín, boli výrobcovia EÚ nútení znížiť svoju vývoznú cenu. Objem vývozu bol však na konci obdobia prešetrovania vo výške 45,6 % celkovej výroby v porovnaní s 48,9 % v roku 2011, čo predstavuje stratu vo výške 3,3 % za pomerne krátke obdobie. |
| --- | --- |

(192)

Predaj (objem) výrobcov Únie na vývoz pre neprepojených zákazníkov sa počas posudzovaného obdobia znížil o 22,7 %. Aby mohli naďalej súťažiť s ostatnými výrobcami na trhoch tretích krajín, boli výrobcovia EÚ nútení znížiť svoju vývoznú cenu. Objem vývozu bol však na konci obdobia prešetrovania vo výške 45,6 % celkovej výroby v porovnaní s 48,9 % v roku 2011, čo predstavuje stratu vo výške 3,3 % za pomerne krátke obdobie.

| (193) | Takže výkonnosť vývozu výrobcov Únie takisto prispela k ujme, ale nie v miere, aby narušila príčinnú súvislosť dumpingových dovozov s ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a to z týchto dôvodov: po prvé, nižšia jednotková predajná cena (1 139 EUR/tona na vývozných trhoch), ktorú účtovali výrobcovia Únie, v porovnaní s cenou na trhu EÚ (1 235 EUR/tona) by mala byť posudzovaná vo svetle skutočnosti, že zahŕňa veľký podiel GOES druhej triedy kvality od výrobcov EÚ, ktorý sa najmä vyváža a ktorý sa predáva so zľavou v porovnaní s ich GOES najvyššej kvality. Po druhé, objem predaja v EÚ (172 410 ton) v porovnaní s objemom vývozu (155 239 ton) predstavuje väčšinu predaja výrobcov Únie. Po tretie, zhoršujúca sa výkonnosť vývozu je spojená so skutočnosťou, že trhy v príslušných krajinách, ktoré sú hlavnými obchodnými partnermi Únie, sú pomerne uzavreté a ťažko na ne preniknúť. V tejto súvislosti sa dospelo k záveru, že výkonnosť vývozu výrobného odvetvia Únie bola udržaná na vysokej úrovni. V situácii, ktorá sa vyznačuje silným cenovým tlakom dumpingových dovozov, často pod úrovňou nákladov, ak by vývozný predaj nebol zachovaný na takejto úrovni, by úspory z rozsahu a vplyv na jednotkové náklady výroby výrobného odvetvia Únie v skutočnosti boli ešte vyššie. |
| --- | --- |

(193)

Takže výkonnosť vývozu výrobcov Únie takisto prispela k ujme, ale nie v miere, aby narušila príčinnú súvislosť dumpingových dovozov s ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a to z týchto dôvodov: po prvé, nižšia jednotková predajná cena (1 139 EUR/tona na vývozných trhoch), ktorú účtovali výrobcovia Únie, v porovnaní s cenou na trhu EÚ (1 235 EUR/tona) by mala byť posudzovaná vo svetle skutočnosti, že zahŕňa veľký podiel GOES druhej triedy kvality od výrobcov EÚ, ktorý sa najmä vyváža a ktorý sa predáva so zľavou v porovnaní s ich GOES najvyššej kvality. Po druhé, objem predaja v EÚ (172 410 ton) v porovnaní s objemom vývozu (155 239 ton) predstavuje väčšinu predaja výrobcov Únie. Po tretie, zhoršujúca sa výkonnosť vývozu je spojená so skutočnosťou, že trhy v príslušných krajinách, ktoré sú hlavnými obchodnými partnermi Únie, sú pomerne uzavreté a ťažko na ne preniknúť. V tejto súvislosti sa dospelo k záveru, že výkonnosť vývozu výrobného odvetvia Únie bola udržaná na vysokej úrovni. V situácii, ktorá sa vyznačuje silným cenovým tlakom dumpingových dovozov, často pod úrovňou nákladov, ak by vývozný predaj nebol zachovaný na takejto úrovni, by úspory z rozsahu a vplyv na jednotkové náklady výroby výrobného odvetvia Únie v skutočnosti boli ešte vyššie.

5.2.5.   Nadmerná kapacita európskeho oceliarskeho priemyslu

| (194) | Niektoré zainteresované strany tvrdili, že príčinou ujmy výrobného odvetvia Únie, ktoré tvoria vertikálne integrovaní výrobcovia ocele, nie sú dovozy z príslušných krajín, ale skôr štrukturálne problémy oceliarskeho priemyslu Únie, ako napríklad nadmerná kapacita. |
| --- | --- |

(194)

Niektoré zainteresované strany tvrdili, že príčinou ujmy výrobného odvetvia Únie, ktoré tvoria vertikálne integrovaní výrobcovia ocele, nie sú dovozy z príslušných krajín, ale skôr štrukturálne problémy oceliarskeho priemyslu Únie, ako napríklad nadmerná kapacita.

| (195) | Negatívny účinok tohto faktora však nemožno pripísať výrobcom GOES v EÚ. Ako vyplýva z analýzy ujmy, výrobcovia Únie podnikli konkrétne kroky na zvýšenie účinnosti; napríklad objem výroby sa znížil o 70 482 ton (– 17,2 %), počet zamestnancov sa znížil o 251 ekvivalentov plného pracovného času (– 9 %) a jednotkové náklady sa tiež znížili o 11 %. |
| --- | --- |

(195)

Negatívny účinok tohto faktora však nemožno pripísať výrobcom GOES v EÚ. Ako vyplýva z analýzy ujmy, výrobcovia Únie podnikli konkrétne kroky na zvýšenie účinnosti; napríklad objem výroby sa znížil o 70 482 ton (– 17,2 %), počet zamestnancov sa znížil o 251 ekvivalentov plného pracovného času (– 9 %) a jednotkové náklady sa tiež znížili o 11 %.

| (196) | Navyše na trhu Únie neexistuje významná nadmerná kapacita pre konvenčné typy príslušného výrobku. Výrobcovia Únie sa okrem toho posunú k sortimentu výrobkov s nižšou stratou v jadre, kapacita použitá na výrobu konvenčných typov príslušného výrobku sa bude naďalej znižovať. |
| --- | --- |

(196)

Navyše na trhu Únie neexistuje významná nadmerná kapacita pre konvenčné typy príslušného výrobku. Výrobcovia Únie sa okrem toho posunú k sortimentu výrobkov s nižšou stratou v jadre, kapacita použitá na výrobu konvenčných typov príslušného výrobku sa bude naďalej znižovať.

| (197) | Z prešetrovania zatiaľ nevyplynuli žiadne štrukturálne problémy v Únii, ktoré by sa mohli považovať za príčinu ujmy. Problémom pre výrobné odvetvie Únie je skôr skutočnosť, že výrobcovia Únie pre dumpingové dovozy z Japonska, Kórey, USA a Číny nemôžu vyrábať (a predávať) viac typov príslušného výrobku s vysokou permeabilitou za stále klesajúce ceny. Výrobcovia Únie navyše pre ruské dumpingové dovozy čelia nerovnováhe ponuky, pokiaľ ide o konvenčné typy príslušného výrobku, čo tiež znižuje ceny tohto typu príslušného výrobku. Takže údajná nadmerná kapacita, ak vôbec nejaká existuje, je viac výsledkom dumpingových dovozov ako príčinou ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(197)

Z prešetrovania zatiaľ nevyplynuli žiadne štrukturálne problémy v Únii, ktoré by sa mohli považovať za príčinu ujmy. Problémom pre výrobné odvetvie Únie je skôr skutočnosť, že výrobcovia Únie pre dumpingové dovozy z Japonska, Kórey, USA a Číny nemôžu vyrábať (a predávať) viac typov príslušného výrobku s vysokou permeabilitou za stále klesajúce ceny. Výrobcovia Únie navyše pre ruské dumpingové dovozy čelia nerovnováhe ponuky, pokiaľ ide o konvenčné typy príslušného výrobku, čo tiež znižuje ceny tohto typu príslušného výrobku. Takže údajná nadmerná kapacita, ak vôbec nejaká existuje, je viac výsledkom dumpingových dovozov ako príčinou ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

5.2.6.   Ruské dovozy majú bežnú triedu kvality

| (198) | Ruská vyvážajúca skupina argumentovala, že ujma sa týka výlučne výrobkov vysokej kvality a nie bežného sektora GOES, ktorý bol údajne udržateľný z hľadiska výroby a predaja. Vývozy z Ruska by sa preto v tomto prípade nemali považovať za príčinu ujmy. |
| --- | --- |

(198)

Ruská vyvážajúca skupina argumentovala, že ujma sa týka výlučne výrobkov vysokej kvality a nie bežného sektora GOES, ktorý bol údajne udržateľný z hľadiska výroby a predaja. Vývozy z Ruska by sa preto v tomto prípade nemali považovať za príčinu ujmy.

| (199) | Všetci výrobcovia Únie vrátane výrobcov, ktorí vyrábajú výlučne konvenčné typy GOES, však utrpeli značnú ujmu, pokiaľ ide o objem výroby, predaja, podiel na trhu, predajné ceny a rentabilitu. Z toho jasne vyplynulo, že toto tvrdenie nie je odôvodnené. |
| --- | --- |

(199)

Všetci výrobcovia Únie vrátane výrobcov, ktorí vyrábajú výlučne konvenčné typy GOES, však utrpeli značnú ujmu, pokiaľ ide o objem výroby, predaja, podiel na trhu, predajné ceny a rentabilitu. Z toho jasne vyplynulo, že toto tvrdenie nie je odôvodnené.

5.3.   Záver o príčinnej súvislosti

| (200) | Predbežne bola určená príčinná súvislosť medzi ujmou, ktorú utrpeli výrobcovia Únie, a dumpingovými dovozmi z príslušných krajín. Existuje jasná časová zhoda prudkého poklesu najmä úrovne cien dumpingových dovozov a poklesu výkonnosti Únie. Výrobné odvetvie Únie sa v roku 2011 snažilo udržať svoju úroveň cien, potom však nemalo inú možnosť ako sledovať úroveň cien stanovenú dumpingovými dovozmi, aby si udržalo svoj podiel na trhu alebo aspoň zamedzilo jeho zmenšovaniu. Výsledkom bola stratová situácia, ktorá nie je udržateľná. |
| --- | --- |

(200)

Predbežne bola určená príčinná súvislosť medzi ujmou, ktorú utrpeli výrobcovia Únie, a dumpingovými dovozmi z príslušných krajín. Existuje jasná časová zhoda prudkého poklesu najmä úrovne cien dumpingových dovozov a poklesu výkonnosti Únie. Výrobné odvetvie Únie sa v roku 2011 snažilo udržať svoju úroveň cien, potom však nemalo inú možnosť ako sledovať úroveň cien stanovenú dumpingovými dovozmi, aby si udržalo svoj podiel na trhu alebo aspoň zamedzilo jeho zmenšovaniu. Výsledkom bola stratová situácia, ktorá nie je udržateľná.

| (201) | Komisia odlíšila a oddelila účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od škodlivého účinku dumpingových dovozov. Ostatné identifikované faktory, ako hospodárska kríza, tvrdenie, že výrobné odvetvie EÚ nie je dostatočne konkurencieschopné, dovozy z tretích krajín, výkonnosť vývozného predaja výrobcov Únie alebo nadmerná kapacita výrobného odvetvia Únie boli predbežne posúdené ako nenarúšajúce príčinnú súvislosť určenú skôr v texte, a to ani keď sa zváži ich možný kombinovaný účinok. Zníženie spotreby, ako aj výkonnosti vývozu výrobného odvetvia Únie mohli čiastočne prispieť k ujme, ale ak by neexistovali stále klesajúce ceny dumpingových dovozov, situácia výrobného odvetvia Únie by určite nebola postihnutá v takej miere. Najmä predajné ceny by neklesli na takú nízku úroveň. |
| --- | --- |

(201)

Komisia odlíšila a oddelila účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od škodlivého účinku dumpingových dovozov. Ostatné identifikované faktory, ako hospodárska kríza, tvrdenie, že výrobné odvetvie EÚ nie je dostatočne konkurencieschopné, dovozy z tretích krajín, výkonnosť vývozného predaja výrobcov Únie alebo nadmerná kapacita výrobného odvetvia Únie boli predbežne posúdené ako nenarúšajúce príčinnú súvislosť určenú skôr v texte, a to ani keď sa zváži ich možný kombinovaný účinok. Zníženie spotreby, ako aj výkonnosti vývozu výrobného odvetvia Únie mohli čiastočne prispieť k ujme, ale ak by neexistovali stále klesajúce ceny dumpingových dovozov, situácia výrobného odvetvia Únie by určite nebola postihnutá v takej miere. Najmä predajné ceny by neklesli na takú nízku úroveň.

| (202) | Komisia na základe uvedeného dospela v tejto fáze k záveru, že značná ujma výrobného odvetvia Únie bola spôsobená dumpingovými dovozmi z príslušných krajín a že ostatné faktory, posudzované jednotlivo alebo spoločne, nenarušili príčinnú súvislosť. |
| --- | --- |

(202)

Komisia na základe uvedeného dospela v tejto fáze k záveru, že značná ujma výrobného odvetvia Únie bola spôsobená dumpingovými dovozmi z príslušných krajín a že ostatné faktory, posudzované jednotlivo alebo spoločne, nenarušili príčinnú súvislosť.

6.   ZÁUJEM ÚNIE

| (203) | Komisia v súlade s článkom 21 základného nariadenia preskúmala, či môže vyvodiť jasný záver, že v tomto prípade nebolo v záujme Únie prijať opatrenia napriek určeniu škodlivého dumpingu. Stanovenie záujmu Únie bolo založené na posúdení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov, používateľov a verejného poriadku v súvislosti s príslušným výrobkom, ako je to stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES (6) (ďalej len „smernica o ekodizajne“). |
| --- | --- |

(203)

Komisia v súlade s článkom 21 základného nariadenia preskúmala, či môže vyvodiť jasný záver, že v tomto prípade nebolo v záujme Únie prijať opatrenia napriek určeniu škodlivého dumpingu. Stanovenie záujmu Únie bolo založené na posúdení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov, používateľov a verejného poriadku v súvislosti s príslušným výrobkom, ako je to stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES (6) (ďalej len „smernica o ekodizajne“).

6.1.   Záujem výrobného odvetvia Únie

| (204) | Výrobné odvetvie Únie je v rôznych členských štátoch (Spojené kráľovstvo, Francúzsko, Nemecko, Česká republika, Poľsko a Švédsko) a v súvislosti s príslušným výrobkom zamestnáva priamo viac ako 2 500 zamestnancov. |
| --- | --- |

(204)

Výrobné odvetvie Únie je v rôznych členských štátoch (Spojené kráľovstvo, Francúzsko, Nemecko, Česká republika, Poľsko a Švédsko) a v súvislosti s príslušným výrobkom zamestnáva priamo viac ako 2 500 zamestnancov.

| (205) | Všetci známi výrobcovia spolupracovali počas prešetrovania. Žiadny zo známych výrobcov nenamietal voči začatiu prešetrovania. Ako je uvedené vyššie v texte pri analýze ukazovateľov ujmy, celé výrobné odvetvie Únie utrpelo zhoršenie svojej situácie a negatívne ho zasiahli dumpingové dovozy. |
| --- | --- |

(205)

Všetci známi výrobcovia spolupracovali počas prešetrovania. Žiadny zo známych výrobcov nenamietal voči začatiu prešetrovania. Ako je uvedené vyššie v texte pri analýze ukazovateľov ujmy, celé výrobné odvetvie Únie utrpelo zhoršenie svojej situácie a negatívne ho zasiahli dumpingové dovozy.

| (206) | Predpokladá sa, že zavedenie dočasného antidumpingového cla obnoví spravodlivé obchodné podmienky na trhu Únie, čo ukončí cenový prepad a umožní zotavenie výrobného odvetvia Únie. Povedie to k zlepšeniu rentability výrobného odvetvia Únie na úroveň považovanú za potrebnú pre toto výrobné odvetvie náročné na kapitál. Výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu, čo spôsobili dumpingové dovozy z príslušných krajín. Pripomína sa, že všetky ukazovatele ujmy ukázali počas posudzovaného obdobia negatívny vývoj. Vážne zasiahnuté boli najmä ukazovatele ujmy týkajúce sa finančných výsledkov všetkých známych výrobcov Únie, ako sú napríklad rentabilita a peňažný tok. Preto je dôležité, aby boli ceny obnovené na nedumpingovú alebo aspoň na neškodlivú úroveň, a všetci rôzni výrobcovia tak mohli pôsobiť na trhu v Únii za spravodlivých obchodných podmienok. V prípade absencie opatrení sa zdá byť veľmi pravdepodobné, že dôjde k ďalšiemu zhoršeniu hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(206)

Predpokladá sa, že zavedenie dočasného antidumpingového cla obnoví spravodlivé obchodné podmienky na trhu Únie, čo ukončí cenový prepad a umožní zotavenie výrobného odvetvia Únie. Povedie to k zlepšeniu rentability výrobného odvetvia Únie na úroveň považovanú za potrebnú pre toto výrobné odvetvie náročné na kapitál. Výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu, čo spôsobili dumpingové dovozy z príslušných krajín. Pripomína sa, že všetky ukazovatele ujmy ukázali počas posudzovaného obdobia negatívny vývoj. Vážne zasiahnuté boli najmä ukazovatele ujmy týkajúce sa finančných výsledkov všetkých známych výrobcov Únie, ako sú napríklad rentabilita a peňažný tok. Preto je dôležité, aby boli ceny obnovené na nedumpingovú alebo aspoň na neškodlivú úroveň, a všetci rôzni výrobcovia tak mohli pôsobiť na trhu v Únii za spravodlivých obchodných podmienok. V prípade absencie opatrení sa zdá byť veľmi pravdepodobné, že dôjde k ďalšiemu zhoršeniu hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie.

| (207) | Preto sa predbežne konštatuje, že uvalenie antidumpingových ciel by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie. Uvalenie antidumpingových opatrení by výrobnému odvetviu Únie umožnilo zotaviť sa z účinkov zisteného škodlivého dumpingu. |
| --- | --- |

(207)

Preto sa predbežne konštatuje, že uvalenie antidumpingových ciel by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie. Uvalenie antidumpingových opatrení by výrobnému odvetviu Únie umožnilo zotaviť sa z účinkov zisteného škodlivého dumpingu.

