# Az Európai Unió L 50/2016

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 50 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 59. évfolyam2016. február 26. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 50

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

59. évfolyam2016. február 26.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/261 végrehajtási rendelete (2016. február 24.) az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/262 végrehajtási rendelete (2016. február 25.) a Kínai Népköztársaságból származó aszpartám behozatalára vonatkozó átmeneti dömpingellenes vám kivetéséről | 4 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/263 rendelete (2016. február 25.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a 12.3 élelmiszer-kategória (Ecet) elnevezése tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 25 |
| | | A Bizottság (EU) 2016/264 végrehajtási rendelete (2016. február 25.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 27 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/265 végrehajtási határozata (2016. február 25.) a MELCO motorgenerátornak a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológiaként való, a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő jóváhagyásáról (
  1
  ) | 30 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2016/261 végrehajtási rendelete (2016. február 24.) az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról

1

*

A Bizottság (EU) 2016/262 végrehajtási rendelete (2016. február 25.) a Kínai Népköztársaságból származó aszpartám behozatalára vonatkozó átmeneti dömpingellenes vám kivetéséről

4

*

A Bizottság (EU) 2016/263 rendelete (2016. február 25.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a 12.3 élelmiszer-kategória (Ecet) elnevezése tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

25

A Bizottság (EU) 2016/264 végrehajtási rendelete (2016. február 25.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

27

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2016/265 végrehajtási határozata (2016. február 25.) a MELCO motorgenerátornak a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológiaként való, a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő jóváhagyásáról (
  1
  )

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2016.2.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 50/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/261 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. február 24.)

az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 183. cikke b) pontjára,

tekintettel a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról és az 1216/2009/EK, valamint a 614/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 510/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a baromfihús- és a tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásának részletes szabályait, és megállapította az érintett termékekre alkalmazandó irányadó árakat. |
| --- | --- |

(1)

Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a baromfihús- és a tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásának részletes szabályait, és megállapította az érintett termékekre alkalmazandó irányadó árakat.

| (2) | A baromfihús- és tojáságazati termékekre, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló adatok rendszeresen végrehajtott ellenőrzéséből az derül ki, hogy az irányadó árakat bizonyos termékek behozatalának vonatkozásában a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevételével módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

A baromfihús- és tojáságazati termékekre, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló adatok rendszeresen végrehajtott ellenőrzéséből az derül ki, hogy az irányadó árakat bizonyos termékek behozatalának vonatkozásában a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevételével módosítani kell.

| (3) | Az 1484/95/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Az 1484/95/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet a kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet a kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1484/95/EK rendelet I. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 24-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 150., 2014.5.20., 1. o.

2

(3)  A Bizottság 1995. június 28-i 1484/95/EK rendelete a kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásával kapcsolatos részletes szabályoknak és az irányadó áraknak a baromfihús- és tojáságazat, valamint a tojásalbumin tekintetében történő megállapításáról, valamint a 163/67/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 1995.6.29., 47. o.).

3

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

| KN-kód | Árumegnevezés | Irányadó ár
  (EUR/100 kg) | A 3. cikkben említett biztosíték
  (EUR/100 kg) | Származási hely (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Tisztított és bontott, 70 %-os csirke, fagyasztva | 136,2 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Tisztított és bontott, 65 %-os csirke, fagyasztva | 158,9
  147,1 | 0
  0 | AR
  BR |
| 0207 14 10 | A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasok darabolva, csont nélkül, fagyasztva | 294,0
  200,4
  296,4
  240,5 | 2
  30
  1
  18 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 0207 27 10 | Pulykadarabok, csont nélkül, fagyasztva | 338,0
  239,0 | 0
  17 | BR
  CL |
| 0408 91 80 | Tojás, héj nélkül, szárítva | 402,1 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasokból készült termékek főzés nélkül | 260,0 | 8 | BR |

KN-kód

Árumegnevezés

Irányadó ár

(EUR/100 kg)

A 3. cikkben említett biztosíték

(EUR/100 kg)

Származási hely (1)

0207 12 10

Tisztított és bontott, 70 %-os csirke, fagyasztva

136,2

0

AR

0207 12 90

Tisztított és bontott, 65 %-os csirke, fagyasztva

158,9

147,1

0

0

AR

BR

0207 14 10

A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasok darabolva, csont nélkül, fagyasztva

294,0

200,4

296,4

240,5

2

30

1

18

AR

BR

CL

TH

0207 27 10

Pulykadarabok, csont nélkül, fagyasztva

338,0

239,0

0

17

BR

CL

0408 91 80

Tojás, héj nélkül, szárítva

402,1

0

AR

1602 32 11

A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasokból készült termékek főzés nélkül

260,0

8

BR

---

(1)  A Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott országnómenklatúra szerint. A »ZZ« kód jelentése: »egyéb származási hely«.”

1

---

| 2016.2.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 50/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 50/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/262 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. február 25.)

a Kínai Népköztársaságból származó aszpartám behozatalára vonatkozó átmeneti dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésére,

a tagállamokkal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (1) | 2015. május 30-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: az érintett ország vagy Kína) származó aszpartám Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan. A Bizottság az alaprendelet 5. cikke alapján indította meg a vizsgálatot. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(1)

2015. május 30-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: az érintett ország vagy Kína) származó aszpartám Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan. A Bizottság az alaprendelet 5. cikke alapján indította meg a vizsgálatot. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

2

| (2) | A Bizottság a vizsgálatot azt követően indította meg, hogy az Ajinomoto Sweeteners Europe SAS (a továbbiakban: a panaszos) 2015. április 16-án panaszt nyújtott be. Az Unióban a panaszos az aszpartám egyedüli gyártója. A panaszos tehát az aszpartám teljes uniós gyártását képviseli. A panasz bizonyítékot tartalmazott a dömpingre, illetve az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, és így elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a vizsgálatot azt követően indította meg, hogy az Ajinomoto Sweeteners Europe SAS (a továbbiakban: a panaszos) 2015. április 16-án panaszt nyújtott be. Az Unióban a panaszos az aszpartám egyedüli gyártója. A panaszos tehát az aszpartám teljes uniós gyártását képviseli. A panasz bizonyítékot tartalmazott a dömpingre, illetve az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, és így elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.

1.2.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (3) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, az ismert exportáló gyártókat és a kínai hatóságokat, az ismert importőröket, valamint azon felhasználókat, kereskedőket és forgalmazókat, akiket tudomása szerint érintett a vizsgálat megindítása. A Bizottság egyúttal e feleket is felkérte a részvételre. |
| --- | --- |

(3)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, az ismert exportáló gyártókat és a kínai hatóságokat, az ismert importőröket, valamint azon felhasználókat, kereskedőket és forgalmazókat, akiket tudomása szerint érintett a vizsgálat megindítása. A Bizottság egyúttal e feleket is felkérte a részvételre.

| (4) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(4)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

| (5) | A vizsgálat megindításával összefüggésben egyetlen érdekelt fél sem kérte a bizottsági szolgálatok és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatását. |
| --- | --- |

(5)

A vizsgálat megindításával összefüggésben egyetlen érdekelt fél sem kérte a bizottsági szolgálatok és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatását.