6.2.   Záujem neprepojených dovozcov

| (208) | Pre neprepojených dovozcov nebol potrebný výber vzorky, keďže dvaja neprepojení dovozcovia sa prihlásili a plne spolupracovali pri tomto prešetrovaní poskytnutím odpovedí na dotazník. |
| --- | --- |

(208)

Pre neprepojených dovozcov nebol potrebný výber vzorky, keďže dvaja neprepojení dovozcovia sa prihlásili a plne spolupracovali pri tomto prešetrovaní poskytnutím odpovedí na dotazník.

| (209) | Činnosti týkajúce sa príslušného výrobku predstavovali takmer 100 % celkového obratu prvého neprepojeného dovozcu, zatiaľ čo v prípade druhého dovozcu predstavovali len malú časť jeho celkového obratu. Obidvaja boli proti možnému zavedeniu antidumpingových opatrení, lebo sa domnievali, že by mohli viesť k ukončeniu dovozov príslušného výrobku. |
| --- | --- |

(209)

Činnosti týkajúce sa príslušného výrobku predstavovali takmer 100 % celkového obratu prvého neprepojeného dovozcu, zatiaľ čo v prípade druhého dovozcu predstavovali len malú časť jeho celkového obratu. Obidvaja boli proti možnému zavedeniu antidumpingových opatrení, lebo sa domnievali, že by mohli viesť k ukončeniu dovozov príslušného výrobku.

| (210) | Prvý neprepojený dovozca ukončil svoju činnosť po období prešetrovania. Tento neprepojený dovozca nielen že zákazníkom v Únii predával priamo celé zvitky, ale vykonával aj rezanie a pozdĺžne rezanie pred odoslaním výrobku zákazníkom Únie. |
| --- | --- |

(210)

Prvý neprepojený dovozca ukončil svoju činnosť po období prešetrovania. Tento neprepojený dovozca nielen že zákazníkom v Únii predával priamo celé zvitky, ale vykonával aj rezanie a pozdĺžne rezanie pred odoslaním výrobku zákazníkom Únie.

| (211) | Druhý dovozca dovážal len malé množstvo príslušného výrobku, ktoré predstavovalo len malú časť jeho obratu. Na tomto základe sa predbežne konštatuje, že s ohľadom na obmedzený podiel príslušného výrobku na celkovej činnosti tohto dovozcu zavedenie opatrení nebude mať významný negatívny účinok na záujem tohto dovozcu Únie. |
| --- | --- |

(211)

Druhý dovozca dovážal len malé množstvo príslušného výrobku, ktoré predstavovalo len malú časť jeho obratu. Na tomto základe sa predbežne konštatuje, že s ohľadom na obmedzený podiel príslušného výrobku na celkovej činnosti tohto dovozcu zavedenie opatrení nebude mať významný negatívny účinok na záujem tohto dovozcu Únie.

| (212) | So zreteľom na uvedené sa predbežne konštatuje, že zavedenie opatrení nebude mať významné negatívne účinky na záujem dovozcov Únie. |
| --- | --- |

(212)

So zreteľom na uvedené sa predbežne konštatuje, že zavedenie opatrení nebude mať významné negatívne účinky na záujem dovozcov Únie.

6.3.   Záujem používateľov

6.3.1.   Úvod

| (213) | Príslušný výrobok sa používa najmä ako základný materiál vo výrobe výkonových a distribučných transformátorov. Výrobcovia transformátorov v Európe predstavujú dlhodobo etablované výrobné odvetvie, ktoré tradične zásobuje veľkých dodávateľov energie. Odvetvie výroby transformátorov patrí všeobecne k veľkým priemyselným skupinám, ktoré pôsobia na celom svete. Niektoré menšie nezávislé spoločnosti však pôsobia aj na trhu a niektoré z nich pôsobia na niektorých špecifických menšinových trhoch, ako je napríklad rezanie jadra. |
| --- | --- |

(213)

Príslušný výrobok sa používa najmä ako základný materiál vo výrobe výkonových a distribučných transformátorov. Výrobcovia transformátorov v Európe predstavujú dlhodobo etablované výrobné odvetvie, ktoré tradične zásobuje veľkých dodávateľov energie. Odvetvie výroby transformátorov patrí všeobecne k veľkým priemyselným skupinám, ktoré pôsobia na celom svete. Niektoré menšie nezávislé spoločnosti však pôsobia aj na trhu a niektoré z nich pôsobia na niektorých špecifických menšinových trhoch, ako je napríklad rezanie jadra.

| (214) | Príslušný výrobok sa považuje za významnú nákladovú položku používateľov. Na základe zhromaždených údajov predstavuje príslušný výrobok ako vstupný materiál priemerne približne 6 % – 13 % celkových nákladov na výrobu transformátorov. Môže to byť viac v niektorých výnimočných prípadoch obmedzeného počtu sprostredkovateľských spoločností, ktoré sú medzi výrobcami príslušného výrobku a výrobcami transformátorov. Činnosti týchto sprostredkovateľských spoločností sú obmedzené na pozdĺžne rezanie zvitkov na šírku a rezanie výsekov na základe špecifikácií výrobcov transformátorov a/alebo skladanie jadier pre transformátory. |
| --- | --- |

(214)

Príslušný výrobok sa považuje za významnú nákladovú položku používateľov. Na základe zhromaždených údajov predstavuje príslušný výrobok ako vstupný materiál priemerne približne 6 % – 13 % celkových nákladov na výrobu transformátorov. Môže to byť viac v niektorých výnimočných prípadoch obmedzeného počtu sprostredkovateľských spoločností, ktoré sú medzi výrobcami príslušného výrobku a výrobcami transformátorov. Činnosti týchto sprostredkovateľských spoločností sú obmedzené na pozdĺžne rezanie zvitkov na šírku a rezanie výsekov na základe špecifikácií výrobcov transformátorov a/alebo skladanie jadier pre transformátory.

| (215) | Niektorí používatelia tvrdili, že výrobky vyvážajúcich výrobcov majú vyššiu kvalitu, pokiaľ ide o stratu v jadre a úroveň hluku. Takisto tvrdili, že ak by boli zavedené opatrenia, výrobné odvetvie Únie nebude mať dostatočnú kapacitu na zásobovanie odvetvia používateľov, najmä typmi s vysokou permeabilitou, čo by viedlo k nedostatku dodávok. |
| --- | --- |

(215)

Niektorí používatelia tvrdili, že výrobky vyvážajúcich výrobcov majú vyššiu kvalitu, pokiaľ ide o stratu v jadre a úroveň hluku. Takisto tvrdili, že ak by boli zavedené opatrenia, výrobné odvetvie Únie nebude mať dostatočnú kapacitu na zásobovanie odvetvia používateľov, najmä typmi s vysokou permeabilitou, čo by viedlo k nedostatku dodávok.

| (216) | Argumentovali tiež, že dovozy z príslušných krajín sú potrebné na zvýšenie rokovacej sily spoločností, ktoré dovážajú a používajú GOES. Takže tvrdili, že zavedením opatrení by sa znížila ich konkurencieschopnosť voči výrobcom transformátorov so sídlom mimo Únie tiež preto, že zavedenie opatrení by viedlo k značnému zvýšeniu cien. Takéto zvýšenie cien by spôsobilo stratu objednávok a podielu na trhu Únie a možné rozhodnutie presunúť ich výrobu mimo Únie. |
| --- | --- |

(216)

Argumentovali tiež, že dovozy z príslušných krajín sú potrebné na zvýšenie rokovacej sily spoločností, ktoré dovážajú a používajú GOES. Takže tvrdili, že zavedením opatrení by sa znížila ich konkurencieschopnosť voči výrobcom transformátorov so sídlom mimo Únie tiež preto, že zavedenie opatrení by viedlo k značnému zvýšeniu cien. Takéto zvýšenie cien by spôsobilo stratu objednávok a podielu na trhu Únie a možné rozhodnutie presunúť ich výrobu mimo Únie.

| (217) | Komisia na posúdenie týchto dvoch argumentov zohľadnila túto štruktúru trhu. Počet vývozcov príslušného výrobku na celom svete je obmedzený na 16 významných výrobcov. Existujú dvaja výrobcovia v Japonsku a aj v USA, jeden v Rusku a v Kórei, štyria v Číne a šiesti v Únii (päť oceliarní a jedno centrum na pozdĺžne rezanie). Únia je preto trh s najvyšším počtom výrobcov. Distribučná sieť japonských výrobcov a výrobcov USA je na trhu Únie osobitne dobre zorganizovaná, pretože majú svoje vlastné servisné strediská a/alebo prepojených dovozcov v Únii. Ďalej sa zdá, že z týchto 16 výrobcov nie všetci výrobcovia vedia dodávať určité druhy príslušného výrobku s vysokou permeabilitou. Výrobcovia typov príslušného výrobku s vysokou permeabilitou sú v Únii, USA, Japonsku, Kórei a Číne. |
| --- | --- |

(217)

Komisia na posúdenie týchto dvoch argumentov zohľadnila túto štruktúru trhu. Počet vývozcov príslušného výrobku na celom svete je obmedzený na 16 významných výrobcov. Existujú dvaja výrobcovia v Japonsku a aj v USA, jeden v Rusku a v Kórei, štyria v Číne a šiesti v Únii (päť oceliarní a jedno centrum na pozdĺžne rezanie). Únia je preto trh s najvyšším počtom výrobcov. Distribučná sieť japonských výrobcov a výrobcov USA je na trhu Únie osobitne dobre zorganizovaná, pretože majú svoje vlastné servisné strediská a/alebo prepojených dovozcov v Únii. Ďalej sa zdá, že z týchto 16 výrobcov nie všetci výrobcovia vedia dodávať určité druhy príslušného výrobku s vysokou permeabilitou. Výrobcovia typov príslušného výrobku s vysokou permeabilitou sú v Únii, USA, Japonsku, Kórei a Číne.

| (218) | Pokiaľ ide o pozíciu používateľov, z prešetrovania vyplynulo, že spolupracujúci používatelia, ktorí predstavovali približne 40 % všetkých dovozov GOES z príslušných krajín, kúpili počas obdobia prešetrovania 48 % od výrobcov z príslušných krajín a 52 % od výrobcov Únie. |
| --- | --- |

(218)

Pokiaľ ide o pozíciu používateľov, z prešetrovania vyplynulo, že spolupracujúci používatelia, ktorí predstavovali približne 40 % všetkých dovozov GOES z príslušných krajín, kúpili počas obdobia prešetrovania 48 % od výrobcov z príslušných krajín a 52 % od výrobcov Únie.

6.3.2.   Nedostatočné dodávky a rozdiely v kvalite

| (219) | Pokiaľ ide o tvrdenie používateľov, že zavedenie opatrení by viedlo k nedostatočným dodávkam príslušného výrobku, Komisia poznamenáva, že cieľom antidumpingového cla nie je uzavrieť trh Únie pre všetky dovozy, ale obnoviť spravodlivý obchod odstránením účinku škodlivého dumpingu. Preto sa nepredpokladá, že dovozy z príslušných krajín sa ukončia, aj keď budú za nedumpingové alebo aspoň neškodlivé ceny. |
| --- | --- |

(219)

Pokiaľ ide o tvrdenie používateľov, že zavedenie opatrení by viedlo k nedostatočným dodávkam príslušného výrobku, Komisia poznamenáva, že cieľom antidumpingového cla nie je uzavrieť trh Únie pre všetky dovozy, ale obnoviť spravodlivý obchod odstránením účinku škodlivého dumpingu. Preto sa nepredpokladá, že dovozy z príslušných krajín sa ukončia, aj keď budú za nedumpingové alebo aspoň neškodlivé ceny.

| (220) | Pokiaľ ide o kvalitu príslušného výrobku, výrobok jedného japonského výrobcu sa považuje za referenčnú kvalitu v rámci odvetvia výroby GOES a transformátorov. Dvaja výrobcovia Únie sú však všeobecne uznávaní, že vedia vyrábať určité typy kvality príslušného výrobku s nízkymi stratami v jadre. Ostatní výrobcovia Únie ich navyše dobiehajú a rozhodli sa začať vyrábať pomerne viac typov príslušného výrobku s vysokou permeabilitou, tiež v dôsledku prvej etapy vykonávania nariadenia Komisie (EÚ) č. 548/2014 (7) (nariadenie o ekodizajne) (pozri ďalej). |
| --- | --- |

(220)

Pokiaľ ide o kvalitu príslušného výrobku, výrobok jedného japonského výrobcu sa považuje za referenčnú kvalitu v rámci odvetvia výroby GOES a transformátorov. Dvaja výrobcovia Únie sú však všeobecne uznávaní, že vedia vyrábať určité typy kvality príslušného výrobku s nízkymi stratami v jadre. Ostatní výrobcovia Únie ich navyše dobiehajú a rozhodli sa začať vyrábať pomerne viac typov príslušného výrobku s vysokou permeabilitou, tiež v dôsledku prvej etapy vykonávania nariadenia Komisie (EÚ) č. 548/2014 (7) (nariadenie o ekodizajne) (pozri ďalej).

| (221) | Ak by nebolo zavedené antidumpingové clo, bolo by neisté, či by výrobné odvetvie Únie bolo schopné ďalej vyvíjať svoje typy GOES s vysokou permeabilitou, ktoré sú potrebné na vykonávanie prvej etapy nariadenia (EÚ) č. 548/2014, keď sa zohľadnia kumulované straty od roku 2011. |
| --- | --- |

(221)

Ak by nebolo zavedené antidumpingové clo, bolo by neisté, či by výrobné odvetvie Únie bolo schopné ďalej vyvíjať svoje typy GOES s vysokou permeabilitou, ktoré sú potrebné na vykonávanie prvej etapy nariadenia (EÚ) č. 548/2014, keď sa zohľadnia kumulované straty od roku 2011.

| (222) | S ohľadom na voľnú výrobnú kapacitu výrobcov Únie a ich pokračujúcu stratégiu vyrábať v blízkej budúcnosti pomerne viac typov s vysokou permeabilitou ako konvenčných typov sa nepovažuje za pravdepodobné, že výrobné odvetvie Únie nebude mať dostatočnú kapacitu na zásobovanie odvetvia používateľov, najmä určitými typmi s vysokou permeabilitou. Výrobcovia Únie v tejto súvislosti odhadujú, že v priebehu roka 2015 budú schopní vyrobiť 144 000 ton typov s vysokou permeabilitou. |
| --- | --- |

(222)

S ohľadom na voľnú výrobnú kapacitu výrobcov Únie a ich pokračujúcu stratégiu vyrábať v blízkej budúcnosti pomerne viac typov s vysokou permeabilitou ako konvenčných typov sa nepovažuje za pravdepodobné, že výrobné odvetvie Únie nebude mať dostatočnú kapacitu na zásobovanie odvetvia používateľov, najmä určitými typmi s vysokou permeabilitou. Výrobcovia Únie v tejto súvislosti odhadujú, že v priebehu roka 2015 budú schopní vyrobiť 144 000 ton typov s vysokou permeabilitou.

| (223) | Proti týmto odhadom namieta jeden používateľ, ktorý tvrdí, že výrobné odvetvie môže v priebehu roka 2015 vyrobiť len do 90 000 ton typov s vysokou permeabilitou. Komisia so zreteľom na neexistenciu ďalšieho podloženia tohto tvrdenia nemohla v tejto fáze overiť jeho správnosť. Aj keď by sa však odhady používateľa, že kapacita výrobcov Únie nebude v budúcnosti vedieť uspokojiť dopyt Únie po typoch s vysokou permeabilitou, preukázali ako správne, samotná táto skutočnosť nemôže byť rozhodujúca. Testovanie záujmu Únie si nevyžaduje, že výroba Únie musí plne pokryť dopyt Únie. V každom prípade cieľom antidumpingového cla je obnoviť rovnaké podmienky na trhu Únie. Takže sa predpokladá, že dovoz z príslušných krajín na trh Únie bude pokračovať, ale za spravodlivé ceny. Komisia preto dospela k predbežnému záveru, že neexistuje odôvodnená pravdepodobnosť, že zavedenie opatrení spôsobí nedostatok dodávok typov GOES s vysokou permeabilitou. |
| --- | --- |

(223)

Proti týmto odhadom namieta jeden používateľ, ktorý tvrdí, že výrobné odvetvie môže v priebehu roka 2015 vyrobiť len do 90 000 ton typov s vysokou permeabilitou. Komisia so zreteľom na neexistenciu ďalšieho podloženia tohto tvrdenia nemohla v tejto fáze overiť jeho správnosť. Aj keď by sa však odhady používateľa, že kapacita výrobcov Únie nebude v budúcnosti vedieť uspokojiť dopyt Únie po typoch s vysokou permeabilitou, preukázali ako správne, samotná táto skutočnosť nemôže byť rozhodujúca. Testovanie záujmu Únie si nevyžaduje, že výroba Únie musí plne pokryť dopyt Únie. V každom prípade cieľom antidumpingového cla je obnoviť rovnaké podmienky na trhu Únie. Takže sa predpokladá, že dovoz z príslušných krajín na trh Únie bude pokračovať, ale za spravodlivé ceny. Komisia preto dospela k predbežnému záveru, že neexistuje odôvodnená pravdepodobnosť, že zavedenie opatrení spôsobí nedostatok dodávok typov GOES s vysokou permeabilitou.

| (224) | Týmto záverom nie je dotknuté ďalšie preskúmanie otázky, či je pre určité typy s vysokou permeabilitou a/alebo doménovo usporiadané typy mimoriadne vysokej kvality potrebné samostatné posúdenie v konečnej fáze na základe ďalších predložených informácií. |
| --- | --- |

(224)

Týmto záverom nie je dotknuté ďalšie preskúmanie otázky, či je pre určité typy s vysokou permeabilitou a/alebo doménovo usporiadané typy mimoriadne vysokej kvality potrebné samostatné posúdenie v konečnej fáze na základe ďalších predložených informácií.

6.3.3.   Konkurencieschopnosť používateľov Únie

| (225) | Keďže sa predpokladá, že dovoz z príslušných krajín bude pokračovať, a keďže stále existujú alternatívne zdroje dodávok, aj keď v obmedzenom rozsahu, je tvrdenie, že zavedenie antidumpingového cla spôsobí monopolnú situáciu výrobného odvetvia Únie, nepodložené. Výrobné odvetvie Únie tvorí viac ako jeden výrobca, a títo výrobcovia doteraz medzi sebou súťažili. |
| --- | --- |

(225)

Keďže sa predpokladá, že dovoz z príslušných krajín bude pokračovať, a keďže stále existujú alternatívne zdroje dodávok, aj keď v obmedzenom rozsahu, je tvrdenie, že zavedenie antidumpingového cla spôsobí monopolnú situáciu výrobného odvetvia Únie, nepodložené. Výrobné odvetvie Únie tvorí viac ako jeden výrobca, a títo výrobcovia doteraz medzi sebou súťažili.

| (226) | Určité strany tvrdili, že monopolná situácia výrobného odvetvia Únie by vznikla špecificky pre určité druhy typov príslušného výrobku, t. j. pre typy s vysokou permeabilitou, ktoré vie vyrábať len obmedzený počet výrobcov na celom svete. V tejto súvislosti treba najprv poznamenať, že na účely tohto antidumpingového konania by sa všetky typy príslušného výrobku mali považovať za jeden výrobok. Prešetrovanie vrátane analýzy záujmov Únie by sa preto malo všeobecne týkať príslušného výrobku a nie jednotlivých určitých špecifických typov. |
| --- | --- |

(226)

Určité strany tvrdili, že monopolná situácia výrobného odvetvia Únie by vznikla špecificky pre určité druhy typov príslušného výrobku, t. j. pre typy s vysokou permeabilitou, ktoré vie vyrábať len obmedzený počet výrobcov na celom svete. V tejto súvislosti treba najprv poznamenať, že na účely tohto antidumpingového konania by sa všetky typy príslušného výrobku mali považovať za jeden výrobok. Prešetrovanie vrátane analýzy záujmov Únie by sa preto malo všeobecne týkať príslušného výrobku a nie jednotlivých určitých špecifických typov.

| (227) | Bez ohľadu na uvedené, niektoré typy príslušného výrobku s vysokou permeabilitou vyrábal naozaj obmedzený počet výrobcov v Únii, USA, Japonsku, Kórei a Číne. Predpokladá sa však, že tieto zdroje dodávok budú po zavedení opatrení naďalej dostupné, a to aj zdroje dodávok z príslušných krajín, aj keď za nedumpingové alebo aspoň neškodlivé ceny. Takže bude zachovaná dostatočná úroveň hospodárskej súťaže aj v súvislosti s týmito špecifickými typmi výrobku. |
| --- | --- |

(227)

Bez ohľadu na uvedené, niektoré typy príslušného výrobku s vysokou permeabilitou vyrábal naozaj obmedzený počet výrobcov v Únii, USA, Japonsku, Kórei a Číne. Predpokladá sa však, že tieto zdroje dodávok budú po zavedení opatrení naďalej dostupné, a to aj zdroje dodávok z príslušných krajín, aj keď za nedumpingové alebo aspoň neškodlivé ceny. Takže bude zachovaná dostatočná úroveň hospodárskej súťaže aj v súvislosti s týmito špecifickými typmi výrobku.

| (228) | Okrem toho sa predpokladá, že opatrenia budú mať len obmedzený účinok, a to z týchto dôvodov. Pravdepodobný účinok navrhnutých opatrení bol odhadnutý so zohľadnením skutočnosti, že príslušný výrobok ako vstupný materiál predstavuje priemerne približne 6 % – 13 % celkových nákladov na výrobu transformátorov. Zvýšenie ceny GOES o 30 % by mohlo spôsobiť zvýšenie nákladov na transformátor o najviac 3 %. To je však najhorší scenár, pretože sa v ňom predpokladá, že sa nezvýšia len dovozné ceny, ale že sa o 30 % zvýšia aj ceny výrobného odvetvia Únie. Pravdepodobnejší scenár je, že účinok bude výrazne menší ako uvedený, lebo možno predpokladať, že výrobcovia Únie radi využijú určité zvýšenie ceny v kombinácii s vyššími úsporami z rozsahu. V dôsledku toho bude mať zavedenie opatrení na navrhovanej úrovni pravdepodobne len obmedzený účinok na ceny transformátorov a na zamestnanosť v odvetví používateľov. |
| --- | --- |

(228)

Okrem toho sa predpokladá, že opatrenia budú mať len obmedzený účinok, a to z týchto dôvodov. Pravdepodobný účinok navrhnutých opatrení bol odhadnutý so zohľadnením skutočnosti, že príslušný výrobok ako vstupný materiál predstavuje priemerne približne 6 % – 13 % celkových nákladov na výrobu transformátorov. Zvýšenie ceny GOES o 30 % by mohlo spôsobiť zvýšenie nákladov na transformátor o najviac 3 %. To je však najhorší scenár, pretože sa v ňom predpokladá, že sa nezvýšia len dovozné ceny, ale že sa o 30 % zvýšia aj ceny výrobného odvetvia Únie. Pravdepodobnejší scenár je, že účinok bude výrazne menší ako uvedený, lebo možno predpokladať, že výrobcovia Únie radi využijú určité zvýšenie ceny v kombinácii s vyššími úsporami z rozsahu. V dôsledku toho bude mať zavedenie opatrení na navrhovanej úrovni pravdepodobne len obmedzený účinok na ceny transformátorov a na zamestnanosť v odvetví používateľov.

| (229) | Dovozy za spravodlivé ceny okrem toho nespôsobia používateľom neprimerané škody, keďže ceny počas posudzovaného obdobia výrazne klesli. Ceny budú aj po započítaní cla vo výške 30 % všeobecne stále na približne rovnakej cenovej úrovni ako v roku 2011. Treba myslieť aj na to, že všeobecne bola väčšina spolupracujúcich používateľov na základe zhromaždených údajov zisková, pokiaľ ide o príslušný výrobok. |
| --- | --- |

(229)

Dovozy za spravodlivé ceny okrem toho nespôsobia používateľom neprimerané škody, keďže ceny počas posudzovaného obdobia výrazne klesli. Ceny budú aj po započítaní cla vo výške 30 % všeobecne stále na približne rovnakej cenovej úrovni ako v roku 2011. Treba myslieť aj na to, že všeobecne bola väčšina spolupracujúcich používateľov na základe zhromaždených údajov zisková, pokiaľ ide o príslušný výrobok.

| (230) | Na záver, používatelia získavajú značnú časť predaja GOES vrátane typov s vysokou permeabilitou od výrobného odvetvia Únie. Pretrvávajúci cenový tlak spôsobený dumpingovými dovozmi môže viesť k zatvoreniu výrobných podnikov v Únii. V prípade absencie antidumpingových opatrení, ktorými sa odstráni negatívny vplyv škodlivého dumpingu, nemožno vylúčiť, že používatelia by sa stali závislými výlučne na dovoze, najmä na dovoze typov s vysokou permeabilitou, čo by bolo určite škodlivé pre hospodársku súťaž a pre odvetvie používateľov. |
| --- | --- |

(230)

Na záver, používatelia získavajú značnú časť predaja GOES vrátane typov s vysokou permeabilitou od výrobného odvetvia Únie. Pretrvávajúci cenový tlak spôsobený dumpingovými dovozmi môže viesť k zatvoreniu výrobných podnikov v Únii. V prípade absencie antidumpingových opatrení, ktorými sa odstráni negatívny vplyv škodlivého dumpingu, nemožno vylúčiť, že používatelia by sa stali závislými výlučne na dovoze, najmä na dovoze typov s vysokou permeabilitou, čo by bolo určite škodlivé pre hospodársku súťaž a pre odvetvie používateľov.

6.3.4.   Záver o záujme používateľov

| (231) | So zreteľom na uvedené sa predbežne konštatuje, že zavedenie opatrení nebude proti záujmu používateľov. Komisia však v tejto fáze nemohla akceptovať tvrdenie, že zavedenie opatrení spôsobí nedostatok dodávok typov GOES s vysokou permeabilitou. Takisto sa konštatuje, že zavedením opatrení bude negatívne ovplyvnená konkurencieschopnosť odvetvia používateľov, aj keď s menším účinkom na náklady a zamestnanosť, ako tvrdili strany. |
| --- | --- |

(231)

So zreteľom na uvedené sa predbežne konštatuje, že zavedenie opatrení nebude proti záujmu používateľov. Komisia však v tejto fáze nemohla akceptovať tvrdenie, že zavedenie opatrení spôsobí nedostatok dodávok typov GOES s vysokou permeabilitou. Takisto sa konštatuje, že zavedením opatrení bude negatívne ovplyvnená konkurencieschopnosť odvetvia používateľov, aj keď s menším účinkom na náklady a zamestnanosť, ako tvrdili strany.

6.4.   Iné faktory

| (232) | Niekoľko zainteresovaných strán položilo otázku týkajúcu sa smernice o ekodizajne, ktorou sa stanovuje rámec na stanovenie požiadaviek na ekodizajn energeticky významných výrobkov stanovením minimálnych povinných požiadaviek na energetickú účinnosť týchto výrobkov. Jej cieľom je znížiť spotrebu energie v Únii zvýšením účinnosti elektrických spotrebičov. |
| --- | --- |

(232)

Niekoľko zainteresovaných strán položilo otázku týkajúcu sa smernice o ekodizajne, ktorou sa stanovuje rámec na stanovenie požiadaviek na ekodizajn energeticky významných výrobkov stanovením minimálnych povinných požiadaviek na energetickú účinnosť týchto výrobkov. Jej cieľom je znížiť spotrebu energie v Únii zvýšením účinnosti elektrických spotrebičov.

| (233) | Smernica o ekodizajne sa vykonáva prostredníctvom nariadení špecifických pre jednotlivé výrobky, ktoré sú priamo uplatniteľné vo všetkých krajinách EÚ. Nariadenie o ekodizajne zahŕňa nové požiadavky na ekodizajn s ohľadom na transformátory malého, stredného a veľkého výkonu. V článku 1 nariadenia o ekodizajne je vymedzený jeho rozsah pôsobnosti (uplatniteľné na uvedenie na trh alebo uvedenie do prevádzky výkonových transformátorov s minimálnym výkonom 1 kVA, používaných v sieťach na prenos a distribúciu elektrickej energie s frekvenciou 50 Hz alebo na priemyselné aplikácie). Nariadenie o ekodizajne je uplatniteľné len na transformátory zakúpené po nadobudnutí jeho účinnosti. Prvá etapa tohto nariadenia bude platiť od 1. júla 2015. Všeobecne sa považuje, že nariadenie o ekodizajne povedie k výrobe a predaju pomerne viac typov príslušného výrobku s vysokou permeabilitou. Výroba transformátorov s použitím konvenčných typov príslušného výrobku však bude pokračovať, aj keď v menšej miere. |
| --- | --- |

(233)

Smernica o ekodizajne sa vykonáva prostredníctvom nariadení špecifických pre jednotlivé výrobky, ktoré sú priamo uplatniteľné vo všetkých krajinách EÚ. Nariadenie o ekodizajne zahŕňa nové požiadavky na ekodizajn s ohľadom na transformátory malého, stredného a veľkého výkonu. V článku 1 nariadenia o ekodizajne je vymedzený jeho rozsah pôsobnosti (uplatniteľné na uvedenie na trh alebo uvedenie do prevádzky výkonových transformátorov s minimálnym výkonom 1 kVA, používaných v sieťach na prenos a distribúciu elektrickej energie s frekvenciou 50 Hz alebo na priemyselné aplikácie). Nariadenie o ekodizajne je uplatniteľné len na transformátory zakúpené po nadobudnutí jeho účinnosti. Prvá etapa tohto nariadenia bude platiť od 1. júla 2015. Všeobecne sa považuje, že nariadenie o ekodizajne povedie k výrobe a predaju pomerne viac typov príslušného výrobku s vysokou permeabilitou. Výroba transformátorov s použitím konvenčných typov príslušného výrobku však bude pokračovať, aj keď v menšej miere.

| (234) | Preto sa v právne záväzných normách výrobkov stanovuje cieľ zabezpečiť dostatočné dodávky, bez ohľadu na ich pôvod, vysokokvalitných GOES na výrobu a marketing transformátorov v Európe. Hoci je isté, že dopyt po typoch s vysokou permeabilitou sa zvýši, budúca veľkosť tohto dopytu je v súčasnosti neistá, keďže zainteresované strany zatiaľ k tejto otázke nepredložili relevantné projekcie podporené dôkazmi. Ako je však uvedené skôr v texte, Komisia dospela k predbežnému záveru, že neexistuje odôvodnená pravdepodobnosť, že zavedenie opatrení spôsobí nedostatok dodávok typov GOES s vysokou permeabilitou tak, aby bolo narušené plnenie cieľov stanovených v uvedenej smernici. |
| --- | --- |

(234)

Preto sa v právne záväzných normách výrobkov stanovuje cieľ zabezpečiť dostatočné dodávky, bez ohľadu na ich pôvod, vysokokvalitných GOES na výrobu a marketing transformátorov v Európe. Hoci je isté, že dopyt po typoch s vysokou permeabilitou sa zvýši, budúca veľkosť tohto dopytu je v súčasnosti neistá, keďže zainteresované strany zatiaľ k tejto otázke nepredložili relevantné projekcie podporené dôkazmi. Ako je však uvedené skôr v texte, Komisia dospela k predbežnému záveru, že neexistuje odôvodnená pravdepodobnosť, že zavedenie opatrení spôsobí nedostatok dodávok typov GOES s vysokou permeabilitou tak, aby bolo narušené plnenie cieľov stanovených v uvedenej smernici.

6.5.   Záver o záujme Únie

| (235) | So zreteľom na uvedené sa predbežne konštatuje, že zavedenie opatrení umožní výrobnému odvetviu Únie návrat k rentabilite a povedie k potrebnosti budúcich investícií na výrobu a vývoj tried kvality potrebných aj na splnenie cieľov účinnosti stanovených v nariadení o ekodizajne na rok 2021 (druhá etapa nariadenia o ekodizajne). |
| --- | --- |

(235)

So zreteľom na uvedené sa predbežne konštatuje, že zavedenie opatrení umožní výrobnému odvetviu Únie návrat k rentabilite a povedie k potrebnosti budúcich investícií na výrobu a vývoj tried kvality potrebných aj na splnenie cieľov účinnosti stanovených v nariadení o ekodizajne na rok 2021 (druhá etapa nariadenia o ekodizajne).

| (236) | Ak by neboli zavedené žiadne opatrenia, bolo by neisté, či by výrobné odvetvie Únie mohlo ďalej vyvíjať svoje triedy kvality s vysokou permeabilitou a či by nakoniec bolo schopné prežiť, pričom treba zohľadniť aj akumulované straty od roku 2011 a ich negatívnu návratnosť investícií. |
| --- | --- |

(236)

Ak by neboli zavedené žiadne opatrenia, bolo by neisté, či by výrobné odvetvie Únie mohlo ďalej vyvíjať svoje triedy kvality s vysokou permeabilitou a či by nakoniec bolo schopné prežiť, pričom treba zohľadniť aj akumulované straty od roku 2011 a ich negatívnu návratnosť investícií.

| (237) | Pokiaľ ide o záujem používateľov, zavedenie opatrení na navrhovanej úrovni bude mať len obmedzený účinok na ceny transformátorov a na zamestnanosť v odvetví používateľov. |
| --- | --- |

(237)

Pokiaľ ide o záujem používateľov, zavedenie opatrení na navrhovanej úrovni bude mať len obmedzený účinok na ceny transformátorov a na zamestnanosť v odvetví používateľov.

| (238) | Pokiaľ ide o cieľ stanovený v nariadení o ekodizajne, ktorým je zabezpečiť dostatočnú ponuku GOES s vysokou permeabilitou na trhu Únie z dôvodov energetickej účinnosti, v tejto fáze nebolo zistené, žeby zavedením opatrení bol tento cieľ narušený. |
| --- | --- |

(238)

Pokiaľ ide o cieľ stanovený v nariadení o ekodizajne, ktorým je zabezpečiť dostatočnú ponuku GOES s vysokou permeabilitou na trhu Únie z dôvodov energetickej účinnosti, v tejto fáze nebolo zistené, žeby zavedením opatrení bol tento cieľ narušený.

| (239) | Komisia so zreteľom na uvedené po dôkladnej úvahe dospela v tejto fáze prešetrovania k záveru, že neexistujú závažné dôvody, že nie je v záujme Únie zaviesť opatrenia týkajúce sa dovozu GOES s pôvodom v príslušných krajinách. Týmto záverom nie je dotknuté ďalšie preskúmanie otázky, či je pre určité typy s vysokou permeabilitou a/alebo doménovo usporiadané typy mimoriadne vysokej kvality potrebné samostatné posúdenie v konečnej fáze na základe ďalších predložených informácií. |
| --- | --- |

(239)

Komisia so zreteľom na uvedené po dôkladnej úvahe dospela v tejto fáze prešetrovania k záveru, že neexistujú závažné dôvody, že nie je v záujme Únie zaviesť opatrenia týkajúce sa dovozu GOES s pôvodom v príslušných krajinách. Týmto záverom nie je dotknuté ďalšie preskúmanie otázky, či je pre určité typy s vysokou permeabilitou a/alebo doménovo usporiadané typy mimoriadne vysokej kvality potrebné samostatné posúdenie v konečnej fáze na základe ďalších predložených informácií.

7.   DOČASNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

| (240) | Na základe záverov Komisie o dumpingu, ujme, príčinnej súvislosti a záujme Únie by mali byť zavedené dočasné opatrenia na zamedzenie ďalšej ujme spôsobovanej výrobnému odvetviu Únie dumpingovými dovozmi. |
| --- | --- |

(240)

Na základe záverov Komisie o dumpingu, ujme, príčinnej súvislosti a záujme Únie by mali byť zavedené dočasné opatrenia na zamedzenie ďalšej ujme spôsobovanej výrobnému odvetviu Únie dumpingovými dovozmi.