1.3.   Analóg országbeli gyártók

Analóg országbeli gyártók

| (6) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként Japánt vagy Dél-Koreát tervezi figyelembe venni. Ennek megfelelően a Bizottság japán és dél-koreai gyártókat is tájékoztatott az eljárás megindításáról, és felkérte őket a részvételre. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt észrevételeik megtételére és a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(6)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként Japánt vagy Dél-Koreát tervezi figyelembe venni. Ennek megfelelően a Bizottság japán és dél-koreai gyártókat is tájékoztatott az eljárás megindításáról, és felkérte őket a részvételre. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt észrevételeik megtételére és a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

1.4.   Mintavétel

Mintavétel

| (7) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érintett termék exportáló gyártóinak és uniós importőreinek körében. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érintett termék exportáló gyártóinak és uniós importőreinek körében.

1.4.1.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (8) | A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság felkérte az összes ismert importőrt, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. |
| --- | --- |

(8)

A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság felkérte az összes ismert importőrt, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat.

| (9) | A Bizottság által megkeresett ismert importőrök közül egy sem válaszolt az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő, a minta kiválasztását szolgáló kérdőívre. Ebből kifolyólag e vizsgálat során mintavétel alkalmazására nem kerülhetett sor. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság által megkeresett ismert importőrök közül egy sem válaszolt az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő, a minta kiválasztását szolgáló kérdőívre. Ebből kifolyólag e vizsgálat során mintavétel alkalmazására nem kerülhetett sor.

| (10) | Két forgalmazó – konkrétan kereskedők, akik kizárólag az uniós gyártó által gyártott aszpartámot veszik meg és értékesítik viszonteladás keretében – jelentkezett és nyújtott be kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(10)

Két forgalmazó – konkrétan kereskedők, akik kizárólag az uniós gyártó által gyártott aszpartámot veszik meg és értékesítik viszonteladás keretében – jelentkezett és nyújtott be kitöltött kérdőívet.

1.4.2.   Mintavétel a Kínai Népköztársaságban működő exportáló gyártók körében

Mintavétel a Kínai Népköztársaságban működő exportáló gyártók körében

| (11) | A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság arra kérte a Kínai Népköztársaságban működő összes ismert exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. A Bizottság ezenkívül arra kérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió melletti képviseletét, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő más exportáló gyártók, nevezze meg azokat és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(11)

A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság arra kérte a Kínai Népköztársaságban működő összes ismert exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. A Bizottság ezenkívül arra kérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió melletti képviseletét, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő más exportáló gyártók, nevezze meg azokat és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.

| (12) | Az érintett országban működő hat exportáló gyártó bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság három exportáló gyártóból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelően meg lehetett vizsgálni. Ez alapján az együttműködésbe beleegyező és a mintában felvett három kínai exportáló gyártó vagy csoport a Kínai Népköztársaságból származó aszpartám összbehozatalának megközelítőleg 90 %-át képviseli. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban egyeztetés folyt a minta kiválasztásáról valamennyi érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival. Nem érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(12)

Az érintett országban működő hat exportáló gyártó bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság három exportáló gyártóból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelően meg lehetett vizsgálni. Ez alapján az együttműködésbe beleegyező és a mintában felvett három kínai exportáló gyártó vagy csoport a Kínai Népköztársaságból származó aszpartám összbehozatalának megközelítőleg 90 %-át képviseli. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban egyeztetés folyt a minta kiválasztásáról valamennyi érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival. Nem érkeztek észrevételek.

1.4.3.   Egyedi vizsgálat

Egyedi vizsgálat

| (13) | Három, az érintett országban működő, de a mintába fel nem vett exportáló gyártó kért az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján egyedi vizsgálatot, és kapott e célból igénylőlapot. E három exportáló gyártó közül azonban egy sem nyújtotta be a kitöltött igénylőlapot a megadott határidőkön belül. Ezért a Bizottság érvénytelennek tekinti a mintába fel nem vett három exportáló gyártó által benyújtott egyedi vizsgálat iránti kérelmeket. |
| --- | --- |

(13)

Három, az érintett országban működő, de a mintába fel nem vett exportáló gyártó kért az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján egyedi vizsgálatot, és kapott e célból igénylőlapot. E három exportáló gyártó közül azonban egy sem nyújtotta be a kitöltött igénylőlapot a megadott határidőkön belül. Ezért a Bizottság érvénytelennek tekinti a mintába fel nem vett három exportáló gyártó által benyújtott egyedi vizsgálat iránti kérelmeket.

1.5.   Piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapok

Piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapok

| (14) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának alkalmazása céljából a Bizottság piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapokat küldött az érintett országban működő azon hat együttműködő exportáló gyártónak, amelyek egyéni dömpingkülönbözet iránti kérelmet kívántak benyújtani. A hat együttműködő exportáló gyártó közül kettő benyújtotta a kitöltött, piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapot, egyikük azonban később visszavonta a kérelmét. |
| --- | --- |

(14)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának alkalmazása céljából a Bizottság piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapokat küldött az érintett országban működő azon hat együttműködő exportáló gyártónak, amelyek egyéni dömpingkülönbözet iránti kérelmet kívántak benyújtani. A hat együttműködő exportáló gyártó közül kettő benyújtotta a kitöltött, piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapot, egyikük azonban később visszavonta a kérelmét.

1.6.   A kérdőívre adott válaszok

A kérdőívre adott válaszok

| (15) | A Bizottság kérdőíveket küldött az uniós gyártónak, az érintett országban működő együttműködő exportáló gyártóknak, egy Japánban – vagyis az alábbi (45) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint kiválasztott analóg országban – működő gyártónak, az ismert felhasználónak és annak a két forgalmazónak, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően jelentkeztek. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság kérdőíveket küldött az uniós gyártónak, az érintett országban működő együttműködő exportáló gyártóknak, egy Japánban – vagyis az alábbi (45) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint kiválasztott analóg országban – működő gyártónak, az ismert felhasználónak és annak a két forgalmazónak, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően jelentkeztek.

| (16) | Az uniós gyártótól, a mintába felvett három, az érintett országban működő exportáló gyártótól, egy Japánban (a továbbiakban: analóg ország) működő gyártótól, két forgalmazótól és öt felhasználótól érkezett válasz. |
| --- | --- |

(16)

Az uniós gyártótól, a mintába felvett három, az érintett országban működő exportáló gyártótól, egy Japánban (a továbbiakban: analóg ország) működő gyártótól, két forgalmazótól és öt felhasználótól érkezett válasz.

1.7.   Ellenőrző látogatások

Ellenőrző látogatások

| (17) | A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásra:






  a) | Uniós gyártó:






  — | Hyet Sweet S.A.S (korábban Ajinomoto Sweeteners Europe S.A.S), Gravelines, Franciaország. |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásra:

a)

Uniós gyártó:

—

Hyet Sweet S.A.S (korábban Ajinomoto Sweeteners Europe S.A.S), Gravelines, Franciaország.

| b) | Felhasználók:






  — | Princes Limited, Liverpool, Egyesült Királyság, |
| --- | --- | --- |

b)

Felhasználók:

—

Princes Limited, Liverpool, Egyesült Királyság,

| — | Wrigley Company Limited, Plymouth, Egyesült Királyság. |
| --- | --- |

—

Wrigley Company Limited, Plymouth, Egyesült Királyság.

| c) | Az érintett országbeli exportáló gyártók:






  — | a Sinosweet csoport (a továbbiakban: Sinosweet), ideértve a következőket:






  — | Sinosweet Co., Ltd., Yixing város, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság, valamint |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Az érintett országbeli exportáló gyártók:

—

a Sinosweet csoport (a továbbiakban: Sinosweet), ideértve a következőket:

—

Sinosweet Co., Ltd., Yixing város, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság, valamint

| — | Hansweet Co., Ltd., Yixing város, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság, |
| --- | --- |

—

Hansweet Co., Ltd., Yixing város, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság,

| — | a Niutang csoport (a továbbiakban: Niutang), ideértve a következőket:






  — | Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd., Nantong város, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság, valamint |
| --- | --- | --- |

—

a Niutang csoport (a továbbiakban: Niutang), ideértve a következőket:

—

Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd., Nantong város, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság, valamint

| — | Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd., Niutang település, Changzhou város, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság, |
| --- | --- |

—

Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd., Niutang település, Changzhou város, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság,

| — | Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd (a továbbiakban: Changmao), Changzhou város, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság. |
| --- | --- |

—

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd (a továbbiakban: Changmao), Changzhou város, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság.

| d) | Az exportáló gyártókkal kapcsolatban álló importőrök:






  — | Niutang UK Co., Ltd., Telford, Shropshire, Egyesült Királyság. |
| --- | --- | --- |

d)

Az exportáló gyártókkal kapcsolatban álló importőrök:

—

Niutang UK Co., Ltd., Telford, Shropshire, Egyesült Királyság.

| e) | Az analóg országbeli gyártó:






  — | Ajinomoto Co., Tokió, Japán. |
| --- | --- | --- |

e)

Az analóg országbeli gyártó:

—

Ajinomoto Co., Tokió, Japán.

1.8.   A vizsgálati időszak és a figyelembe vett időszak

A vizsgálati időszak és a figyelembe vett időszak

| (18) | A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2014. április 1. és 2015. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2011 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(18)

A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2014. április 1. és 2015. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2011 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Az érintett termék

Az érintett termék

| (19) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint az érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó aszpartám (N-L-α-aszpartil-L-fenil-alanin-1-metil-észter; 3-amino-N-(α-karbometoxi-fenetil)-szukcinamidsav-N-metil-észter, CAS RN 22839-47-0), valamint a más édesítőszereket és/vagy vizet is tartalmazó készítményekben és/vagy keverékekben található, Kínai Népköztársaságból származó aszpartám, amely jelenleg az ex 2924 29 98, ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 3824 90 92 és az ex 3824 90 93 KN-kód(ok) alá van besorolva. |
| --- | --- |

(19)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint az érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó aszpartám (N-L-α-aszpartil-L-fenil-alanin-1-metil-észter; 3-amino-N-(α-karbometoxi-fenetil)-szukcinamidsav-N-metil-észter, CAS RN 22839-47-0), valamint a más édesítőszereket és/vagy vizet is tartalmazó készítményekben és/vagy keverékekben található, Kínai Népköztársaságból származó aszpartám, amely jelenleg az ex 2924 29 98, ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 3824 90 92 és az ex 3824 90 93 KN-kód(ok) alá van besorolva.

| (20) | Az aszpartám egy fehér színű, különböző méretű, szagtalan kristály formájában előállított édesítőanyag, amely a cukorhoz hasonló ízvilágú, de annál nagyobb édesítőképességű és jelentősen alacsonyabb energiaértékű. Emiatt főként cukorhelyettesítőként használják az üdítőital-, élelmiszer- és tejágazatban. |
| --- | --- |

(20)

Az aszpartám egy fehér színű, különböző méretű, szagtalan kristály formájában előállított édesítőanyag, amely a cukorhoz hasonló ízvilágú, de annál nagyobb édesítőképességű és jelentősen alacsonyabb energiaértékű. Emiatt főként cukorhelyettesítőként használják az üdítőital-, élelmiszer- és tejágazatban.

| (21) | A vizsgálat azt mutatta, hogy a vizsgálati időszak alatt valójában nem importáltak a Kínai Népköztársaságból származó aszpartámot tartalmazó készítményeket és/vagy keverékeket az uniós piacra. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a behozatal hiánya miatt a készítmények és keverékek ne tartozzanak a termékkör meghatározásába. A termék meghatározásának ilyen jellegű tisztázása semmilyen következménnyel nem jár a dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatos ténymegállapításokra nézve. |
| --- | --- |

(21)

A vizsgálat azt mutatta, hogy a vizsgálati időszak alatt valójában nem importáltak a Kínai Népköztársaságból származó aszpartámot tartalmazó készítményeket és/vagy keverékeket az uniós piacra. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a behozatal hiánya miatt a készítmények és keverékek ne tartozzanak a termékkör meghatározásába. A termék meghatározásának ilyen jellegű tisztázása semmilyen következménnyel nem jár a dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatos ténymegállapításokra nézve.

| (22) | Az érintett termék meghatározását ezért oly módon kell tisztázni, hogy az csak a Kínai Népköztársaságból származó aszpartámra (N-L-α-aszpartil-L-fenil-alanin-1-metil-észter; 3-amino-N-(α-karbometoxi-fenetil)-szukcinamidsav-N-metil-észter, CAS RN 22839-47-0) vonatkozzon, amely jelenleg az ex 2924 29 98 KN-kód alá van besorolva (a továbbiakban: az érintett termék vagy aszpartám). |
| --- | --- |

(22)

Az érintett termék meghatározását ezért oly módon kell tisztázni, hogy az csak a Kínai Népköztársaságból származó aszpartámra (N-L-α-aszpartil-L-fenil-alanin-1-metil-észter; 3-amino-N-(α-karbometoxi-fenetil)-szukcinamidsav-N-metil-észter, CAS RN 22839-47-0) vonatkozzon, amely jelenleg az ex 2924 29 98 KN-kód alá van besorolva (a továbbiakban: az érintett termék vagy aszpartám).

2.2.   Hasonló termék

Hasonló termék

| (23) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | az érintett termék, |
| --- | --- | --- |

(23)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

az érintett termék,

| — | az érintett ország hazai piacán előállított és értékesített termék, |
| --- | --- |

—

az érintett ország hazai piacán előállított és értékesített termék,

| — | az analóg országként szolgáló Japánban gyártott és a japán hazai piacon értékesített termék, valamint |
| --- | --- |

—

az analóg országként szolgáló Japánban gyártott és a japán hazai piacon értékesített termék, valamint

| — | az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termék.