7.1.   Úroveň odstránenia ujmy (rozpätie ujmy)

| (241) | Komisia na určenie úrovne opatrení najprv určila clo potrebné na odstránenie ujmy, ktorou trpí výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(241)

Komisia na určenie úrovne opatrení najprv určila clo potrebné na odstránenie ujmy, ktorou trpí výrobné odvetvie Únie.

| (242) | Ujma by bola odstránená, ak by výrobné odvetvie Únie vedelo pokryť svoje výrobné náklady a získať zisk pred daňou z predaja podobného výrobku na trhu Únie, ktorý môže odvetvie výroby tohto typu reálne dosiahnuť v tomto odvetví za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. v prípade absencie dumpingových dovozov. Rentabilita výrobného odvetvia Únie bola počas celého posudzovaného obdobia, t. j. v období rokov 2011 až 2013, a počas obdobia prešetrovania negatívna. Navrhovateľ požiadal Komisiu, aby použila obrat vo výške 14 %, čo bol priemerný zisk výrobcov Únie pred daňou z predaja v roku 2010. Tento priemerný zisk dosiahnutý v roku 2010 sa však považoval za mimoriadne vysoký, aj keď sa zohľadnili straty vzniknuté od roku 2011 a rastúce ceny príslušného výrobku na svetovom trhu, dokonca aj v roku 2010. Zisk vo výške 14 % preto nemožno považovať za dosiahnutý za normálnych podmienok hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(242)

Ujma by bola odstránená, ak by výrobné odvetvie Únie vedelo pokryť svoje výrobné náklady a získať zisk pred daňou z predaja podobného výrobku na trhu Únie, ktorý môže odvetvie výroby tohto typu reálne dosiahnuť v tomto odvetví za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. v prípade absencie dumpingových dovozov. Rentabilita výrobného odvetvia Únie bola počas celého posudzovaného obdobia, t. j. v období rokov 2011 až 2013, a počas obdobia prešetrovania negatívna. Navrhovateľ požiadal Komisiu, aby použila obrat vo výške 14 %, čo bol priemerný zisk výrobcov Únie pred daňou z predaja v roku 2010. Tento priemerný zisk dosiahnutý v roku 2010 sa však považoval za mimoriadne vysoký, aj keď sa zohľadnili straty vzniknuté od roku 2011 a rastúce ceny príslušného výrobku na svetovom trhu, dokonca aj v roku 2010. Zisk vo výške 14 % preto nemožno považovať za dosiahnutý za normálnych podmienok hospodárskej súťaže.

| (243) | Na základe dostupných informácií bolo predbežne stanovené, že ziskové rozpätie 5 % obratu možno považovať za vhodnú úroveň, ktorú možno dosiahnuť v prípade absencie dumpingových dovozov. Táto percentuálna hodnota bola použitá aj v predchádzajúcom prešetrovaní (8), keď sa predaj výrobného odvetvia Únie stal ziskovým aj so zreteľom na vysoký dopyt následného odvetvia a uspokojivú cenovú hladinu. Výrobné odvetvie Únie dosiahlo tento zisk v roku 2001. Ďalšie roky nemohli byť posúdené, pretože trh ovplyvnili dumpingové dovozy. |
| --- | --- |

(243)

Na základe dostupných informácií bolo predbežne stanovené, že ziskové rozpätie 5 % obratu možno považovať za vhodnú úroveň, ktorú možno dosiahnuť v prípade absencie dumpingových dovozov. Táto percentuálna hodnota bola použitá aj v predchádzajúcom prešetrovaní (8), keď sa predaj výrobného odvetvia Únie stal ziskovým aj so zreteľom na vysoký dopyt následného odvetvia a uspokojivú cenovú hladinu. Výrobné odvetvie Únie dosiahlo tento zisk v roku 2001. Ďalšie roky nemohli byť posúdené, pretože trh ovplyvnili dumpingové dovozy.

| (244) | Komisia sa ďalej odvoláva na odôvodnenie 157 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2015/110 (9) podľa ktorého sa použilo ziskové rozpätie takisto vo výške 5 %. V tejto súvislosti existujú najmenej dva spoločné prvky s týmto prípadom: po prvé, obidva výrobky vyrába rovnaké výrobné odvetvie a po druhé, v obidvoch prípadoch predstavujú za tepla valcované zvitky väčšiu časť výrobných nákladov. |
| --- | --- |

(244)

Komisia sa ďalej odvoláva na odôvodnenie 157 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2015/110 (9) podľa ktorého sa použilo ziskové rozpätie takisto vo výške 5 %. V tejto súvislosti existujú najmenej dva spoločné prvky s týmto prípadom: po prvé, obidva výrobky vyrába rovnaké výrobné odvetvie a po druhé, v obidvoch prípadoch predstavujú za tepla valcované zvitky väčšiu časť výrobných nákladov.

| (245) | Komisia na tomto základe vypočítala neškodlivú cenu podobného výrobku pre výrobné odvetvie Únie pripočítaním uvedeného ziskového rozpätia 5 % k výrobným nákladom známych výrobcov Únie počas obdobia prešetrovania. |
| --- | --- |

(245)

Komisia na tomto základe vypočítala neškodlivú cenu podobného výrobku pre výrobné odvetvie Únie pripočítaním uvedeného ziskového rozpätia 5 % k výrobným nákladom známych výrobcov Únie počas obdobia prešetrovania.

| (246) | Komisia potom určila úroveň odstránenia ujmy na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v príslušných krajinách, náležite upravenej o dovozné náklady a dovozné clo, určenej na účely výpočtu podhodnocovania ceny, s priemernou váženou neškodlivou cenou podobného výrobku predávaného známymi výrobcami Únie na trhu Únie počas obdobia prešetrovania. Rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel váženej priemernej dovoznej hodnoty CIF. |
| --- | --- |

(246)

Komisia potom určila úroveň odstránenia ujmy na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v príslušných krajinách, náležite upravenej o dovozné náklady a dovozné clo, určenej na účely výpočtu podhodnocovania ceny, s priemernou váženou neškodlivou cenou podobného výrobku predávaného známymi výrobcami Únie na trhu Únie počas obdobia prešetrovania. Rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel váženej priemernej dovoznej hodnoty CIF.

7.2.   Dočasné opatrenia

| (247) | Mali by byť zavedené dočasné antidumpingové opatrenia na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v príslušných krajinách v súlade s pravidlom menšieho cla stanoveným v článku 7 ods. 2 základného nariadenia. Komisia porovnala rozpätia ujmy a dumpingové rozpätia. Výška cla by mala byť stanovená na úrovni menšej hodnoty z týchto: dumpingové rozpätie alebo rozpätie ujmy. |
| --- | --- |

(247)

Mali by byť zavedené dočasné antidumpingové opatrenia na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v príslušných krajinách v súlade s pravidlom menšieho cla stanoveným v článku 7 ods. 2 základného nariadenia. Komisia porovnala rozpätia ujmy a dumpingové rozpätia. Výška cla by mala byť stanovená na úrovni menšej hodnoty z týchto: dumpingové rozpätie alebo rozpätie ujmy.

| (248) | Na základe uvedeného by sadzba dočasného antidumpingového cla vyjadrená z ceny CIF na hranici Únie, pred zaplatením cla, mala byť takáto:









  Krajina | Spoločnosť | Dumpingové rozpätie | Rozpätie ujmy | Dočasné antidumpingové clo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čína | Baoshan Iron & Steel Co., Ltd, Šanghaj,
  Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., Wuhan | 28,7 % | 33,7 % | 28,7 % |
| Všetky ostatné spoločnosti | | | 28,7 % |
| Japonsko | JFE Steel Corporation, Tokio | 47,1 % | 34,2 % | 34,2 % |
| Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokio | 52,2 % | 35,9 % | 35,9 % |
| Všetky ostatné spoločnosti | | | 35,9 % |
| Kórea | POSCO, Soul | 22,8 % | 37,2 % | 22,8 % |
| Všetky ostatné spoločnosti | | | 22,8 % |
| Rusko | OJSC Novolipetsk Steel, Lipetsk,
  VIZ Steel, Jekaterinburg | 29,0 % | 21,6 % | 21,6 % |
| Všetky ostatné spoločnosti | | | 21,6 % |
| USA | AK Steel Corporation, Ohio | 60,1 % | 22,0 % | 22,0 % |
| Všetky ostatné spoločnosti | | | 22,0 % |

(248)

Na základe uvedeného by sadzba dočasného antidumpingového cla vyjadrená z ceny CIF na hranici Únie, pred zaplatením cla, mala byť takáto:

Krajina

Spoločnosť

Dumpingové rozpätie

Rozpätie ujmy

Dočasné antidumpingové clo

Čína

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd, Šanghaj,

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., Wuhan

28,7 %

33,7 %

28,7 %

Všetky ostatné spoločnosti

28,7 %

Japonsko

JFE Steel Corporation, Tokio

47,1 %

34,2 %

34,2 %

Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokio

52,2 %

35,9 %

35,9 %

Všetky ostatné spoločnosti

35,9 %

Kórea

POSCO, Soul

22,8 %

37,2 %

22,8 %

Všetky ostatné spoločnosti

22,8 %

Rusko

OJSC Novolipetsk Steel, Lipetsk,

VIZ Steel, Jekaterinburg

29,0 %

21,6 %

21,6 %

Všetky ostatné spoločnosti

21,6 %

USA

AK Steel Corporation, Ohio

60,1 %

22,0 %

22,0 %

Všetky ostatné spoločnosti

22,0 %

| (249) | Individuálne sadzby antidumpingového cla pre spoločnosti určené v tomto nariadení boli stanovené na základe záverov tohto prešetrovania. Takže vyjadrujú situáciu zistenú v priebehu tohto vyšetrovania týkajúcu sa týchto spoločností. Tieto colné sadzby sú uplatniteľné výlučne na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v príslušných krajinách a vyrábaných uvedenými právnickými osobami. Dovoz príslušných výrobkov vyrábaných inou spoločnosťou, ktorá nie je špecificky uvedená vo výrokovej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených so špecificky uvedenými subjektmi by mal podliehať colnej sadzbe uplatniteľnej na všetky ostatné spoločnosti. Nemali by sa na ne vzťahovať individuálne sadzby antidumpingového cla. |
| --- | --- |

(249)

Individuálne sadzby antidumpingového cla pre spoločnosti určené v tomto nariadení boli stanovené na základe záverov tohto prešetrovania. Takže vyjadrujú situáciu zistenú v priebehu tohto vyšetrovania týkajúcu sa týchto spoločností. Tieto colné sadzby sú uplatniteľné výlučne na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v príslušných krajinách a vyrábaných uvedenými právnickými osobami. Dovoz príslušných výrobkov vyrábaných inou spoločnosťou, ktorá nie je špecificky uvedená vo výrokovej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených so špecificky uvedenými subjektmi by mal podliehať colnej sadzbe uplatniteľnej na všetky ostatné spoločnosti. Nemali by sa na ne vzťahovať individuálne sadzby antidumpingového cla.

| (250) | Spoločnosť môže požiadať o uplatňovanie týchto individuálnych sadzieb dumpingového cla, ak zmení názov svojho subjektu alebo zriadi nový výrobný alebo odbytový subjekt. Takáto žiadosť musí byť adresovaná Komisii (10). Žiadosť musí obsahovať všetky relevantné informácie vrátane informácií o zmene činností spoločnosti spojených s výrobou, o predaji na domácom trhu a o predaji na vývoz v súvislosti napríklad so zmenou názvu alebo zmenou výrobného alebo odbytového subjektu. Komisia v náležitých prípadoch aktualizuje zoznam spoločností s individuálnymi sadzbami antidumpingového cla. |
| --- | --- |

(250)

Spoločnosť môže požiadať o uplatňovanie týchto individuálnych sadzieb dumpingového cla, ak zmení názov svojho subjektu alebo zriadi nový výrobný alebo odbytový subjekt. Takáto žiadosť musí byť adresovaná Komisii (10). Žiadosť musí obsahovať všetky relevantné informácie vrátane informácií o zmene činností spoločnosti spojených s výrobou, o predaji na domácom trhu a o predaji na vývoz v súvislosti napríklad so zmenou názvu alebo zmenou výrobného alebo odbytového subjektu. Komisia v náležitých prípadoch aktualizuje zoznam spoločností s individuálnymi sadzbami antidumpingového cla.

| (251) | V záujme zabezpečenia náležitého presadzovania antidumpingového cla by sa antidumpingové clo pre všetky ostatné spoločnosti malo uplatňovať nielen na vyvážajúcich výrobcov spolupracujúcich v tomto prešetrovaní, ale aj na výrobcov, ktorí počas obdobia prešetrovania nevyvážali do Únie. |
| --- | --- |

(251)

V záujme zabezpečenia náležitého presadzovania antidumpingového cla by sa antidumpingové clo pre všetky ostatné spoločnosti malo uplatňovať nielen na vyvážajúcich výrobcov spolupracujúcich v tomto prešetrovaní, ale aj na výrobcov, ktorí počas obdobia prešetrovania nevyvážali do Únie.

8.   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

| (252) | Komisia v záujme dobrej správy vecí verejných vyzve zainteresované strany, aby v stanovenej lehote predložili písomné pripomienky a/alebo žiadosť o vypočutie pred Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach. |
| --- | --- |

(252)

Komisia v záujme dobrej správy vecí verejných vyzve zainteresované strany, aby v stanovenej lehote predložili písomné pripomienky a/alebo žiadosť o vypočutie pred Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

| (253) | Závery týkajúce sa zavedenia dočasného cla sú dočasné a môžu byť zmenené v konečnej fáze prešetrovania, |
| --- | --- |

(253)

Závery týkajúce sa zavedenia dočasného cla sú dočasné a môžu byť zmenené v konečnej fáze prešetrovania,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovozy určitých plochých valcovaných výrobkov s orientovanou štruktúrou z kremíkovej elektroocele s hrúbkou väčšou ako 0,16 mm, v súčasnosti zaradených pod číselné znaky KN ex 7225 11 00 a ex 7226 11 00 (kódy TARIC 7225110010, 7226110011 a 7226110091) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Japonsku, Kórejskej republike, Ruskej federácii a Spojených štátoch amerických.

2.   Sadzby dočasného antidumpingového cla uplatniteľného na čistú cenu franko na hranici Únie pred preclením výrobku opísaného v odseku 1 a vyrobeného spoločnosťami uvedenými nižšie sú takéto:

| Krajina | Spoločnosť | Dočasné antidumpingové clo | TARIC dodatkový kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Čínska ľudová republika | Baoshan Iron & Steel Co., Ltd, Šanghaj Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., Wuhan | 28,7 % | C039 |
| Všetky ostatné spoločnosti | 28,7 % | C999 |
| Japonsko | JFE Steel Corporation, Tokio | 34,2 % | C040 |
| Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokio | 35,9 % | C041 |
| Všetky ostatné spoločnosti | 35,9 % | C999 |
| Kórejská republika | POSCO, Soul | 22,8 % | C042 |
| Všetky ostatné spoločnosti | 22,8 % | C999 |
| Ruská federácia | OJSC Novolipetsk Steel, Lipetsk; VIZ Steel, Jekaterinburg | 21,6 % | C043 |
| Všetky ostatné spoločnosti | 21,6 % | C999 |
| Spojené štáty americké | AK Steel Corporation, Ohio | 22,0 % | C044 |
| Všetky ostatné spoločnosti | 22,0 % | C999 |

Krajina

Spoločnosť

Dočasné antidumpingové clo

TARIC dodatkový kód

Čínska ľudová republika

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd, Šanghaj Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., Wuhan

28,7 %

C039

Všetky ostatné spoločnosti

28,7 %

C999

Japonsko

JFE Steel Corporation, Tokio

34,2 %

C040

Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokio

35,9 %

C041

Všetky ostatné spoločnosti

35,9 %

C999

Kórejská republika

POSCO, Soul

22,8 %

C042

Všetky ostatné spoločnosti

22,8 %

C999

Ruská federácia

OJSC Novolipetsk Steel, Lipetsk; VIZ Steel, Jekaterinburg

21,6 %

C043

Všetky ostatné spoločnosti

21,6 %

C999

Spojené štáty americké

AK Steel Corporation, Ohio

22,0 %

C044

Všetky ostatné spoločnosti

22,0 %

C999

3.   Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii je podmienené poskytnutím zábezpeky vo výške hodnoty dočasného cla.

4.   Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa relevantné platné ustanovenia týkajúce sa cla.

Článok 2

1.   Zainteresované strany môžu do 25 kalendárnych dní po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia:

| — | požiadať o zverejnenie základných faktov a úvah, na základe ktorých bolo prijaté toto nariadenie, |
| --- | --- |

—

požiadať o zverejnenie základných faktov a úvah, na základe ktorých bolo prijaté toto nariadenie,

| — | predložiť svoje písomné pripomienky Komisii a |
| --- | --- |

—

predložiť svoje písomné pripomienky Komisii a

| — | požiadať o vypočutie pred Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach. |
| --- | --- |

—

požiadať o vypočutie pred Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

2.   Strany uvedené v článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1225/2009 môžu do 25 kalendárnych dní od dátumu nadobudnutia účinnosti nariadenia predložiť svoje pripomienky k uplatňovaniu dočasných opatrení.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 1 sa uplatňuje na obdobie šiestich mesiacov.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 12. mája 2015

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Oznámenie o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu plochých valcovaných výrobkov s orientovanou štruktúrou z kremíkovej elektroocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Japonsku, Kórejskej republike, Rusku a Spojených štátoch amerických, Ú. v. EÚ C 267, 14.8.2014, s. 6.

2

(3)  Šiesty známy výrobca Únie, Surahammars Bruks AB, sídli v Surahammar vo Švédsku a je dcérskou spoločnosťou v úplnom vlastníctve spoločnosti Tata Steel UK Limited. Informácie, ktoré poskytla prvá spoločnosť, sú zahrnuté do nižšie uvedených údajov o hospodárskej situácii výrobného odvetvia Únie.

3

(4)  Na účely utajenia charakteru komodity dovážanej v tomto prípade do Holandska bol dovozu pridelený dôverný číselný znak výrobku v súlade so zvyčajným postupom Eurostatu (pozri: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/64445/4439642/FAQ-XT-WEB-EN-final-January2012.pdf/2c387c03-5064-45bc-a949-2d3c75567973).

4

(5)  Obchodný zástupca Spojených štátov amerických.

5

(6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES z 21. októbra 2009 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn energeticky významných výrobkov; (Ú. v. EÚ L 285, 31.10.2009, s. 10.)

6

(7)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 548/2014 z 21. mája 2014, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES s ohľadom na transformátory malého, stredného a veľkého výkonu; (Ú. v. EÚ L 152, 22.5.2014, s. 1.)

7

(8)  Nariadenie Rady (ES) č. 1371/2005 z 19. augusta 2005, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovozy plochých valcovaných výrobkov s orientovanou štruktúrou z kremíkovej elektroocele s pôvodom v Spojených štátoch amerických a v Rusku a ktorým sa ruší nariadenie (ES) č. 151/2003, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovozy určitých elektroplechov s orientovanou štruktúrou s pôvodom v Rusku. (Ú. v. EÚ L 223, 27.8.2005, s. 1.)

8

(9)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/110 z 26. januára 2015, ktorým sa na základe preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom v Bielorusku, Čínskej ľudovej republike a Rusku a ktorým sa ukončujú konania týkajúce sa dovozu určitých zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom na Ukrajine. (Ú. v. EÚ L 20, 27.1.2015, s. 6.)

9

(10)  Európska komisia, GR TRADE, Riaditeľstvo H, 1049 Brusel, Belgicko.