A Bizottság ebben a szakaszban úgy döntött, hogy az említett termékek ezért hasonló terméknek minősülnek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   Rendes érték

Rendes érték

3.1.1.   Piacgazdasági elbánás

Piacgazdasági elbánás

| (24) | Annak megállapítása céljából, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumok teljesülnek-e, a Bizottság az exportáló gyártók piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlap kitöltésére való felkérésével felkutatta a szükséges információkat. A mintába felvett exportáló gyártók közül egy kérelmezett piacgazdasági elbánást és nyújtotta be határidőre az erre szolgáló igénylőlapot. |
| --- | --- |

(24)

Annak megállapítása céljából, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumok teljesülnek-e, a Bizottság az exportáló gyártók piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlap kitöltésére való felkérésével felkutatta a szükséges információkat. A mintába felvett exportáló gyártók közül egy kérelmezett piacgazdasági elbánást és nyújtotta be határidőre az erre szolgáló igénylőlapot.

| (25) | A Bizottság az érintett vállalat telephelyein ellenőrizte a benyújtott információkat. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság az érintett vállalat telephelyein ellenőrizte a benyújtott információkat.

| (26) | Az ellenőrzés azt mutatta, hogy az exportáló gyártó nem felelt meg az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott kritériumoknak, és ezért nem részesülhet piacgazdasági elbánásban. Különösen a második és a harmadik kritérium tekintetében észleltek hiányosságokat. |
| --- | --- |

(26)

Az ellenőrzés azt mutatta, hogy az exportáló gyártó nem felelt meg az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott kritériumoknak, és ezért nem részesülhet piacgazdasági elbánásban. Különösen a második és a harmadik kritérium tekintetében észleltek hiányosságokat.

| (27) | A Bizottság a részletes ténymegállapításokat az érintett exportáló gyártó, az érintett ország hatóságai és az uniós gazdasági ágazat számára nyilvánosságra hozta. A vállalat kétségbe vonta a Bizottság ténymegállapításait és írásos észrevételeket fűzött a nyilvánosságra hozatalhoz. A főbb lényeges észrevételek a következők voltak. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság a részletes ténymegállapításokat az érintett exportáló gyártó, az érintett ország hatóságai és az uniós gazdasági ágazat számára nyilvánosságra hozta. A vállalat kétségbe vonta a Bizottság ténymegállapításait és írásos észrevételeket fűzött a nyilvánosságra hozatalhoz. A főbb lényeges észrevételek a következők voltak.

| (28) | A második kritériummal kapcsolatban az exportáló gyártó megismételte, hogy egy átlátható könyvelést vezet, amelyet független könyvvizsgálat alá vetnek, és amely megfelel a hongkongi pénzügyi beszámolási standardoknak. |
| --- | --- |

(28)

A második kritériummal kapcsolatban az exportáló gyártó megismételte, hogy egy átlátható könyvelést vezet, amelyet független könyvvizsgálat alá vetnek, és amely megfelel a hongkongi pénzügyi beszámolási standardoknak.

| (29) | A harmadik kritériummal kapcsolatban az exportáló gyártó azt állította, hogy az adókedvezmény(ek)ből, támogatásokból vagy a földhasználati jogok megvásárlásából szerzett gazdasági előnyöket támogatási jellegűnek kell tekinteni, és így nem szabad értékelni a piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat keretében. |
| --- | --- |

(29)

A harmadik kritériummal kapcsolatban az exportáló gyártó azt állította, hogy az adókedvezmény(ek)ből, támogatásokból vagy a földhasználati jogok megvásárlásából szerzett gazdasági előnyöket támogatási jellegűnek kell tekinteni, és így nem szabad értékelni a piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat keretében.

| (30) | Az exportáló gyártó továbbá azt állította, hogy a második és a harmadik kritérium jelenlegi értékelése ellentmond két olyan korábbi vizsgálat következtetéseinek, amelyek során a vállalat piacgazdasági elbánást kérelmezett, és amelyek esetében arra a következtésre jutottak, hogy teljesült a második és a harmadik kritérium. |
| --- | --- |

(30)

Az exportáló gyártó továbbá azt állította, hogy a második és a harmadik kritérium jelenlegi értékelése ellentmond két olyan korábbi vizsgálat következtetéseinek, amelyek során a vállalat piacgazdasági elbánást kérelmezett, és amelyek esetében arra a következtésre jutottak, hogy teljesült a második és a harmadik kritérium.

| (31) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a piacgazdasági elbánásra vonatkozó döntés minden egyes vizsgálat esetében függetlenül születik, az adott vizsgálat szempontjából jelentős körülmények alapján és az aktuális gyakorlatra vonatkozóan. Minden vizsgálatot eseti alapon kell lefolytatni. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a piacgazdasági elbánásra vonatkozó döntés minden egyes vizsgálat esetében függetlenül születik, az adott vizsgálat szempontjából jelentős körülmények alapján és az aktuális gyakorlatra vonatkozóan. Minden vizsgálatot eseti alapon kell lefolytatni.

| (32) | Az adókedvezmény(ek) és támogatások harmadik kritérium keretében történő értékelésével kapcsolatban a Bizottság úgy véli, hogy a piacgazdasági elbánásra vonatkozó értékelés és a szubvencióellenes vizsgálat célja nem azonos, mivel a piacgazdasági elbánásra vonatkozó értékelés azt állapítja meg, hogy egy adott vállalat piacgazdasági feltételek alapján működik-e, míg a szubvencióellenes vizsgálat arra vonatkozik, hogy részesül-e kiegyenlíthető támogatásokban. Ezt a két kérdést egymástól függetlenül kell kezelni, azért is, mert a harmadik kritérium esetében a releváns szempont az, hogy a vállalkozás termelési költségeit és pénzügyi helyzetét nem érintik a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások, nem pedig az, hogy a vállalat részesül-e kiegyenlíthető támogatásokban (3). |
| --- | --- |

(32)

Az adókedvezmény(ek) és támogatások harmadik kritérium keretében történő értékelésével kapcsolatban a Bizottság úgy véli, hogy a piacgazdasági elbánásra vonatkozó értékelés és a szubvencióellenes vizsgálat célja nem azonos, mivel a piacgazdasági elbánásra vonatkozó értékelés azt állapítja meg, hogy egy adott vállalat piacgazdasági feltételek alapján működik-e, míg a szubvencióellenes vizsgálat arra vonatkozik, hogy részesül-e kiegyenlíthető támogatásokban. Ezt a két kérdést egymástól függetlenül kell kezelni, azért is, mert a harmadik kritérium esetében a releváns szempont az, hogy a vállalkozás termelési költségeit és pénzügyi helyzetét nem érintik a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások, nem pedig az, hogy a vállalat részesül-e kiegyenlíthető támogatásokban (3).

3

| (33) | A földhasználati jogok transzferárával kapcsolatban a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a beérkezett észrevételek hatására nem módosul az a következtetése, miszerint a földhasználati jogot nem a piaci érték szerinti áron szerezték meg. |
| --- | --- |

(33)

A földhasználati jogok transzferárával kapcsolatban a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a beérkezett észrevételek hatására nem módosul az a következtetése, miszerint a földhasználati jogot nem a piaci érték szerinti áron szerezték meg.

| (34) | Az exportáló gyártó ezenfelül a meghallgató tisztviselő elnökletével megtartandó meghallgatást kért. Erre a meghallgatásra 2016. január 6-án került sor, és a vállalat kifejthetett minden olyan indokot, ami miatt úgy véli, hogy teljesíti a piacgazdasági elbánás második és harmadik kritériuma szerinti követelményeket. |
| --- | --- |

(34)

Az exportáló gyártó ezenfelül a meghallgató tisztviselő elnökletével megtartandó meghallgatást kért. Erre a meghallgatásra 2016. január 6-án került sor, és a vállalat kifejthetett minden olyan indokot, ami miatt úgy véli, hogy teljesíti a piacgazdasági elbánás második és harmadik kritériuma szerinti követelményeket.

| (35) | A Bizottság mindazonáltal a meghallgatást követően továbbra is úgy ítélte meg, hogy a kérelmező továbbra sem igazolta, hogy megfelel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második és harmadik francia bekezdésében meghatározott követelményeknek. A kérelmező különösen azt nem igazolta, hogy nem érintik a nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások. A vizsgálat rámutatott, hogy a vállalat adókedvezmény(ek) és támogatások, valamint a földhasználati jog transzferára révén gazdasági előnyre tett szert, és emiatt nem felelt meg a piacgazdasági elbánásra vonatkozó értékelés harmadik kritériuma követelményeinek. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság mindazonáltal a meghallgatást követően továbbra is úgy ítélte meg, hogy a kérelmező továbbra sem igazolta, hogy megfelel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második és harmadik francia bekezdésében meghatározott követelményeknek. A kérelmező különösen azt nem igazolta, hogy nem érintik a nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások. A vizsgálat rámutatott, hogy a vállalat adókedvezmény(ek) és támogatások, valamint a földhasználati jog transzferára révén gazdasági előnyre tett szert, és emiatt nem felelt meg a piacgazdasági elbánásra vonatkozó értékelés harmadik kritériuma követelményeinek.

| (36) | Tekintettel a harmadik kritériumra vonatkozó ténymegállapítások súlyosságára, a Bizottság a vizsgálat e szakaszában nem tartja szükségesnek a második kritériummal kapcsolatban feltárt hiányosságok részletesebb tárgyalását. |
| --- | --- |

(36)

Tekintettel a harmadik kritériumra vonatkozó ténymegállapítások súlyosságára, a Bizottság a vizsgálat e szakaszában nem tartja szükségesnek a második kritériummal kapcsolatban feltárt hiányosságok részletesebb tárgyalását.

| (37) | A Bizottság tájékoztatta az exportáló gyártót a piacgazdasági elbánásra vonatkozó végső döntéséről. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság tájékoztatta az exportáló gyártót a piacgazdasági elbánásra vonatkozó végső döntéséről.

3.1.2.   Az analóg ország kiválasztása

Az analóg ország kiválasztása

| (38) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország ára vagy számtanilag képzett értéke alapján határozták meg. Ennek megfelelően ki kellett választani egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országot (a továbbiakban: analóg ország). |
| --- | --- |

(38)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország ára vagy számtanilag képzett értéke alapján határozták meg. Ennek megfelelően ki kellett választani egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országot (a továbbiakban: analóg ország).

| (39) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy megfelelő analóg országként Japánt vagy Dél-Koreát tervezi figyelembe venni, és egyúttal felkérte a feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(39)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy megfelelő analóg országként Japánt vagy Dél-Koreát tervezi figyelembe venni, és egyúttal felkérte a feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket.

| (40) | A Kínai Nemzetközi Kereskedelmi Kamara (China Chamber of International Commerce), a Kínai Fém-, Ásvány- és Vegyianyag-Importőrök és Exportőrök Kereskedelmi Kamarája (China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters) és kínai exportáló gyártók nyújtottak be észrevételeket, amelyek mind Japán analóg országként való használatát vitatták. Azt állították, hogy Dél-Korea megfelelőbb analóg ország lenne, amit többek között azzal indokoltak, hogy Dél-Korea hazai piaca versengőbb, mint Japáné. |
| --- | --- |

(40)

A Kínai Nemzetközi Kereskedelmi Kamara (China Chamber of International Commerce), a Kínai Fém-, Ásvány- és Vegyianyag-Importőrök és Exportőrök Kereskedelmi Kamarája (China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters) és kínai exportáló gyártók nyújtottak be észrevételeket, amelyek mind Japán analóg országként való használatát vitatták. Azt állították, hogy Dél-Korea megfelelőbb analóg ország lenne, amit többek között azzal indokoltak, hogy Dél-Korea hazai piaca versengőbb, mint Japáné.

| (41) | A megfelelő analóg ország kiválasztásával kapcsolatos valamennyi lehetőség megvizsgálása érdekében a Bizottság felkérte az összes ismert független importőrt, a mintába felvett kínai exportáló gyártókat, a Kínai Nemzetközi Kereskedelmi Kamarát, valamint a Kínai Fém-, Ásvány- és Vegyianyag-Importőrök és Exportőrök Kereskedelmi Kamaráját, hogy bocsássanak rendelkezésére minden releváns információt – a Japánon és Dél-Koreán kívüli – valamennyi lehetséges, piacgazdasággal rendelkező harmadik országról. |
| --- | --- |

(41)

A megfelelő analóg ország kiválasztásával kapcsolatos valamennyi lehetőség megvizsgálása érdekében a Bizottság felkérte az összes ismert független importőrt, a mintába felvett kínai exportáló gyártókat, a Kínai Nemzetközi Kereskedelmi Kamarát, valamint a Kínai Fém-, Ásvány- és Vegyianyag-Importőrök és Exportőrök Kereskedelmi Kamaráját, hogy bocsássanak rendelkezésére minden releváns információt – a Japánon és Dél-Koreán kívüli – valamennyi lehetséges, piacgazdasággal rendelkező harmadik országról.

| (42) | A Bizottság rendelkezésére álló információk alapján megerősítést nyert, hogy korlátozott számú országban – konkrétan a Kínai Népköztársaságban, Japánban, Dél-Koreában és az Unióban – gyártanak aszpartámot. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság rendelkezésére álló információk alapján megerősítést nyert, hogy korlátozott számú országban – konkrétan a Kínai Népköztársaságban, Japánban, Dél-Koreában és az Unióban – gyártanak aszpartámot.

| (43) | A kapott észrevételek alapján a Bizottság kapcsolatba lépett egy ismert, az aszpartámot Dél-Koreában előállító gyártóval, amely azonban nem vállalta, hogy együttműködik a vizsgálat során. |
| --- | --- |

(43)

A kapott észrevételek alapján a Bizottság kapcsolatba lépett egy ismert, az aszpartámot Dél-Koreában előállító gyártóval, amely azonban nem vállalta, hogy együttműködik a vizsgálat során.

| (44) | Egy japán gyártóval is felvették a kapcsolatot, és az átmenetileg vállalta, hogy együttműködik a vizsgálat során. |
| --- | --- |

(44)

Egy japán gyártóval is felvették a kapcsolatot, és az átmenetileg vállalta, hogy együttműködik a vizsgálat során.

| (45) | A Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy Japán az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti megfelelő analóg országnak minősül. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy Japán az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti megfelelő analóg országnak minősül.

3.1.3.   Rendes érték (analóg ország)

Rendes érték (analóg ország)

| (46) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően az analóg országbeli együttműködő gyártótól kapott információ szolgált a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes érték meghatározásának alapjául. |
| --- | --- |

(46)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően az analóg országbeli együttműködő gyártótól kapott információ szolgált a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes érték meghatározásának alapjául.

| (47) | Először a Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a hasonló termék Japánban található független vevőknek történő értékesítésének teljes volumene reprezentatív-e. E célból e teljes értékesítési volument összevetették az érintett terméknek a mintába felvett egyes kínai exportáló gyártók által az Unióba exportált teljes volumenével. Ennek alapján megállapították, hogy a hasonló terméket reprezentatív mennyiségben értékesítették a japán piacon. |
| --- | --- |

(47)

Először a Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a hasonló termék Japánban található független vevőknek történő értékesítésének teljes volumene reprezentatív-e. E célból e teljes értékesítési volument összevetették az érintett terméknek a mintába felvett egyes kínai exportáló gyártók által az Unióba exportált teljes volumenével. Ennek alapján megállapították, hogy a hasonló terméket reprezentatív mennyiségben értékesítették a japán piacon.