10

---

| 13.5.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 120/44 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 120/44

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/764

z 12. mája 2015,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,

keďže:

| (1) | Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu.

| (2) | Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(2)

Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 12. mája 2015

Za Komisiu

v mene predsedu

Jerzy PLEWA

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 78,9 |
| MA | 88,9 |
| MK | 106,3 |
| TR | 69,0 |
| ZZ | 85,8 |
| 0707 00 05 | AL | 33,3 |
| EG | 191,6 |
| TR | 107,0 |
| ZZ | 110,6 |
| 0709 93 10 | MA | 110,7 |
| TR | 116,2 |
| ZZ | 113,5 |
| 0805 10 20 | EG | 52,0 |
| IL | 70,7 |
| MA | 51,9 |
| MO | 59,6 |
| ZA | 60,1 |
| ZZ | 58,9 |
| 0805 50 10 | MA | 83,0 |
| TR | 66,0 |
| ZZ | 74,5 |
| 0808 10 80 | AR | 99,8 |
| BR | 92,2 |
| CL | 117,0 |
| MK | 28,2 |
| NZ | 165,7 |
| US | 163,4 |
| ZA | 115,1 |
| ZZ | 111,6 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

AL

78,9

MA

88,9

MK

106,3

TR

69,0

ZZ

85,8

0707 00 05

AL

33,3

EG

191,6

TR

107,0

ZZ

110,6

0709 93 10

MA

110,7

TR

116,2

ZZ

113,5

0805 10 20

EG

52,0

IL

70,7

MA

51,9

MO

59,6

ZA

60,1

ZZ

58,9

0805 50 10

MA

83,0

TR

66,0

ZZ

74,5

0808 10 80

AR

99,8

BR

92,2

CL

117,0

MK

28,2

NZ

165,7

US

163,4

ZA

115,1

ZZ

111,6

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (EÚ) č. 1106/2012 z 27. novembra 2012, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o štatistike Spoločenstva o zahraničnom obchode s nečlenskými krajinami, pokiaľ ide o aktualizáciu nomenklatúry krajín a území (Ú. v. EÚ L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

ROZHODNUTIA

| 13.5.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 120/46 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 120/46

---

ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2015/765

zo 7. mája 2015

o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie v Spoločnom výbore zriadenom Dohodou medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a vládou Dánska a miestnou vládou Faerských ostrovov na strane druhej, pokiaľ ide o nahradenie Protokolu 3 k uvedenej dohode týkajúceho sa definície obsahu „pôvodné výrobky“ a metód spolupráce v oblasti správy novým protokolom, ktorý, pokiaľ ide o pravidlá pôvodu, odkazuje na Regionálny dohovor o paneuro-stredomorských preferenčných pravidlách pôvodu

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

| (1) | Protokol 3 k Dohode medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a vládou Dánska a miestnou vládou Faerských ostrovov na strane druhej (1) (ďalej len „dohoda“) sa týka definície obsahu „pôvodné výrobky“ a metód spolupráce v oblasti správy (ďalej len „protokol 3“). |
| --- | --- |

(1)

Protokol 3 k Dohode medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a vládou Dánska a miestnou vládou Faerských ostrovov na strane druhej (1) (ďalej len „dohoda“) sa týka definície obsahu „pôvodné výrobky“ a metód spolupráce v oblasti správy (ďalej len „protokol 3“).

| (2) | Regionálnym dohovorom o paneuro-stredomorských preferenčných pravidlách pôvodu (2) (ďalej len „dohovor“) sa zavádzajú ustanovenia o pôvode tovaru, s ktorým sa obchoduje podľa príslušných dohôd uzavretých medzi zmluvnými stranami. |
| --- | --- |

(2)

Regionálnym dohovorom o paneuro-stredomorských preferenčných pravidlách pôvodu (2) (ďalej len „dohovor“) sa zavádzajú ustanovenia o pôvode tovaru, s ktorým sa obchoduje podľa príslušných dohôd uzavretých medzi zmluvnými stranami.

| (3) | Únia a Dánske kráľovstvo za Faerské ostrovy podpísali dohovor 15. júna 2011. |
| --- | --- |

(3)

Únia a Dánske kráľovstvo za Faerské ostrovy podpísali dohovor 15. júna 2011.

| (4) | Listinu o prijatí uložila Únia u depozitára dohovoru 26. marca 2012 a Dánske kráľovstvo uložilo za Faerské ostrovy listinu o prijatí 9. septembra 2013. V dôsledku toho v súlade s článkom 10 ods. 3 dohovoru nadobudol dohovor platnosť 1. mája 2012 vo vzťahu k Únii a 1. novembra 2013 vo vzťahu k Faerským ostrovom. |
| --- | --- |

(4)

Listinu o prijatí uložila Únia u depozitára dohovoru 26. marca 2012 a Dánske kráľovstvo uložilo za Faerské ostrovy listinu o prijatí 9. septembra 2013. V dôsledku toho v súlade s článkom 10 ods. 3 dohovoru nadobudol dohovor platnosť 1. mája 2012 vo vzťahu k Únii a 1. novembra 2013 vo vzťahu k Faerským ostrovom.

| (5) | Článkom 6 dohovoru sa stanovuje, že každá zmluvná strana prijme primerané opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa dohovor účinne uplatňoval. Spoločný výbor zriadený dohodou by mal na tento účel prijať rozhodnutie, ktorým sa protokol 3 nahrádza novým protokolom, ktorý, pokiaľ ide o pravidlá pôvodu, odkazuje na dohovor. |
| --- | --- |

(5)

Článkom 6 dohovoru sa stanovuje, že každá zmluvná strana prijme primerané opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa dohovor účinne uplatňoval. Spoločný výbor zriadený dohodou by mal na tento účel prijať rozhodnutie, ktorým sa protokol 3 nahrádza novým protokolom, ktorý, pokiaľ ide o pravidlá pôvodu, odkazuje na dohovor.

| (6) | Pozícia Únie v Spoločnom výbore by preto mala byť založená na pripojenom návrhu rozhodnutia, |
| --- | --- |

(6)

Pozícia Únie v Spoločnom výbore by preto mala byť založená na pripojenom návrhu rozhodnutia,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie v Spoločnom výbore zriadenom Dohodou medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a vládou Dánska a miestnou vládou Faerských ostrovov na strane druhej, pokiaľ ide o nahradenie protokolu 3 k uvedenej dohode týkajúceho sa definície obsahu „pôvodné výrobky“ a metód spolupráce v oblasti správy novým protokolom, ktorý, pokiaľ ide o pravidlá pôvodu, odkazuje na Regionálny dohovor o paneuro-stredomorských preferenčných pravidlách pôvodu, je založená na návrhu rozhodnutia Spoločného výboru pripojenom k tomuto rozhodnutiu.

Technické zmeny v návrhu rozhodnutia Spoločného výboru môžu zástupcovia Únie v Spoločnom výbore schváliť bez ďalšieho rozhodnutia Rady.

Článok 2

Rozhodnutie Spoločného výboru sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Bruseli 7. mája 2015

Za Radu

predseda

E. RINKĒVIČS

---

(1)  Ú. v. ES L 53, 22.2.1997, s. 2.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 54, 26.2.2013, s. 4.

2

---

NÁVRH

ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EÚ/DÁNSKO – FAERSKÉ OSTROVY č. ...

z ...,

ktorým sa nahrádza Protokol 3 k Dohode medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a vládou Dánska a miestnou vládou Faerských ostrovov na strane druhej týkajúci sa definície obsahu „pôvodné výrobky“ a metód spolupráce v oblasti správy

SPOLOČNÝ VÝBOR EÚ/DÁNSKO – FAERSKÉ OSTROVY,

so zreteľom na Dohodu medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a vládou Dánska a miestnou vládou Faerských ostrovov na strane druhej (1), a najmä na jej článok 11,

so zreteľom na Protokol 3 k Dohode medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a vládou Dánska a miestnou vládou Faerských ostrovov na strane druhej týkajúci sa definície obsahu „pôvodné výrobky“ a metód spolupráce v oblasti správy,

keďže:

| (1) | Článok 11 Dohody medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a vládou Dánska a miestnou vládou Faerských ostrovov na strane druhej (ďalej len „dohoda“) odkazuje na protokol 3 k dohode (ďalej len „protokol 3“), ktorým sa stanovujú pravidlá pôvodu a stanovuje sa kumulácia pôvodu medzi Európskou úniou, Faerskými ostrovmi a ostatnými zmluvnými stranami Regionálneho dohovoru o paneuro-stredomorských preferenčných pravidlách pôvodu (2) (ďalej len „dohovor“). |
| --- | --- |

(1)

Článok 11 Dohody medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a vládou Dánska a miestnou vládou Faerských ostrovov na strane druhej (ďalej len „dohoda“) odkazuje na protokol 3 k dohode (ďalej len „protokol 3“), ktorým sa stanovujú pravidlá pôvodu a stanovuje sa kumulácia pôvodu medzi Európskou úniou, Faerskými ostrovmi a ostatnými zmluvnými stranami Regionálneho dohovoru o paneuro-stredomorských preferenčných pravidlách pôvodu (2) (ďalej len „dohovor“).

| (2) | Článkom 39 protokolu 3 sa stanovuje, že Spoločný výbor zriadený článkom 31 dohody môže rozhodnúť o zmene ustanovení protokolu. |
| --- | --- |

(2)

Článkom 39 protokolu 3 sa stanovuje, že Spoločný výbor zriadený článkom 31 dohody môže rozhodnúť o zmene ustanovení protokolu.

| (3) | Účelom dohovoru je nahradiť protokoly o pravidlách pôvodu, ktoré sú v súčasnosti platné medzi krajinami paneuro-stredomorskej oblasti, jediným právnym aktom. |
| --- | --- |

(3)

Účelom dohovoru je nahradiť protokoly o pravidlách pôvodu, ktoré sú v súčasnosti platné medzi krajinami paneuro-stredomorskej oblasti, jediným právnym aktom.

| (4) | Európska únia a Dánske kráľovstvo za Faerské ostrovy podpísali dohovor 15. júna 2011. |
| --- | --- |

(4)

Európska únia a Dánske kráľovstvo za Faerské ostrovy podpísali dohovor 15. júna 2011.

| (5) | Listinu o prijatí uložila Európska únia u depozitára dohovoru 26. marca 2012 a Dánske kráľovstvo uložilo za Faerské ostrovy listinu o prijatí 9. septembra 2013. V dôsledku toho v súlade s článkom 10 ods. 3 dohovoru nadobudol dohovor platnosť 1. mája 2012 vo vzťahu k Európskej únii a 1. novembra 2013 vo vzťahu k Faerským ostrovom. |
| --- | --- |

(5)

Listinu o prijatí uložila Európska únia u depozitára dohovoru 26. marca 2012 a Dánske kráľovstvo uložilo za Faerské ostrovy listinu o prijatí 9. septembra 2013. V dôsledku toho v súlade s článkom 10 ods. 3 dohovoru nadobudol dohovor platnosť 1. mája 2012 vo vzťahu k Európskej únii a 1. novembra 2013 vo vzťahu k Faerským ostrovom.

| (6) | Protokol 3 by sa preto mal nahradiť novým protokolom odkazujúcim na dohovor, |
| --- | --- |

(6)

Protokol 3 by sa preto mal nahradiť novým protokolom odkazujúcim na dohovor,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Protokol 3 k Dohode medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a vládou Dánska a miestnou vládou Faerských ostrovov na strane druhej týkajúci sa definície obsahu „pôvodné výrobky“ a metód spolupráce v oblasti správy sa nahrádza znením uvedeným v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

Uplatňuje sa od ...

V ...

Za Spoločný výbor

predseda

---

(1)  Ú. v. ES L 53, 22.2.1997, s. 2.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 54, 26.2.2013, s. 4.

2

PRÍLOHA

Protokol 3

týkajúci sa vymedzenia pojmu „pôvodné výrobky“ a metód administratívnej spolupráce

Článok 1

Uplatniteľné pravidlá pôvodu

1.   Na účely vykonávania tejto dohody sa uplatňuje dodatok I a príslušné ustanovenia dodatku II k Regionálnemu dohovoru o paneuro-stredomorských preferenčných pravidlách pôvodu (1) (ďalej len „dohovor“).

2.   Všetky odkazy na „príslušnú dohodu“ v dodatku I a v príslušných ustanoveniach dodatku II k dohovoru sa považujú za odkazy na túto dohodu.

Článok 2

Riešenie sporov

1.   Spory, ktoré vzniknú v súvislosti s postupmi overovania podľa článku 32 dodatku I k dohovoru a ktoré nemožno vyriešiť medzi colnými orgánmi žiadajúcimi o overenie a colnými orgánmi zodpovednými za vykonanie tohto overenia, sa predkladajú Spoločnému výboru.

2.   Riešenie všetkých sporov medzi dovozcom a colnými orgánmi dovážajúcej krajiny sa riadi právnymi predpismi tejto krajiny.

Článok 3

Zmeny protokolu

Spoločný výbor môže rozhodnúť o zmene ustanovení tohto protokolu.

Článok 4

Odstúpenie od dohovoru

1.   Ak Európska únia alebo Dánske kráľovstvo za Faerské ostrovy písomne oznámi depozitárovi dohovoru svoj zámer odstúpiť od dohovoru podľa článku 9 dohovoru, Európska únia a Dánske kráľovstvo za Faerské ostrovy bezodkladne začnú rokovania o pravidlách pôvodu na účely vykonávania tejto dohody.

2.   Až do nadobudnutia platnosti takýchto novodohodnutých pravidiel pôvodu sa na túto dohodu naďalej uplatňujú pravidlá pôvodu obsiahnuté v dodatku I a v prípade potreby aj príslušné ustanovenia dodatku II k dohovoru uplatniteľné v okamihu odstúpenia od dohovoru. Od okamihu odstúpenia od dohovoru sa však pravidlá pôvodu obsiahnuté v dodatku I a v prípade potreby aj príslušné ustanovenia dodatku II k dohovoru vykladajú tak, aby umožňovali dvojstrannú kumuláciu len medzi Európskou úniou a Faerskými ostrovmi.

Článok 5

Prechodné ustanovenia – kumulácia

Bez ohľadu na článok 16 ods. 5 a článok 21 ods. 3 dodatku I k dohovoru, keď sa kumulácia týka len štátov EZVO, Faerských ostrovov, Európskej únie, Turecka a účastníkov procesu stabilizácie a pridruženia, za dôkaz o pôvode možno považovať sprievodné osvedčenie EUR.1 alebo vyhlásenie o pôvode.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 54, 26.2.2013, s. 4.

1

---

| 13.5.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 120/50 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 120/50

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/766

z 12. mája 2015,

ktorým sa aktualizuje príloha A k menovej dohode medzi Európskou úniou a Monackým kniežatstvom

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na menovú dohodu z 29. novembra 2011 medzi Európskou úniou a Monackým kniežatstvom (1), a najmä na jej článok 11 ods. 3,

keďže:

| (1) | V článku 11 ods. 2 menovej dohody medzi Európskou úniou a Monackým kniežatstvom (ďalej len „menová dohoda“) sa požaduje, aby Monacké kniežatstvo uplatňovalo opatrenia, ktoré Francúzska republika prijala na účely transpozície právnych predpisov Únie uvedených v prílohe A k menovej dohode a týkajúcich sa činnosti úverových inštitúcií a prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami a prevencie systémového rizika pri platobných systémoch a systémoch zúčtovania a dodania cenných papierov. |
| --- | --- |

(1)

V článku 11 ods. 2 menovej dohody medzi Európskou úniou a Monackým kniežatstvom (ďalej len „menová dohoda“) sa požaduje, aby Monacké kniežatstvo uplatňovalo opatrenia, ktoré Francúzska republika prijala na účely transpozície právnych predpisov Únie uvedených v prílohe A k menovej dohode a týkajúcich sa činnosti úverových inštitúcií a prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami a prevencie systémového rizika pri platobných systémoch a systémoch zúčtovania a dodania cenných papierov.

| (2) | Prílohu A k menovej dohode musí Komisia zmeniť pri príležitosti každej zmeny príslušných textov a vždy, keď Únia prijme nový text. |
| --- | --- |

(2)

Prílohu A k menovej dohode musí Komisia zmeniť pri príležitosti každej zmeny príslušných textov a vždy, keď Únia prijme nový text.

| (3) | Zmena prílohy A k menovej dohode by takisto mala zohľadniť právne predpisy a pravidlá, ktoré boli zrušené. |
| --- | --- |

(3)

Zmena prílohy A k menovej dohode by takisto mala zohľadniť právne predpisy a pravidlá, ktoré boli zrušené.

| (4) | Právne akty Európskej únie prijaté do 31. júla 2014 by sa mali vziať do úvahy. |
| --- | --- |

(4)

Právne akty Európskej únie prijaté do 31. júla 2014 by sa mali vziať do úvahy.

| (5) | Príloha A k menovej dohode by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(5)

Príloha A k menovej dohode by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Príloha A k menovej dohode medzi Európskou úniou a Monackým kniežatstvom sa nahrádza textom prílohy k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 12. mája 2015

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 310, 13.10.2012, s. 1.

1

---

PRÍLOHA

„PRÍLOHA A

| | Právne predpisy v oblasti bankovníctva a financií |
| --- | --- |
| 1 | Smernica Rady 86/635/EHS z 8. decembra 1986 o ročnej účtovnej závierke a konsolidovaných účtoch bánk a iných finančných inštitúcií (Ú. v. ES L 372, 31.12.1986, s. 1) |
| | zmenená: |
| 2 | smernicou 2001/65/ES Európskeho parlamentu a Rady z 27. septembra 2001, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 78/660/EHS, 83/349/EHS a 86/635/EHS, pokiaľ ide o pravidlá oceňovania pre ročné a konsolidované účtovné závierky určitých typov spoločností, ako aj bánk a iných finančných inštitúcií (Ú. v. ES L 283, 27.10.2001, s. 28); |
| 3 | smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/51/ES z 18. júna 2003, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 78/660/ES, 83/349/EHS, 86/635/EHS a 91/674/EHS o ročnej a konsolidovanej účtovnej závierke niektorých typov spoločností, bánk a iných finančných inštitúcií a poisťovní (Ú. v. EÚ L 178, 17.7.2003, s. 16); |
| 4 | smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2006/46/ES zo 14. júna 2006, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 78/660/EHS o ročnej účtovnej závierke niektorých typov spoločností, smernica Rady 83/349/EHS o konsolidovaných účtovných závierkach, smernica Rady 86/635/EHS o ročnej účtovnej závierke a konsolidovaných účtoch bánk a iných finančných inštitúcií a smernica Rady 91/674/EHS o ročných účtovných závierkach a konsolidovaných účtovných závierkach poisťovní (Ú. v. EÚ L 224, 16.8.2006, s. 1). |
| 5 | Smernica Rady 89/117/EHS z 13. februára 1989 o povinnostiach pobočiek úverových inštitúcií a finančných inštitúcií zriadených v členskom štáte majúcich svoje ústredie mimo tohto členského štátu, týkajúcich sa uverejňovania ročných účtovných dokladov (Ú. v. ES L 44, 16.2.1989, s. 40) |
| 6 | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/26/ES z 19. mája 1998 o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov (Ú. v. ES L 166, 11.6.1998, s. 45) |
| | zmenená: |
| 7 | smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/44/ES zo 6. mája 2009, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 98/26/ES o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov a smernicou 2002/47/ES o dohodách o finančných zárukách, pokiaľ ide o prepojené systémy a úverové pohľadávky (Ú. v. EÚ L 146, 10.6.2009, s. 37); |
| 8 | smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2010/78/EÚ z 24. novembra 2010, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2009/65/ES v súvislosti s právomocami Európskeho orgánu dohľadu (Európskeho orgánu pre bankovníctvo), Európskeho orgánu dohľadu (Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) a Európskeho orgánu dohľadu (Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy) (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 120); |
| 9 | nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1); |
| 10 | nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 909/2014 z 23. júla 2014 o zlepšení vyrovnania transakcií s cennými papiermi v Európskej únii, centrálnych depozitároch cenných papierov a o zmene smerníc 98/26/ES a 2014/65/EÚ a nariadenia (EÚ) č. 236/2012 (Ú. v. EÚ L 257, 28.8.2014, s. 1). |
| 11 | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES zo 4. apríla 2001 o reorganizácii a likvidácii úverových inštitúcií (Ú. v. ES L 125, 5.5.2001, s. 15) |
| | zmenená: |
| 12 | smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadeniami Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190). |
| 13 | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/47/ES zo 6. júna 2002 o dohodách o finančných zárukách (Ú. v. ES L 168, 27.6.2002, s. 43) |
| | zmenená: |
| 14 | smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/44/ES zo 6. mája 2009, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 98/26/ES o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov a smernicou 2002/47/ES o dohodách o finančných zárukách, pokiaľ ide o prepojené systémy a úverové pohľadávky (Ú. v. EÚ L 146, 10.6.2009, s. 37); |
| 15 | smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadeniami Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190). |
| 16 | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/87/ES zo 16. decembra 2002 o doplnkovom dohľade nad úverovými inštitúciami, poisťovňami a investičnými spoločnosťami vo finančnom konglomeráte, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 73/239/EHS, 79/267/EHS, 92/49/EHS, 92/96/EHS, 93/6/EHS a 93/22/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/78/ES a 2000/12/ES (Ú. v. EÚ L 35, 11.2.2003, s. 1) |
| | zmenená: |
| 17 | smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2005/1/ES z 9. marca 2005, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 73/239/EHS, 85/611/EHS, 91/675/EHS, 92/49/EHS a 93/6/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/19/ES, 98/78/ES, 2000/12/ES, 2001/34/ES, 2002/83/ES a 2002/87/ES s cieľom vytvoriť novú organizačnú štruktúru výborov pre finančné služby (Ú. v. EÚ L 79, 24.3.2005, s. 9); |
| 18 | smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2008/25/ES z 11. marca 2008, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2002/87/ES o doplnkovom dohľade nad úverovými inštitúciami, poisťovňami a investičnými spoločnosťami vo finančnom konglomeráte, pokiaľ ide o vykonávacie právomoci prenesené na Komisiu (Ú. v. EÚ L 81, 20.3.2008, s. 40); |
| 19 | smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2010/78/EÚ z 24. novembra 2010, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2009/65/ES v súvislosti s právomocami Európskeho orgánu dohľadu (Európskeho orgánu pre bankovníctvo), Európskeho orgánu dohľadu (Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) a Európskeho orgánu dohľadu (Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy) (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 120); |
| 20 | smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2011/89/EÚ zo 16. novembra 2011, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 98/78/ES, 2002/87/ES, 2006/48/ES a 2009/138/ES, pokiaľ ide o doplnkový dohľad nad finančnými inštitúciami vo finančnom konglomeráte (Ú. v. EÚ L 326, 8.12.2011, s. 113); |
| 21 | smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338) s výnimkou hlavy V smernice 2013/36/EÚ. |
| 22 | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES z 21. apríla 2004 o trhoch s finančnými nástrojmi, o zmene a doplnení smerníc Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení smernice Rady 93/22/EHS s výnimkou článkov 15, 31 a 33 hlavy II (Ú. v. EÚ L 145, 30.4.2004, s. 1) |
| | zmenená: |
| 23 | smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2006/31/ES z 5. apríla 2006, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2004/39/ES o trhoch s finančnými nástrojmi s ohľadom na určité termíny (Ú. v. EÚ L 114, 27.4.2006, s. 60); |
| 24 | smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2007/44/ES z 5. septembra 2007, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 92/49/EHS a smernice 2002/83/ES, 2004/39/ES, 2005/68/ES a 2006/48/ES v súvislosti s procesnými pravidlami a kritériami hodnotenia obozretného posudzovania nadobudnutí a zvýšení podielov vo finančnom sektore (Ú. v. EÚ L 247, 21.9.2007, s. 1); |
| 25 | smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2008/10/ES z 11. marca 2008, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2004/39/ES o trhoch s finančnými nástrojmi, pokiaľ ide o vykonávacie právomoci prenesené na Komisiu (Ú. v. EÚ L 76, 19.3.2008, s. 33); |
| 26 | smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2010/78/EÚ z 24. novembra 2010, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2009/65/ES v súvislosti s právomocami Európskeho orgánu dohľadu (Európskeho orgánu pre bankovníctvo), Európskeho orgánu dohľadu (Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) a Európskeho orgánu dohľadu (Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy) (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 120) |
| | doplnená a vykonávaná: |
| 27 | nariadením Komisie (ES) č. 1287/2006 z 10. augusta 2006, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES, pokiaľ ide o povinnosti pri vedení záznamov pre investičné spoločnosti, oznamovanie transakcií, priehľadnosť trhu, prijatie finančných nástrojov na obchodovanie a vymedzené pojmy na účely tejto smernice (Ú. v. EÚ L 241, 2.9.2006, s. 1); |
| 28 | smernicou Komisie 2006/73/ES z 10. augusta 2006, ktorou sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES, pokiaľ ide o organizačné požiadavky a podmienky výkonu činnosti investičných spoločností, ako aj o vymedzené pojmy na účely uvedenej smernice (Ú. v. EÚ L 241, 2.9.2006, s. 26). |
| 29 | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/64/ES z 13. novembra 2007 o platobných službách na vnútornom trhu, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 97/7/ES, 2002/65/ES, 2005/60/ES a 2006/48/ES a ktorou sa zrušuje smernica 97/5/ES (Ú. v. EÚ L 319, 5.12.2007, s. 1) |
| | zmenená: |
| 30 | smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/111/ES zo 16. septembra 2009, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2007/64/ES, pokiaľ ide o banky pridružené k ústredným inštitúciám, niektoré položky vlastných zdrojov, veľkú majetkovú angažovanosť, mechanizmy dohľadu a krízové riadenie (Ú. v. EÚ L 302, 17.11.2009, s. 97). |
| 31 | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/110/ES zo 16. septembra 2009 o začatí a vykonávaní činností a dohľade nad obozretným podnikaním inštitúcií elektronického peňažníctva, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2005/60/ES a 2006/48/ES a zrušuje smernica 2000/46/ES (Ú. v. EÚ L 267, 10.10.2009, s. 7) |
| 32 | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ)
  č. 1093/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/78/ES (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 12) |
| | zmenené: |
| 33 | nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1022/2013 z 22. októbra 2013, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1093/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo), pokiaľ ide o poverenie Európskej centrálnej banky osobitnými úlohami podľa nariadenia Rady (EÚ) č. 1024/2013 (Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 5); |
| 34 | smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2014/17/EÚ zo 4. februára 2014 o zmluvách o úvere pre spotrebiteľov týkajúcich sa nehnuteľností určených na bývanie a o zmene smerníc 2008/48/ES a 2013/36/EÚ a nariadenia (EÚ) č. 1093/2010 (Ú. v. EÚ L 60, 28.2.2014, s. 34); |
| 35 | smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadeniami Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190). |
| 36 | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1) |
| | zmenené: |
| 37 | nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1); |
| 38 | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 1002/2013 z 12. júla 2013, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (Ú. v. EÚ L 279, 19.10.2013, s. 2); |
| 39 | smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadeniami Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190) |
| | doplnené a vykonávané: |
| 40 | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 1247/2012 z 19. decembra 2012, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické normy, pokiaľ ide o formát a frekvenciu hlásení obchodov archívom obchodných údajov podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (Ú. v. EÚ L 352, 21.12.2012, s. 20); |
| 41 | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 1248/2012 z 19. decembra 2012, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické normy, pokiaľ ide o formát žiadostí o registráciu archívov obchodných údajov podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (Ú. v. EÚ L 352, 21.12.2012, s. 30); |
| 42 | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 1249/2012 z 19. decembra 2012, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické normy, pokiaľ ide o formát záznamov uchovávaných centrálnymi protistranami podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (Ú. v. EÚ L 352, 21.12.2012, s. 32); |
| 43 | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 876/2013 z 28. mája 2013, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa požiadaviek na centrálne protistrany (Ú. v. EÚ L 244, 13.9.2013, s. 19); |
| 44 | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 1003/2013 z 12. júla 2013, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 648/2012 v súvislosti s poplatkami, ktoré Európsky orgán pre cenné papiere a trhy účtuje archívom obchodných údajov (Ú. v. EÚ L 279, 19.10.2013, s. 4); |
| 45 | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 148/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov, pokiaľ ide o regulačné technické normy o minimálnej úrovni údajov, ktoré sa majú ohlasovať archívom obchodných údajov (Ú. v. EÚ L 52, 23.2.2013, s. 1); |
| 46 | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 149/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa nepriamych zúčtovacích mechanizmov, zúčtovacej povinnosti, verejného archívu, prístupu k miestu obchodovania, nefinančných protistrán, postupov zmierňovania rizika pre zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré centrálna protistrana nezúčtovala (Ú. v. EÚ L 52, 23.2.2013, s. 11); |
| 47 | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 150/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov, pokiaľ ide o regulačné technické normy bližšie určujúce podrobnosti žiadosti o registráciu za archív obchodných údajov (Ú. v. EÚ L 52, 23.2.2013, s. 25); |
| 48 | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 151/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov, pokiaľ ide o regulačné technické normy bližšie určujúce údaje, ktoré majú archívy obchodných údajov zverejniť a sprístupniť, a prevádzkové normy na agregáciu a porovnávanie údajov a prístup k týmto údajom (Ú. v. EÚ L 52, 23.2.2013, s. 33); |
| 49 | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 152/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa kapitálových požiadaviek na centrálne protistrany (Ú. v. EÚ L 52, 23.2.2013, s. 37); |
| 50 | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 153/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa kapitálových požiadaviek na centrálne protistrany (Ú. v. EÚ L 52, 23.2.2013, s. 41); |
| 51 | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 285/2014 z 13. februára 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy týkajúce sa zmlúv s priamym, podstatným a predvídateľným dôsledkom v rámci Únie a zabránenia vyhýbaniu sa pravidlám a povinnostiam (Ú. v. EÚ L 85, 21.3.2014, s. 1); |
| 52 | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 667/2014 z 13. marca 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o procesné pravidlá týkajúce sa pokút, ktoré archívom obchodných údajov ukladá Európsky orgán pre cenné papiere a trhy, vrátane pravidiel týkajúcich sa práva na obhajobu a dočasných ustanovení (Ú. v. EÚ L 179, 19.6.2014, s. 31); |
| 53 | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 484/2014 z 12. mája 2014, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické predpisy, pokiaľ ide o vykazovanie inštitúciami na účely dohľadu podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 138, 13.5.2014, s. 57). |
| 54 | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1) |
| | doplnené a vykonávané: |
| 55 | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 1423/2013 z 20. decembra 2013, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické predpisy, pokiaľ ide o zverejňovanie požiadaviek na vlastné zdroje pre inštitúcie podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (Ú. v. EÚ L 355, 31.12.2013, s. 60); |
| 56 | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 183/2014 z 20. decembra 2013, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy na presné stanovenie výpočtu špecifických a všeobecných úprav kreditného rizika (Ú. v. EÚ L 57, 27.2.2014, s. 3); |
| 57 | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 241/2014 zo 7. januára 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy týkajúce sa požiadaviek na vlastné zdroje inštitúcií (Ú. v. EÚ L 74, 14.3.2014, s. 8); |
| 58 | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 342/2014 z 21. januára 2014, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/87/ES a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy na uplatňovanie metód výpočtu povinnej kapitálovej primeranosti pre finančné konglomeráty (Ú. v. EÚ L 100, 3.4.2014, s. 1); |
| 59 | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 523/2014 z 12. marca 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy, v ktorých sa má stanoviť, čo predstavuje úzku spojitosť medzi hodnotou krytých dlhopisov inštitúcie a hodnotou aktív inštitúcie (Ú. v. EÚ L 148, 20.5.2014, s. 4); |
| 60 | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 525/2014 z 12. marca 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy týkajúce sa vymedzenia trhu (Ú. v. EÚ L 148, 20.5.2014, s. 15); |
| 61 | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 526/2014 z 12. marca 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy na určovanie proxy rozpätia a obmedzeného počtu menších portfólií pre riziko úpravy ocenenia pohľadávok (Ú. v. EÚ L 148, 20.5.2014, s. 17); |
| 62 | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 528/2014 z 12. marca 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy pre riziko iné než delta pri opciách v štandardizovanom prístupe k trhovému riziku (Ú. v. EÚ L 148, 20.5.2014, s. 29); |
| 63 | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 529/2014 z 12. marca 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy na posudzovanie závažnosti rozšírení a zmien v prístupe založenom na interných ratingoch a v pokročilom prístupe merania (Ú. v. EÚ L 148, 20.5.2014, s. 36); |
| 64 | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 625/2014 z 13. marca 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 prostredníctvom regulačných technických predpisov spresňujúcich požiadavky na inštitúcie v postavení investora, sponzora, pôvodného veriteľa a originátora v súvislosti s expozíciami voči presunutému kreditnému riziku (Ú. v. EÚ L 174, 13.6.2014, s. 16); |
| 65 | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 680/2014 zo 16. apríla 2014, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické predpisy, pokiaľ ide o vykazovanie inštitúciami na účely dohľadu podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (Ú. v. EÚ L 191, 28.6.2014, s. 1); |
| 66 | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 602/2014 zo 4. júna 2014, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické predpisy na uľahčenie zbližovania postupov dohľadu, pokiaľ ide o uplatňovanie dodatočných rizikových váh podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (Ú. v. EÚ L 166, 5.6.2014, s. 22). |
| 67 | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338) s výnimkou hlavy V smernice 2013/36/EÚ |
| | zmenená: |
| 68 | smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2014/17/EÚ zo 4. februára 2014 o zmluvách o úvere pre spotrebiteľov týkajúcich sa nehnuteľností určených na bývanie a o zmene smerníc 2008/48/ES a 2013/36/EÚ a nariadenia (EÚ) č. 1093/2010 (Ú. v. EÚ L 60, 28.2.2014, s. 34); |
| 69 | smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadeniami Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190) |
| | doplnená a vykonávaná: |
| 70 | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 604/2014 zo 4. marca 2014, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy so zreteľom na kvalitatívne a vhodné kvantitatívne kritériá na vymedzenie kategórií pracovníkov, ktorých profesionálne činnosti majú významný vplyv na rizikový profil inštitúcie (Ú. v. EÚ L 167, 6.6.2014, s. 30); |
| 71 | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 527/2014 z 12. marca 2014, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2013/36/EÚ, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy, ktorými sa spresňujú triedy nástrojov, ktoré primerane odrážajú kreditnú kvalitu inštitúcie pri pokračovaní činnosti a ktoré sú prispôsobené na používanie na účely pohyblivej odmeny (Ú. v. EÚ L 148, 20.5.2014, s. 21); |
| 72 | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 530/2014 z 12. marca 2014, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy podrobnejšie vymedzujúce významné expozície a prahové hodnoty pre interné prístupy pre špecifické riziko v obchodnej knihe (Ú. v. EÚ L 148, 20.5.2014, s. 50); |
| 73 | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 650/2014 zo 4. júna 2014, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické predpisy, pokiaľ ide o formát, štruktúru, obsah a dátum každoročného uverejnenia informácií, ktoré majú zverejniť príslušné orgány v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (Ú. v. EÚ L 185, 25.6.2014, s. 1); |
| 74 | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 710/2014 z 23. júna 2014, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické predpisy, pokiaľ ide o podmienky uplatňovania postupu spoločného rozhodnutia pre prudenciálne požiadavky pre špecifické inštitúcie podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (Ú. v. EÚ L 188, 27.6.2014, s. 19). |
| 75 | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/49/EÚ zo 16. apríla 2014 o systémoch ochrany vkladov (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 149) |
| 76 | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190)“ |

Právne predpisy v oblasti bankovníctva a financií

1

Smernica Rady 86/635/EHS z 8. decembra 1986 o ročnej účtovnej závierke a konsolidovaných účtoch bánk a iných finančných inštitúcií (Ú. v. ES L 372, 31.12.1986, s. 1)

zmenená:

2

smernicou 2001/65/ES Európskeho parlamentu a Rady z 27. septembra 2001, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 78/660/EHS, 83/349/EHS a 86/635/EHS, pokiaľ ide o pravidlá oceňovania pre ročné a konsolidované účtovné závierky určitých typov spoločností, ako aj bánk a iných finančných inštitúcií (Ú. v. ES L 283, 27.10.2001, s. 28);

3

smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/51/ES z 18. júna 2003, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 78/660/ES, 83/349/EHS, 86/635/EHS a 91/674/EHS o ročnej a konsolidovanej účtovnej závierke niektorých typov spoločností, bánk a iných finančných inštitúcií a poisťovní (Ú. v. EÚ L 178, 17.7.2003, s. 16);

4

smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2006/46/ES zo 14. júna 2006, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 78/660/EHS o ročnej účtovnej závierke niektorých typov spoločností, smernica Rady 83/349/EHS o konsolidovaných účtovných závierkach, smernica Rady 86/635/EHS o ročnej účtovnej závierke a konsolidovaných účtoch bánk a iných finančných inštitúcií a smernica Rady 91/674/EHS o ročných účtovných závierkach a konsolidovaných účtovných závierkach poisťovní (Ú. v. EÚ L 224, 16.8.2006, s. 1).