| (48) | Másodszor a Bizottság azonosította azokat az analóg országbeli gyártó által belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak, vagy közvetlenül összehasonlíthatóak a mintába felvett kínai exportáló gyártók által az Unióba irányuló export keretében értékesített terméktípusokkal. Terméktípusonként összehasonlította a Japánban értékesített volument a mintába felvett egyes exportáló gyártóknak az Unióba irányuló exportjával. Ez az összehasonlítás azt mutatta, hogy valamennyi terméktípust reprezentatív mennyiségben értékesítették Japánban. |
| --- | --- |

(48)

Másodszor a Bizottság azonosította azokat az analóg országbeli gyártó által belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak, vagy közvetlenül összehasonlíthatóak a mintába felvett kínai exportáló gyártók által az Unióba irányuló export keretében értékesített terméktípusokkal. Terméktípusonként összehasonlította a Japánban értékesített volument a mintába felvett egyes exportáló gyártóknak az Unióba irányuló exportjával. Ez az összehasonlítás azt mutatta, hogy valamennyi terméktípust reprezentatív mennyiségben értékesítették Japánban.

| (49) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az analóg országbeli gyártó esetében a hasonló termék belföldi piacon értékesített egyes típusai az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően szokásos kereskedelmi forgalomban értékesítettnek tekinthetők-e. A rendes érték alapja – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára, ha a terméktípusnak a számított termelési költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladja e terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át, és amennyiben e terméktípus értékesítési árának súlyozott átlaga megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy azt meghaladja. Valamennyi összehasonlított terméktípus esetében a rendes érték az adott terméktípus vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga alapján volt meghatározható. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az analóg országbeli gyártó esetében a hasonló termék belföldi piacon értékesített egyes típusai az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően szokásos kereskedelmi forgalomban értékesítettnek tekinthetők-e. A rendes érték alapja – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára, ha a terméktípusnak a számított termelési költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladja e terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át, és amennyiben e terméktípus értékesítési árának súlyozott átlaga megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy azt meghaladja. Valamennyi összehasonlított terméktípus esetében a rendes érték az adott terméktípus vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga alapján volt meghatározható.

| (50) | Végezetül a Bizottság azonosította azokat a terméktípusokat, amelyeket a Kínai Népköztársaságból az Unióba exportáltak, de Japánban nem értékesítettek, és az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdése alapján meghatározta a rendes értéket. Ezen terméktípusok rendes értékének megállapításához a Bizottság az analóg országbeli gyártó által gyártott leghasonlóbb terméktípusok átlagos termelési költségéhez hozzáadta az analóg országbeli gyártó által a hasonló termék belföldi – a vizsgálati időszak folyamán szokásos kereskedelmi forgalom keretében megvalósult – értékesítéseivel elért összegek súlyozott átlagának megfelelő értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint nyereség ésszerű összegét. |
| --- | --- |

(50)

Végezetül a Bizottság azonosította azokat a terméktípusokat, amelyeket a Kínai Népköztársaságból az Unióba exportáltak, de Japánban nem értékesítettek, és az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdése alapján meghatározta a rendes értéket. Ezen terméktípusok rendes értékének megállapításához a Bizottság az analóg országbeli gyártó által gyártott leghasonlóbb terméktípusok átlagos termelési költségéhez hozzáadta az analóg országbeli gyártó által a hasonló termék belföldi – a vizsgálati időszak folyamán szokásos kereskedelmi forgalom keretében megvalósult – értékesítéseivel elért összegek súlyozott átlagának megfelelő értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint nyereség ésszerű összegét.

3.2.   Exportár

Exportár

| (51) | A mintába felvett három exportáló gyártó az Unióba vagy közvetlenül független vevőknek, vagy importőrként eljáró, velük kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportált. |
| --- | --- |

(51)

A mintába felvett három exportáló gyártó az Unióba vagy közvetlenül független vevőknek, vagy importőrként eljáró, velük kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportált.

| (52) | Ha az exportáló gyártók az érintett terméket közvetlenül az uniós független vevőknek exportálták, az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba irányuló exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt. |
| --- | --- |

(52)

Ha az exportáló gyártók az érintett terméket közvetlenül az uniós független vevőknek exportálták, az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba irányuló exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt.

| (53) | Ha az exportáló gyártók az érintett terméket importőrként eljáró, velük kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportálták az Unióba, az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az importált termék uniós független vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ára alapján történt. Ebben az esetben az árat a behozatal és viszonteladás között felmerülő összes költség – ezen belül az SGA-költségek –, valamint egy ésszerű haszonkulcs figyelembevételével kiigazították. |
| --- | --- |

(53)

Ha az exportáló gyártók az érintett terméket importőrként eljáró, velük kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportálták az Unióba, az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az importált termék uniós független vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ára alapján történt. Ebben az esetben az árat a behozatal és viszonteladás között felmerülő összes költség – ezen belül az SGA-költségek –, valamint egy ésszerű haszonkulcs figyelembevételével kiigazították.

3.3.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (54) | A Bizottság a rendes értéket és a mintába felvett exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze. |
| --- | --- |

(54)

A Bizottság a rendes értéket és a mintába felvett exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.

| (55) | Ahol a tisztességes összehasonlítás érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. |
| --- | --- |

(55)

Ahol a tisztességes összehasonlítás érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében.

| (56) | A mintába felvett exportáló gyártók által alkalmazott exportárakat kiigazították a fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási és hitelköltségek, valamint a banki költségek és a jutalékok tekintetében Az analóg országbeli gyártó által belföldön felszámított árakat kiigazították a belföldi fuvarozási költségek, a hitelköltségek és az anyagmozgatási költségek tekintetében. |
| --- | --- |

(56)

A mintába felvett exportáló gyártók által alkalmazott exportárakat kiigazították a fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási és hitelköltségek, valamint a banki költségek és a jutalékok tekintetében Az analóg országbeli gyártó által belföldön felszámított árakat kiigazították a belföldi fuvarozási költségek, a hitelköltségek és az anyagmozgatási költségek tekintetében.

| (57) | Az egyik exportőr kérte, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének j) pontjának megfelelően alkalmazzanak devizaátváltási kiigazítást az exportárra vonatkozóan. Ez az exportáló gyártó határidős devizaügyleteket kötött annak érdekében, hogy ellensúlyozza valutájának az exportértékesítések során szokásosan használt pénznemekkel – nevezetesen az euróval és az USA-dollárral – szembeni felértékelődését. A vizsgálat azonban azt mutatta, hogy nem volt közvetlen kapcsolat a devizaügyletek és a kereskedelmi exportértékesítési szerződés között. Ezért a kérést elutasították. |
| --- | --- |

(57)

Az egyik exportőr kérte, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének j) pontjának megfelelően alkalmazzanak devizaátváltási kiigazítást az exportárra vonatkozóan. Ez az exportáló gyártó határidős devizaügyleteket kötött annak érdekében, hogy ellensúlyozza valutájának az exportértékesítések során szokásosan használt pénznemekkel – nevezetesen az euróval és az USA-dollárral – szembeni felértékelődését. A vizsgálat azonban azt mutatta, hogy nem volt közvetlen kapcsolat a devizaügyletek és a kereskedelmi exportértékesítési szerződés között. Ezért a kérést elutasították.

| (58) | A mintába felvett, Kínai Népköztársaságban működő exportáló gyártók egyike azt állította, hogy a mintába felvett kínai exportőrök által alkalmazott exportár és a Japánban meghatározott rendes érték tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében számos tényezőt meg kellett volna vizsgálni annak megállapításához, hogy indokolt-e kiigazítást alkalmazni. Ezen tényezők között szerepelt a kereskedelem szintje, az értékesítési mennyiség, a fizikai minőség és a márkaépítés területén jelentkező különbségek, valamint a költségek – többek között a kutatási-fejlesztési, a nyersanyag- és az állandó költségek – közötti és az adórendszerek tekintetében fennálló különbségek. |
| --- | --- |

(58)

A mintába felvett, Kínai Népköztársaságban működő exportáló gyártók egyike azt állította, hogy a mintába felvett kínai exportőrök által alkalmazott exportár és a Japánban meghatározott rendes érték tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében számos tényezőt meg kellett volna vizsgálni annak megállapításához, hogy indokolt-e kiigazítást alkalmazni. Ezen tényezők között szerepelt a kereskedelem szintje, az értékesítési mennyiség, a fizikai minőség és a márkaépítés területén jelentkező különbségek, valamint a költségek – többek között a kutatási-fejlesztési, a nyersanyag- és az állandó költségek – közötti és az adórendszerek tekintetében fennálló különbségek.

| (59) | A kereskedelem szintjét illetően a Bizottság nem talált lényeges különbséget a kérelmező exportáló gyártó és az analóg országbeli gyártó értékesítési struktúrája vagy vevőinek típusa tekintetében. A hasonló termék és az érintett termék fizikai jellemzői között sem találtak olyan különbséget, amely indokolta volna a kiigazítást. A vizsgálat továbbá nem jutott olyan megállapításra sem, mely szerint az analóg országbeli gyártó márkája a kiigazítást indokolttá tevő mértékben befolyásolná az árakat. Az állítást megfogalmazó exportáló gyártó nem szolgált ilyen értelmű meggyőző bizonyítékkal vagy döntő jelentőségű információval. |
| --- | --- |

(59)

A kereskedelem szintjét illetően a Bizottság nem talált lényeges különbséget a kérelmező exportáló gyártó és az analóg országbeli gyártó értékesítési struktúrája vagy vevőinek típusa tekintetében. A hasonló termék és az érintett termék fizikai jellemzői között sem találtak olyan különbséget, amely indokolta volna a kiigazítást. A vizsgálat továbbá nem jutott olyan megállapításra sem, mely szerint az analóg országbeli gyártó márkája a kiigazítást indokolttá tevő mértékben befolyásolná az árakat. Az állítást megfogalmazó exportáló gyártó nem szolgált ilyen értelmű meggyőző bizonyítékkal vagy döntő jelentőségű információval.

| (60) | A költségekkel kapcsolatos állítások tekintetében a vizsgálat megerősítette, hogy az analóg országbeli gyártó az utóbbi években más gyártási módszerre váltott. A vizsgálat mindazonáltal nem erősítette meg, hogy az eltérő gyártási módszer olyan mértékű költségnövekedéssel járna, ami indokolná a kiigazítást. |
| --- | --- |

(60)

A költségekkel kapcsolatos állítások tekintetében a vizsgálat megerősítette, hogy az analóg országbeli gyártó az utóbbi években más gyártási módszerre váltott. A vizsgálat mindazonáltal nem erősítette meg, hogy az eltérő gyártási módszer olyan mértékű költségnövekedéssel járna, ami indokolná a kiigazítást.

3.4.   Dömpingkülönbözetek

Dömpingkülönbözetek

| (61) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a mintába felvett együttműködő exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó, analóg országbeli rendes érték súlyozott átlagát (lásd a fenti (46)–(50) preambulumbekezdést) összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(61)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a mintába felvett együttműködő exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó, analóg országbeli rendes érték súlyozott átlagát (lásd a fenti (46)–(50) preambulumbekezdést) összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (62) | Ez alapján az átmeneti, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:






  Vállalat | Átmeneti dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd | 284,23 % |
| Sinosweet csoport | 275,91 % |
| Niutang csoport | 219,17 % |

(62)

Ez alapján az átmeneti, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Átmeneti dömpingkülönbözet

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

284,23 %

Sinosweet csoport

275,91 %

Niutang csoport

219,17 %

| (63) | A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése alapján számította ki. Ezt a különbözetet tehát a mintába felvett exportáló gyártók vonatkozásában megállapított különbözetek alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(63)

A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése alapján számította ki. Ezt a különbözetet tehát a mintába felvett exportáló gyártók vonatkozásában megállapított különbözetek alapján határozták meg.

| (64) | Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók átmeneti dömpingkülönbözete 262,93 %. |
| --- | --- |

(64)

Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók átmeneti dömpingkülönbözete 262,93 %.

| (65) | Az érintett országban működő összes többi exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló exportvolumene az érintett országból az Unióba irányuló – az Eurostat importra vonatkozó statisztikai adatai alapján megállapított – teljes exportvolumen arányában kifejezve. |
| --- | --- |

(65)

Az érintett országban működő összes többi exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló exportvolumene az érintett országból az Unióba irányuló – az Eurostat importra vonatkozó statisztikai adatai alapján megállapított – teljes exportvolumen arányában kifejezve.

| (66) | Az együttműködés szintje magas, mivel a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló teljes kivitelnek körülbelül 90 %-át az együttműködő exportáló gyártóktól érkező behozatal tette ki. Ez alapján a Bizottság úgy döntött, hogy a maradvány dömpingkülönbözetet a mintába felvett együttműködő exportáló gyártók közül annak a szintjén határozza meg, amelyiknek a legmagasabb a dömpingkülönbözete. |
| --- | --- |

(66)

Az együttműködés szintje magas, mivel a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló teljes kivitelnek körülbelül 90 %-át az együttműködő exportáló gyártóktól érkező behozatal tette ki. Ez alapján a Bizottság úgy döntött, hogy a maradvány dömpingkülönbözetet a mintába felvett együttműködő exportáló gyártók közül annak a szintjén határozza meg, amelyiknek a legmagasabb a dömpingkülönbözete.

| (67) | Az átmeneti dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:






  Vállalat | Átmeneti dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd | 284,23 % |
| Sinosweet csoport | 275,91 % |
| Niutang csoport | 219,17 % |
| A mintába fel nem vett együttműködő vállalatok | 262,93 % |
| Minden más vállalat | 284,23 % |

(67)

Az átmeneti dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Átmeneti dömpingkülönbözet

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

284,23 %

Sinosweet csoport

275,91 %

Niutang csoport

219,17 %

A mintába fel nem vett együttműködő vállalatok

262,93 %

Minden más vállalat

284,23 %

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (68) | A vizsgálati időszakban a hasonló terméket egy unióbeli gyártó – az Ajinomoto Sweeteners Europe S.A.S (a továbbiakban: ASE) – állította elő. 2015. október 15-én a Hyet Holding B.V. megvásárolta az ASE-t, és ennek következtében az uniós gyártó neve Hyet Sweet S.A.S-ra (a továbbiakban: Hyet) változott. Az új tulajdonos megerősítette, hogy teljes mértékben támogatja a folyamatban lévő vizsgálatot. Ezért az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a Hyet alkotja az uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(68)

A vizsgálati időszakban a hasonló terméket egy unióbeli gyártó – az Ajinomoto Sweeteners Europe S.A.S (a továbbiakban: ASE) – állította elő. 2015. október 15-én a Hyet Holding B.V. megvásárolta az ASE-t, és ennek következtében az uniós gyártó neve Hyet Sweet S.A.S-ra (a továbbiakban: Hyet) változott. Az új tulajdonos megerősítette, hogy teljes mértékben támogatja a folyamatban lévő vizsgálatot. Ezért az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a Hyet alkotja az uniós gazdasági ágazatot.

| (69) | Minthogy az uniós gazdasági ágazat mindössze egy gyártóból áll, az érzékeny adatokra vonatkozó számadatokat titoktartási céllal indexálni kellett, vagy tartományokat kellett megadni. |
| --- | --- |

(69)

Minthogy az uniós gazdasági ágazat mindössze egy gyártóból áll, az érzékeny adatokra vonatkozó számadatokat titoktartási céllal indexálni kellett, vagy tartományokat kellett megadni.