5

Smernica Rady 89/117/EHS z 13. februára 1989 o povinnostiach pobočiek úverových inštitúcií a finančných inštitúcií zriadených v členskom štáte majúcich svoje ústredie mimo tohto členského štátu, týkajúcich sa uverejňovania ročných účtovných dokladov (Ú. v. ES L 44, 16.2.1989, s. 40)

6

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/26/ES z 19. mája 1998 o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov (Ú. v. ES L 166, 11.6.1998, s. 45)

zmenená:

7

smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/44/ES zo 6. mája 2009, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 98/26/ES o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov a smernicou 2002/47/ES o dohodách o finančných zárukách, pokiaľ ide o prepojené systémy a úverové pohľadávky (Ú. v. EÚ L 146, 10.6.2009, s. 37);

8

smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2010/78/EÚ z 24. novembra 2010, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2009/65/ES v súvislosti s právomocami Európskeho orgánu dohľadu (Európskeho orgánu pre bankovníctvo), Európskeho orgánu dohľadu (Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) a Európskeho orgánu dohľadu (Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy) (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 120);

9

nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1);

10

nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 909/2014 z 23. júla 2014 o zlepšení vyrovnania transakcií s cennými papiermi v Európskej únii, centrálnych depozitároch cenných papierov a o zmene smerníc 98/26/ES a 2014/65/EÚ a nariadenia (EÚ) č. 236/2012 (Ú. v. EÚ L 257, 28.8.2014, s. 1).

11

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES zo 4. apríla 2001 o reorganizácii a likvidácii úverových inštitúcií (Ú. v. ES L 125, 5.5.2001, s. 15)

zmenená:

12

smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadeniami Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190).

13

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/47/ES zo 6. júna 2002 o dohodách o finančných zárukách (Ú. v. ES L 168, 27.6.2002, s. 43)

zmenená:

14

smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/44/ES zo 6. mája 2009, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 98/26/ES o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov a smernicou 2002/47/ES o dohodách o finančných zárukách, pokiaľ ide o prepojené systémy a úverové pohľadávky (Ú. v. EÚ L 146, 10.6.2009, s. 37);

15

smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadeniami Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190).

16

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/87/ES zo 16. decembra 2002 o doplnkovom dohľade nad úverovými inštitúciami, poisťovňami a investičnými spoločnosťami vo finančnom konglomeráte, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 73/239/EHS, 79/267/EHS, 92/49/EHS, 92/96/EHS, 93/6/EHS a 93/22/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/78/ES a 2000/12/ES (Ú. v. EÚ L 35, 11.2.2003, s. 1)

zmenená:

17

smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2005/1/ES z 9. marca 2005, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 73/239/EHS, 85/611/EHS, 91/675/EHS, 92/49/EHS a 93/6/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/19/ES, 98/78/ES, 2000/12/ES, 2001/34/ES, 2002/83/ES a 2002/87/ES s cieľom vytvoriť novú organizačnú štruktúru výborov pre finančné služby (Ú. v. EÚ L 79, 24.3.2005, s. 9);

18

smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2008/25/ES z 11. marca 2008, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2002/87/ES o doplnkovom dohľade nad úverovými inštitúciami, poisťovňami a investičnými spoločnosťami vo finančnom konglomeráte, pokiaľ ide o vykonávacie právomoci prenesené na Komisiu (Ú. v. EÚ L 81, 20.3.2008, s. 40);

19

smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2010/78/EÚ z 24. novembra 2010, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2009/65/ES v súvislosti s právomocami Európskeho orgánu dohľadu (Európskeho orgánu pre bankovníctvo), Európskeho orgánu dohľadu (Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) a Európskeho orgánu dohľadu (Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy) (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 120);

20

smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2011/89/EÚ zo 16. novembra 2011, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 98/78/ES, 2002/87/ES, 2006/48/ES a 2009/138/ES, pokiaľ ide o doplnkový dohľad nad finančnými inštitúciami vo finančnom konglomeráte (Ú. v. EÚ L 326, 8.12.2011, s. 113);

21

smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338) s výnimkou hlavy V smernice 2013/36/EÚ.

22

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES z 21. apríla 2004 o trhoch s finančnými nástrojmi, o zmene a doplnení smerníc Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení smernice Rady 93/22/EHS s výnimkou článkov 15, 31 a 33 hlavy II (Ú. v. EÚ L 145, 30.4.2004, s. 1)

zmenená:

23

smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2006/31/ES z 5. apríla 2006, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2004/39/ES o trhoch s finančnými nástrojmi s ohľadom na určité termíny (Ú. v. EÚ L 114, 27.4.2006, s. 60);

24

smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2007/44/ES z 5. septembra 2007, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 92/49/EHS a smernice 2002/83/ES, 2004/39/ES, 2005/68/ES a 2006/48/ES v súvislosti s procesnými pravidlami a kritériami hodnotenia obozretného posudzovania nadobudnutí a zvýšení podielov vo finančnom sektore (Ú. v. EÚ L 247, 21.9.2007, s. 1);

25

smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2008/10/ES z 11. marca 2008, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2004/39/ES o trhoch s finančnými nástrojmi, pokiaľ ide o vykonávacie právomoci prenesené na Komisiu (Ú. v. EÚ L 76, 19.3.2008, s. 33);

26

smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2010/78/EÚ z 24. novembra 2010, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2009/65/ES v súvislosti s právomocami Európskeho orgánu dohľadu (Európskeho orgánu pre bankovníctvo), Európskeho orgánu dohľadu (Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) a Európskeho orgánu dohľadu (Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy) (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 120)

doplnená a vykonávaná:

27

nariadením Komisie (ES) č. 1287/2006 z 10. augusta 2006, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES, pokiaľ ide o povinnosti pri vedení záznamov pre investičné spoločnosti, oznamovanie transakcií, priehľadnosť trhu, prijatie finančných nástrojov na obchodovanie a vymedzené pojmy na účely tejto smernice (Ú. v. EÚ L 241, 2.9.2006, s. 1);

28

smernicou Komisie 2006/73/ES z 10. augusta 2006, ktorou sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES, pokiaľ ide o organizačné požiadavky a podmienky výkonu činnosti investičných spoločností, ako aj o vymedzené pojmy na účely uvedenej smernice (Ú. v. EÚ L 241, 2.9.2006, s. 26).

29

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/64/ES z 13. novembra 2007 o platobných službách na vnútornom trhu, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 97/7/ES, 2002/65/ES, 2005/60/ES a 2006/48/ES a ktorou sa zrušuje smernica 97/5/ES (Ú. v. EÚ L 319, 5.12.2007, s. 1)

zmenená:

30

smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/111/ES zo 16. septembra 2009, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2007/64/ES, pokiaľ ide o banky pridružené k ústredným inštitúciám, niektoré položky vlastných zdrojov, veľkú majetkovú angažovanosť, mechanizmy dohľadu a krízové riadenie (Ú. v. EÚ L 302, 17.11.2009, s. 97).

31

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/110/ES zo 16. septembra 2009 o začatí a vykonávaní činností a dohľade nad obozretným podnikaním inštitúcií elektronického peňažníctva, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2005/60/ES a 2006/48/ES a zrušuje smernica 2000/46/ES (Ú. v. EÚ L 267, 10.10.2009, s. 7)

32

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ)
  č. 1093/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/78/ES (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 12)

zmenené:

33

nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1022/2013 z 22. októbra 2013, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1093/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo), pokiaľ ide o poverenie Európskej centrálnej banky osobitnými úlohami podľa nariadenia Rady (EÚ) č. 1024/2013 (Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 5);

34

smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2014/17/EÚ zo 4. februára 2014 o zmluvách o úvere pre spotrebiteľov týkajúcich sa nehnuteľností určených na bývanie a o zmene smerníc 2008/48/ES a 2013/36/EÚ a nariadenia (EÚ) č. 1093/2010 (Ú. v. EÚ L 60, 28.2.2014, s. 34);

35

smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadeniami Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190).

36

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1)

zmenené:

37

nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1);

38

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 1002/2013 z 12. júla 2013, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (Ú. v. EÚ L 279, 19.10.2013, s. 2);

39

smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadeniami Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190)

doplnené a vykonávané:

40

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 1247/2012 z 19. decembra 2012, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické normy, pokiaľ ide o formát a frekvenciu hlásení obchodov archívom obchodných údajov podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (Ú. v. EÚ L 352, 21.12.2012, s. 20);

41

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 1248/2012 z 19. decembra 2012, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické normy, pokiaľ ide o formát žiadostí o registráciu archívov obchodných údajov podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (Ú. v. EÚ L 352, 21.12.2012, s. 30);

42

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 1249/2012 z 19. decembra 2012, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické normy, pokiaľ ide o formát záznamov uchovávaných centrálnymi protistranami podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (Ú. v. EÚ L 352, 21.12.2012, s. 32);

43

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 876/2013 z 28. mája 2013, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa požiadaviek na centrálne protistrany (Ú. v. EÚ L 244, 13.9.2013, s. 19);

44

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 1003/2013 z 12. júla 2013, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 648/2012 v súvislosti s poplatkami, ktoré Európsky orgán pre cenné papiere a trhy účtuje archívom obchodných údajov (Ú. v. EÚ L 279, 19.10.2013, s. 4);

45

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 148/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov, pokiaľ ide o regulačné technické normy o minimálnej úrovni údajov, ktoré sa majú ohlasovať archívom obchodných údajov (Ú. v. EÚ L 52, 23.2.2013, s. 1);

46

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 149/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa nepriamych zúčtovacích mechanizmov, zúčtovacej povinnosti, verejného archívu, prístupu k miestu obchodovania, nefinančných protistrán, postupov zmierňovania rizika pre zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré centrálna protistrana nezúčtovala (Ú. v. EÚ L 52, 23.2.2013, s. 11);

47

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 150/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov, pokiaľ ide o regulačné technické normy bližšie určujúce podrobnosti žiadosti o registráciu za archív obchodných údajov (Ú. v. EÚ L 52, 23.2.2013, s. 25);

48

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 151/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov, pokiaľ ide o regulačné technické normy bližšie určujúce údaje, ktoré majú archívy obchodných údajov zverejniť a sprístupniť, a prevádzkové normy na agregáciu a porovnávanie údajov a prístup k týmto údajom (Ú. v. EÚ L 52, 23.2.2013, s. 33);

49

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 152/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa kapitálových požiadaviek na centrálne protistrany (Ú. v. EÚ L 52, 23.2.2013, s. 37);

50

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 153/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa kapitálových požiadaviek na centrálne protistrany (Ú. v. EÚ L 52, 23.2.2013, s. 41);

51

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 285/2014 z 13. februára 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy týkajúce sa zmlúv s priamym, podstatným a predvídateľným dôsledkom v rámci Únie a zabránenia vyhýbaniu sa pravidlám a povinnostiam (Ú. v. EÚ L 85, 21.3.2014, s. 1);

52

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 667/2014 z 13. marca 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o procesné pravidlá týkajúce sa pokút, ktoré archívom obchodných údajov ukladá Európsky orgán pre cenné papiere a trhy, vrátane pravidiel týkajúcich sa práva na obhajobu a dočasných ustanovení (Ú. v. EÚ L 179, 19.6.2014, s. 31);

53

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 484/2014 z 12. mája 2014, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické predpisy, pokiaľ ide o vykazovanie inštitúciami na účely dohľadu podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 138, 13.5.2014, s. 57).

54

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1)

doplnené a vykonávané:

55

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 1423/2013 z 20. decembra 2013, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické predpisy, pokiaľ ide o zverejňovanie požiadaviek na vlastné zdroje pre inštitúcie podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (Ú. v. EÚ L 355, 31.12.2013, s. 60);

56

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 183/2014 z 20. decembra 2013, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy na presné stanovenie výpočtu špecifických a všeobecných úprav kreditného rizika (Ú. v. EÚ L 57, 27.2.2014, s. 3);

57

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 241/2014 zo 7. januára 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy týkajúce sa požiadaviek na vlastné zdroje inštitúcií (Ú. v. EÚ L 74, 14.3.2014, s. 8);

58

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 342/2014 z 21. januára 2014, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/87/ES a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy na uplatňovanie metód výpočtu povinnej kapitálovej primeranosti pre finančné konglomeráty (Ú. v. EÚ L 100, 3.4.2014, s. 1);

59

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 523/2014 z 12. marca 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy, v ktorých sa má stanoviť, čo predstavuje úzku spojitosť medzi hodnotou krytých dlhopisov inštitúcie a hodnotou aktív inštitúcie (Ú. v. EÚ L 148, 20.5.2014, s. 4);

60

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 525/2014 z 12. marca 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy týkajúce sa vymedzenia trhu (Ú. v. EÚ L 148, 20.5.2014, s. 15);

61

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 526/2014 z 12. marca 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy na určovanie proxy rozpätia a obmedzeného počtu menších portfólií pre riziko úpravy ocenenia pohľadávok (Ú. v. EÚ L 148, 20.5.2014, s. 17);

62

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 528/2014 z 12. marca 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy pre riziko iné než delta pri opciách v štandardizovanom prístupe k trhovému riziku (Ú. v. EÚ L 148, 20.5.2014, s. 29);

63

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 529/2014 z 12. marca 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy na posudzovanie závažnosti rozšírení a zmien v prístupe založenom na interných ratingoch a v pokročilom prístupe merania (Ú. v. EÚ L 148, 20.5.2014, s. 36);

64

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 625/2014 z 13. marca 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 prostredníctvom regulačných technických predpisov spresňujúcich požiadavky na inštitúcie v postavení investora, sponzora, pôvodného veriteľa a originátora v súvislosti s expozíciami voči presunutému kreditnému riziku (Ú. v. EÚ L 174, 13.6.2014, s. 16);

65

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 680/2014 zo 16. apríla 2014, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické predpisy, pokiaľ ide o vykazovanie inštitúciami na účely dohľadu podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (Ú. v. EÚ L 191, 28.6.2014, s. 1);

66

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 602/2014 zo 4. júna 2014, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické predpisy na uľahčenie zbližovania postupov dohľadu, pokiaľ ide o uplatňovanie dodatočných rizikových váh podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (Ú. v. EÚ L 166, 5.6.2014, s. 22).

67

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338) s výnimkou hlavy V smernice 2013/36/EÚ

zmenená:

68

smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2014/17/EÚ zo 4. februára 2014 o zmluvách o úvere pre spotrebiteľov týkajúcich sa nehnuteľností určených na bývanie a o zmene smerníc 2008/48/ES a 2013/36/EÚ a nariadenia (EÚ) č. 1093/2010 (Ú. v. EÚ L 60, 28.2.2014, s. 34);

69

smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadeniami Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190)

doplnená a vykonávaná:

70

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 604/2014 zo 4. marca 2014, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy so zreteľom na kvalitatívne a vhodné kvantitatívne kritériá na vymedzenie kategórií pracovníkov, ktorých profesionálne činnosti majú významný vplyv na rizikový profil inštitúcie (Ú. v. EÚ L 167, 6.6.2014, s. 30);

71

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 527/2014 z 12. marca 2014, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2013/36/EÚ, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy, ktorými sa spresňujú triedy nástrojov, ktoré primerane odrážajú kreditnú kvalitu inštitúcie pri pokračovaní činnosti a ktoré sú prispôsobené na používanie na účely pohyblivej odmeny (Ú. v. EÚ L 148, 20.5.2014, s. 21);

72

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 530/2014 z 12. marca 2014, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy podrobnejšie vymedzujúce významné expozície a prahové hodnoty pre interné prístupy pre špecifické riziko v obchodnej knihe (Ú. v. EÚ L 148, 20.5.2014, s. 50);

73

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 650/2014 zo 4. júna 2014, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické predpisy, pokiaľ ide o formát, štruktúru, obsah a dátum každoročného uverejnenia informácií, ktoré majú zverejniť príslušné orgány v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (Ú. v. EÚ L 185, 25.6.2014, s. 1);

74

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 710/2014 z 23. júna 2014, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické predpisy, pokiaľ ide o podmienky uplatňovania postupu spoločného rozhodnutia pre prudenciálne požiadavky pre špecifické inštitúcie podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (Ú. v. EÚ L 188, 27.6.2014, s. 19).

75

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/49/EÚ zo 16. apríla 2014 o systémoch ochrany vkladov (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 149)

76

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190)“

---

| 13.5.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 120/58 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 120/58

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/767

z 12. mája 2015,

ktorým sa mení príloha k menovej dohode medzi Európskou úniou a Vatikánskym mestským štátom

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na menovú dohodu zo 17. decembra 2009 medzi Európskou úniou a Vatikánskym mestským štátom (1), a najmä na jej článok 8 ods. 3,

keďže:

| (1) | V článku 8 ods. 1 menovej dohody medzi Európskou úniou a Vatikánskym mestským štátom (ďalej len „menová dohoda“) sa od Vatikánskeho mestského štátu vyžaduje, aby vykonával právne akty a predpisy Únie týkajúce sa eurobankoviek a euromincí, predchádzania praniu špinavých peňazí, predchádzania podvodom a falšovaniu hotovostných a bezhotovostných platobných prostriedkov, medailí, žetónov a požiadaviek štatistického vykazovania. Uvedené akty a predpisy sa uvádzajú v prílohe k menovej dohode. |
| --- | --- |

(1)

V článku 8 ods. 1 menovej dohody medzi Európskou úniou a Vatikánskym mestským štátom (ďalej len „menová dohoda“) sa od Vatikánskeho mestského štátu vyžaduje, aby vykonával právne akty a predpisy Únie týkajúce sa eurobankoviek a euromincí, predchádzania praniu špinavých peňazí, predchádzania podvodom a falšovaniu hotovostných a bezhotovostných platobných prostriedkov, medailí, žetónov a požiadaviek štatistického vykazovania. Uvedené akty a predpisy sa uvádzajú v prílohe k menovej dohode.

| (2) | Komisia musí túto prílohu k menovej dohode meniť každý rok s cieľom zohľadniť nové relevantné právne akty a predpisy Únie a zmeny existujúcich právnych aktov a predpisov Únie. |
| --- | --- |

(2)

Komisia musí túto prílohu k menovej dohode meniť každý rok s cieľom zohľadniť nové relevantné právne akty a predpisy Únie a zmeny existujúcich právnych aktov a predpisov Únie.

| (3) | Zmenou prílohy k menovej dohode by sa mali zohľadniť aj právne akty a pravidlá, ktoré boli zrušené. |
| --- | --- |

(3)

Zmenou prílohy k menovej dohode by sa mali zohľadniť aj právne akty a pravidlá, ktoré boli zrušené.

| (4) | Príloha k menovej dohode by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(4)

Príloha k menovej dohode by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Príloha k menovej dohode medzi Európskou úniou a Vatikánskym mestským štátom sa nahrádza prílohou k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 12. mája 2015

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 28, 4.2.2010, s. 13.

1

---

PRÍLOHA

„PRÍLOHA

| | Právne predpisy, ktoré sa majú vykonávať | Lehota na vykonanie |
| --- | --- | --- |
| Predchádzanie praniu špinavých peňazí |
| 1 | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES z 26. októbra 2005 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu (Ú. v. EÚ L 309, 25.11.2005, s. 15)
  zmenená: | 31. december 2010 |
| 2 | smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2008/20/ES z 11. marca 2008, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2005/60/ES o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, pokiaľ ide o vykonávacie právomoci prenesené na Komisiu (Ú. v. EÚ L 76, 19.3.2008, s. 46),
  doplnená: |
| 3 | rámcovým rozhodnutím Rady 2001/500/SVV z 26. júna 2001 o praní špinavých peňazí, identifikácii, vyhľadávaní, zmrazení, zaistení a konfiškácii prostriedkov a príjmov z trestnej činnosti (Ú. v. ES L 182, 5.7.2001, s. 1), |
| 4 | nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1889/2005 z 26. októbra 2005 o kontrole peňažných prostriedkov v hotovosti, ktoré vstupujú do Spoločenstva alebo vystupujú zo Spoločenstva (Ú. v. EÚ L 309, 25.11.2005, s. 9), |
| 5 | smernicou Komisie 2006/70/ES z 1. augusta 2006, ktorou sa ustanovujú vykonávacie opatrenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES, pokiaľ ide o vymedzenie pojmu politicky exponovaná osoba, a technické kritériá postupov zjednodušenej povinnej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi a výnimky na základe finančnej činnosti vykonávanej príležitostne alebo vo veľmi obmedzenom rozsahu (Ú. v. EÚ L 214, 4.8.2006, s. 29), |
| 6 | nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1781/2006 z 15. novembra 2006 o údajoch o príkazcovi, ktoré sprevádzajú prevody finančných prostriedkov (Ú. v. EÚ L 345, 8.12.2006, s. 1). |
| 7 | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/42/EÚ z 3. apríla 2014 o zaistení a konfiškácii prostriedkov a príjmov z trestnej činnosti v Európskej únii (Ú. v. EÚ L 127, 29.4.2014, s. 39). | 31. december 2016 (2) |
| Predchádzanie podvodom a falšovaniu |
| 8 | Rámcové rozhodnutie Rady 2001/413/SVV z 28. mája 2001 o boji proti podvodom a falšovaniu bezhotovostných platobných prostriedkov (Ú. v. ES L 149, 2.6.2001, s. 1). | 31. december 2010 |
| 9 | Nariadenie Rady (ES) č. 1338/2001 z 28. júna 2001 stanovujúce opatrenia nevyhnutné na ochranu eura proti falšovaniu (Ú. v. ES L 181, 4.7.2001, s. 6)
  zmenené: | 31. december 2010 |
| 10 | nariadením Rady (ES) č. 44/2009 z 18. decembra 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1338/2001 stanovujúce opatrenia nevyhnutné na ochranu eura proti falšovaniu (Ú. v. EÚ L 17, 22.1.2009, s. 1). |
| 11 | Nariadenie Rady (ES) č. 2182/2004 zo 6. decembra 2004 o medailách a žetónoch podobných eurominciam (Ú. v. EÚ L 373, 21.12.2004, s. 1)
  zmenené: | 31. december 2010 |
| 12 | nariadením Rady (ES) č. 46/2009 z 18. decembra 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2182/2004 o medailách a žetónoch podobných eurominciam (Ú. v. EÚ L 17, 22.1.2009, s. 5). |
| 13 | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/62/EÚ z 15. mája 2014 o trestnoprávnej ochrane eura a ostatných mien proti falšovaniu, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2000/383/SVV (Ú. v. EÚ L 151, 21.5.2014, s. 1). | 31. december 2016 (2) |
| Pravidlá týkajúce sa eurobankoviek a euromincí |
| 14 | Závery Rady z 23. novembra 1998 a z 5. novembra 2002 o zberateľských minciach. | 31. december 2010 |
| 15 | Závery Rady z 10. mája 1999 o systéme riadenia kvality euromincí. | 31. december 2010 |
| 16 | Oznámenie Komisie 2001/C 318/03 z 22. októbra 2001 o autorskoprávnej ochrane dizajnu spoločnej lícnej strany euromincí – K(2001) 600 v konečnom znení (Ú. v. ES C 318, 13.11.2001, s. 3). | 31. december 2010 |
| 17 | Usmernenie Európskej centrálnej banky ECB/2003/5 z 20. marca 2003 o uplatnení opatrení proti neoprávneným reprodukciám eurobankoviek a o výmene a stiahnutí eurobankoviek (Ú. v. EÚ L 78, 25.3.2003, s. 20)
  zmenené: | 31. december 2010 |
| 18 | usmernením Európskej centrálnej banky ECB/2013/11 z 19. apríla 2013, ktorým sa mení a dopĺňa usmernenie ECB/2003/5 o uplatnení opatrení proti neoprávneným reprodukciám eurobankoviek a o výmene a stiahnutí eurobankoviek (Ú. v. EÚ L 118, 30.4.2013, s. 43). | 31. december 2014 (1) |
| 19 | Rozhodnutie Európskej centrálnej banky ECB/2010/14 zo 16. septembra 2010 o kontrole pravosti a upotrebiteľnosti eurobankoviek a ich opätovnom vrátení do obehu (Ú. v. EÚ L 267, 9.10.2010, s. 1)
  zmenené: | 31. december 2012 |
| 20 | rozhodnutím Európskej centrálnej banky ECB/2012/19 zo 7. septembra 2012, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie ECB/2010/14 o kontrole pravosti a upotrebiteľnosti eurobankoviek a ich opätovnom vrátení do obehu (Ú. v. EÚ L 253, 20.9.2012, s. 19). | 31. december 2013 (1) |
| 21 | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1210/2010 z 15. decembra 2010 o overovaní pravosti euromincí a manipulácii s euromincami nevhodnými do obehu (Ú. v. EÚ L 339, 22.12.2010, s. 1). | 31. december 2012 |
| 22 | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 651/2012 zo 4. júla 2012 o vydávaní euromincí (Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 135). | 31. december 2013 (1) |
| 23 | Rozhodnutie Európskej centrálnej banky ECB/2013/10 z 19. apríla 2013 o nominálnych hodnotách, špecifikáciách, reprodukcii, výmene a sťahovaní eurobankoviek z obehu (Ú. v. EÚ L 118, 30.4.2013, s. 37). | 31. december 2014 (1) |
| 24 | Nariadenie Rady (ES) č. 729/2014 z 24. júna 2014 o nominálnych hodnotách a technických špecifikáciách euromincí určených do obehu (Ú. v. EÚ L 194, 2.7.2014, s. 1). | 31. december 2013 (2) |

Právne predpisy, ktoré sa majú vykonávať

Lehota na vykonanie

Predchádzanie praniu špinavých peňazí

1

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES z 26. októbra 2005 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu (Ú. v. EÚ L 309, 25.11.2005, s. 15)

zmenená:

31. december 2010

2

smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2008/20/ES z 11. marca 2008, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2005/60/ES o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, pokiaľ ide o vykonávacie právomoci prenesené na Komisiu (Ú. v. EÚ L 76, 19.3.2008, s. 46),

doplnená:

3

rámcovým rozhodnutím Rady 2001/500/SVV z 26. júna 2001 o praní špinavých peňazí, identifikácii, vyhľadávaní, zmrazení, zaistení a konfiškácii prostriedkov a príjmov z trestnej činnosti (Ú. v. ES L 182, 5.7.2001, s. 1),

4

nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1889/2005 z 26. októbra 2005 o kontrole peňažných prostriedkov v hotovosti, ktoré vstupujú do Spoločenstva alebo vystupujú zo Spoločenstva (Ú. v. EÚ L 309, 25.11.2005, s. 9),

5

smernicou Komisie 2006/70/ES z 1. augusta 2006, ktorou sa ustanovujú vykonávacie opatrenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES, pokiaľ ide o vymedzenie pojmu politicky exponovaná osoba, a technické kritériá postupov zjednodušenej povinnej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi a výnimky na základe finančnej činnosti vykonávanej príležitostne alebo vo veľmi obmedzenom rozsahu (Ú. v. EÚ L 214, 4.8.2006, s. 29),

6

nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1781/2006 z 15. novembra 2006 o údajoch o príkazcovi, ktoré sprevádzajú prevody finančných prostriedkov (Ú. v. EÚ L 345, 8.12.2006, s. 1).

7

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/42/EÚ z 3. apríla 2014 o zaistení a konfiškácii prostriedkov a príjmov z trestnej činnosti v Európskej únii (Ú. v. EÚ L 127, 29.4.2014, s. 39).

31. december 2016 (2)

Predchádzanie podvodom a falšovaniu

8

Rámcové rozhodnutie Rady 2001/413/SVV z 28. mája 2001 o boji proti podvodom a falšovaniu bezhotovostných platobných prostriedkov (Ú. v. ES L 149, 2.6.2001, s. 1).

31. december 2010

9

Nariadenie Rady (ES) č. 1338/2001 z 28. júna 2001 stanovujúce opatrenia nevyhnutné na ochranu eura proti falšovaniu (Ú. v. ES L 181, 4.7.2001, s. 6)

zmenené:

31. december 2010

10

nariadením Rady (ES) č. 44/2009 z 18. decembra 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1338/2001 stanovujúce opatrenia nevyhnutné na ochranu eura proti falšovaniu (Ú. v. EÚ L 17, 22.1.2009, s. 1).

11

Nariadenie Rady (ES) č. 2182/2004 zo 6. decembra 2004 o medailách a žetónoch podobných eurominciam (Ú. v. EÚ L 373, 21.12.2004, s. 1)

zmenené:

31. december 2010

12

nariadením Rady (ES) č. 46/2009 z 18. decembra 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2182/2004 o medailách a žetónoch podobných eurominciam (Ú. v. EÚ L 17, 22.1.2009, s. 5).

13

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/62/EÚ z 15. mája 2014 o trestnoprávnej ochrane eura a ostatných mien proti falšovaniu, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2000/383/SVV (Ú. v. EÚ L 151, 21.5.2014, s. 1).

31. december 2016 (2)

Pravidlá týkajúce sa eurobankoviek a euromincí

14

Závery Rady z 23. novembra 1998 a z 5. novembra 2002 o zberateľských minciach.

31. december 2010

15

Závery Rady z 10. mája 1999 o systéme riadenia kvality euromincí.

31. december 2010

16

Oznámenie Komisie 2001/C 318/03 z 22. októbra 2001 o autorskoprávnej ochrane dizajnu spoločnej lícnej strany euromincí – K(2001) 600 v konečnom znení (Ú. v. ES C 318, 13.11.2001, s. 3).

31. december 2010

17

Usmernenie Európskej centrálnej banky ECB/2003/5 z 20. marca 2003 o uplatnení opatrení proti neoprávneným reprodukciám eurobankoviek a o výmene a stiahnutí eurobankoviek (Ú. v. EÚ L 78, 25.3.2003, s. 20)

zmenené:

31. december 2010

18

usmernením Európskej centrálnej banky ECB/2013/11 z 19. apríla 2013, ktorým sa mení a dopĺňa usmernenie ECB/2003/5 o uplatnení opatrení proti neoprávneným reprodukciám eurobankoviek a o výmene a stiahnutí eurobankoviek (Ú. v. EÚ L 118, 30.4.2013, s. 43).

31. december 2014 (1)

19

Rozhodnutie Európskej centrálnej banky ECB/2010/14 zo 16. septembra 2010 o kontrole pravosti a upotrebiteľnosti eurobankoviek a ich opätovnom vrátení do obehu (Ú. v. EÚ L 267, 9.10.2010, s. 1)

zmenené:

31. december 2012

20

rozhodnutím Európskej centrálnej banky ECB/2012/19 zo 7. septembra 2012, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie ECB/2010/14 o kontrole pravosti a upotrebiteľnosti eurobankoviek a ich opätovnom vrátení do obehu (Ú. v. EÚ L 253, 20.9.2012, s. 19).

31. december 2013 (1)

21

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1210/2010 z 15. decembra 2010 o overovaní pravosti euromincí a manipulácii s euromincami nevhodnými do obehu (Ú. v. EÚ L 339, 22.12.2010, s. 1).

31. december 2012

22

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 651/2012 zo 4. júla 2012 o vydávaní euromincí (Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 135).

31. december 2013 (1)

23

Rozhodnutie Európskej centrálnej banky ECB/2013/10 z 19. apríla 2013 o nominálnych hodnotách, špecifikáciách, reprodukcii, výmene a sťahovaní eurobankoviek z obehu (Ú. v. EÚ L 118, 30.4.2013, s. 37).

31. december 2014 (1)

24

Nariadenie Rady (ES) č. 729/2014 z 24. júna 2014 o nominálnych hodnotách a technických špecifikáciách euromincí určených do obehu (Ú. v. EÚ L 194, 2.7.2014, s. 1).

31. december 2013 (2)

Oddiel prílohy k menovej dohode v súlade s opatreniami ad hoc spoločného výboru na žiadosť Svätej stolice a Vatikánskeho mestského štátu o zaradení príslušných pravidiel uplatniteľných na subjekty vykonávajúce finančné činnosti na profesionálnom základe

| | Relevantné časti týchto právnych nástrojov | Lehota na vykonanie |
| --- | --- | --- |
| 25 | Smernica Rady 86/635/EHS z 8. decembra 1986 o ročnej účtovnej závierke a konsolidovaných účtoch bánk a iných finančných inštitúcií (Ú. v. ES L 372, 31.12.1986, s. 1), naposledy zmenená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2001/65/ES z 27. septembra 2001, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 78/660/EHS, 83/349/EHS a 86/635/EHS, pokiaľ ide o pravidlá oceňovania pre ročné a konsolidované účtovné závierky určitých typov spoločností, ako aj bánk a iných finančných inštitúcií (Ú. v. ES L 283, 27.10.2001, s. 28), smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/51/ES z 18. júna 2003, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 78/660/EHS, 83/349/EHS, 86/635/EHS a 91/674/EHS o ročnej a konsolidovanej účtovnej závierke niektorých typov spoločností, bánk a iných finančných inštitúcií a poisťovní (Ú. v. EÚ L 178, 17.7.2003, s. 16) a smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2006/46/ES zo 14. júna 2006, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 78/660/EHS o ročnej účtovnej závierke niektorých typov spoločností, smernica Rady 83/349/EHS o konsolidovaných účtovných závierkach, smernica Rady 86/635/EHS o ročnej účtovnej závierke a konsolidovaných účtoch bánk a iných finančných inštitúcií a smernica Rady 91/674/EHS o ročných účtovných závierkach a konsolidovaných účtovných závierkach poisťovní (Ú. v. EÚ L 224, 16.8.2006, s. 1). | 31. december 2016 (2) |
| 26 | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338). | 31. december 2017 (2) |
| 27 | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1). | 31. december 2017 (2) |
| Právne predpisy o zhromažďovaní štatistických údajov |
| 28 | Usmernenie Európskej centrálnej banky ECB/2013/24 z 25. júla 2013 o požiadavkách Európskej centrálnej banky na štatistické vykazovanie v oblasti štvrťročných finančných výkazov (Ú. v. EÚ L 2, 7.1.2014, s. 34). | 31. december 2016 (2) |
| 29 | Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 1071/2013 z 24. septembra 2013 o bilancii sektora peňažných finančných inštitúcií (ECB/2013/33) (Ú. v. EÚ L 297, 7.11.2013, s. 1). | 31. december 2016 (2) |
| 30 | Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 1072/2013 z 24. septembra 2013, ktoré sa týka štatistiky úrokových sadzieb uplatňovaných peňažnými finančnými inštitúciami (ECB/2013/34) (Ú. v. EÚ L 297, 7.11.2013, s. 51). | 31. december 2016 (2) |
| 31 | Usmernenie Európskej centrálnej banky ECB/2014/15 zo 4. apríla 2014 o menovej štatistike a štatistike finančných inštitúcií a trhov (Ú. v. EÚ L 340, 26.11.2014, s. 1). | 31. december 2016 (2) |

Relevantné časti týchto právnych nástrojov

Lehota na vykonanie

25

Smernica Rady 86/635/EHS z 8. decembra 1986 o ročnej účtovnej závierke a konsolidovaných účtoch bánk a iných finančných inštitúcií (Ú. v. ES L 372, 31.12.1986, s. 1), naposledy zmenená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2001/65/ES z 27. septembra 2001, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 78/660/EHS, 83/349/EHS a 86/635/EHS, pokiaľ ide o pravidlá oceňovania pre ročné a konsolidované účtovné závierky určitých typov spoločností, ako aj bánk a iných finančných inštitúcií (Ú. v. ES L 283, 27.10.2001, s. 28), smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/51/ES z 18. júna 2003, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 78/660/EHS, 83/349/EHS, 86/635/EHS a 91/674/EHS o ročnej a konsolidovanej účtovnej závierke niektorých typov spoločností, bánk a iných finančných inštitúcií a poisťovní (Ú. v. EÚ L 178, 17.7.2003, s. 16) a smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2006/46/ES zo 14. júna 2006, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 78/660/EHS o ročnej účtovnej závierke niektorých typov spoločností, smernica Rady 83/349/EHS o konsolidovaných účtovných závierkach, smernica Rady 86/635/EHS o ročnej účtovnej závierke a konsolidovaných účtoch bánk a iných finančných inštitúcií a smernica Rady 91/674/EHS o ročných účtovných závierkach a konsolidovaných účtovných závierkach poisťovní (Ú. v. EÚ L 224, 16.8.2006, s. 1).

31. december 2016 (2)

26

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

31. december 2017 (2)

27

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

31. december 2017 (2)

Právne predpisy o zhromažďovaní štatistických údajov

28

Usmernenie Európskej centrálnej banky ECB/2013/24 z 25. júla 2013 o požiadavkách Európskej centrálnej banky na štatistické vykazovanie v oblasti štvrťročných finančných výkazov (Ú. v. EÚ L 2, 7.1.2014, s. 34).

31. december 2016 (2)

29

Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 1071/2013 z 24. septembra 2013 o bilancii sektora peňažných finančných inštitúcií (ECB/2013/33) (Ú. v. EÚ L 297, 7.11.2013, s. 1).

31. december 2016 (2)

30

Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 1072/2013 z 24. septembra 2013, ktoré sa týka štatistiky úrokových sadzieb uplatňovaných peňažnými finančnými inštitúciami (ECB/2013/34) (Ú. v. EÚ L 297, 7.11.2013, s. 51).

31. december 2016 (2)

31

Usmernenie Európskej centrálnej banky ECB/2014/15 zo 4. apríla 2014 o menovej štatistike a štatistike finančných inštitúcií a trhov (Ú. v. EÚ L 340, 26.11.2014, s. 1).

31. december 2016 (2)

---

(1)  Tieto lehoty schválil Spoločný výbor z roku 2013.

1

(2)  Tieto lehoty schválil Spoločný výbor z roku 2014.“

2

---