4.2.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (70) | Az unióbeli felhasználás alapját az uniós gyártó értékesítései és a Kínai Népköztársaságból származó behozatal képezte. Az Unión, a Kínai Népköztársaságon és Japánon kívül jelenleg csak Dél-Koreában gyártanak aszpartámot. Az egyetlen egyesült államokbeli gyártó 2014-ben visszavonult az aszpartám piacáról. A rendelkezésre álló információk (4) alapján a figyelembe vett időszak egészében Japánból, Koreából vagy az Egyesült Államokból nem, vagy csak jelentéktelen mennyiségben hoztak be aszpartámot az uniós piacra. |
| --- | --- |

(70)

Az unióbeli felhasználás alapját az uniós gyártó értékesítései és a Kínai Népköztársaságból származó behozatal képezte. Az Unión, a Kínai Népköztársaságon és Japánon kívül jelenleg csak Dél-Koreában gyártanak aszpartámot. Az egyetlen egyesült államokbeli gyártó 2014-ben visszavonult az aszpartám piacáról. A rendelkezésre álló információk (4) alapján a figyelembe vett időszak egészében Japánból, Koreából vagy az Egyesült Államokból nem, vagy csak jelentéktelen mennyiségben hoztak be aszpartámot az uniós piacra.

4

| (71) | Az Eurostat besorolásában az aszpartám jelenleg számos különböző, több más vegyi anyagot is magában foglaló KN-kód alá tartozik, ezért az Eurostat adatai alapján nem határozható meg megfelelően a behozatal volumene. A panaszos egy kínai székhelyű kutatóvállalat, a CCM Information Science and Technology Co., Ltd (5) (a továbbiakban: CCM) adatait nyújtotta be a figyelembe vett időszakban Kínából az Unióba irányuló értékesítések vonatkozásában. Ezt az információt összevetették a kínai exportadatbázissal, amely azonban nem tartalmazta a releváns adatokat a figyelembe vett időszak egészére vonatkozóan. Mivel 2013, 2014 és a vizsgálati időszak esetében a két adatbázis adatai megegyeztek, a Bizottság úgy döntött, hogy a CCM által rendelkezésére bocsátott, a figyelembe vett időszak egészét lefedő adatokat használja. |
| --- | --- |

(71)

Az Eurostat besorolásában az aszpartám jelenleg számos különböző, több más vegyi anyagot is magában foglaló KN-kód alá tartozik, ezért az Eurostat adatai alapján nem határozható meg megfelelően a behozatal volumene. A panaszos egy kínai székhelyű kutatóvállalat, a CCM Information Science and Technology Co., Ltd (5) (a továbbiakban: CCM) adatait nyújtotta be a figyelembe vett időszakban Kínából az Unióba irányuló értékesítések vonatkozásában. Ezt az információt összevetették a kínai exportadatbázissal, amely azonban nem tartalmazta a releváns adatokat a figyelembe vett időszak egészére vonatkozóan. Mivel 2013, 2014 és a vizsgálati időszak esetében a két adatbázis adatai megegyeztek, a Bizottság úgy döntött, hogy a CCM által rendelkezésére bocsátott, a figyelembe vett időszak egészét lefedő adatokat használja.

5

| (72) | A fentiek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  1. táblázat


  Uniós felhasználás (tonnában) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás (index) | 100 | 92 | 95 | 91 | 88 |
| Forrás: A CCM-től származó, uniós gazdasági ágazat által benyújtott adatok, a kínai exportadatbázis és az uniós gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai. |

(72)

A fentiek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

1. táblázat

1. táblázat

Uniós felhasználás (tonnában)

Uniós felhasználás (tonnában)

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás (index)

index

100

100

92

92

95

95

91

91

88

88

Forrás: A CCM-től származó, uniós gazdasági ágazat által benyújtott adatok, a kínai exportadatbázis és az uniós gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

Forrás:

| (73) | Az uniós felhasználás 12 %-kal visszaesett a figyelembe vett időszakban. A panaszostól és a felhasználóktól beszerzett piaci információk alapján a visszaesés főként az aszpartámhoz kapcsolódó egészségügyi aggodalmak miatt következett be, amelyek egyes felhasználókat arra ösztönöztek, hogy helyette más édesítőszereket – többek között aceszulfám-káliumot (a továbbiakban: ACE-K), jázminpakócát (sztívia) vagy szukralózt – használjanak. |
| --- | --- |

(73)

Az uniós felhasználás 12 %-kal visszaesett a figyelembe vett időszakban. A panaszostól és a felhasználóktól beszerzett piaci információk alapján a visszaesés főként az aszpartámhoz kapcsolódó egészségügyi aggodalmak miatt következett be, amelyek egyes felhasználókat arra ösztönöztek, hogy helyette más édesítőszereket – többek között aceszulfám-káliumot (a továbbiakban: ACE-K), jázminpakócát (sztívia) vagy szukralózt – használjanak.

4.3.   A Kínai Népköztársaságból származó behozatal

A Kínai Népköztársaságból származó behozatal

4.3.1.   A Kínai Népköztársaságból származó behozatal volumene és piaci részesedése

A Kínai Népköztársaságból származó behozatal volumene és piaci részesedése

| (74) | Az Unióba irányuló, Kínából származó behozatal és annak piaci részesedése az alábbiak szerint alakult:

  2. táblázat


  A behozatal volumene (tonnában) és piaci részesedés | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínai Népköztársaságból származó behozatal volumene (index) (6) | 100 | 96 | 93 | 95 | 88 |
| A Kínai Népköztársaságból származó behozatal piaci részesedése (index) | 100 | 105 | 98 | 105 | 100 |
| Forrás: A CCM-től származó, uniós gyártó által benyújtott adatok és a kínai export-import adatbázis adatai. |

(74)

Az Unióba irányuló, Kínából származó behozatal és annak piaci részesedése az alábbiak szerint alakult:

2. táblázat

2. táblázat

A behozatal volumene (tonnában) és piaci részesedés

A behozatal volumene (tonnában) és piaci részesedés

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

A Kínai Népköztársaságból származó behozatal volumene (index) (6)

index

6

100

100

96

96

93

93

95

95

88

88

A Kínai Népköztársaságból származó behozatal piaci részesedése (index)

index

100

100

105

105

98

98

105

105

100

100

Forrás: A CCM-től származó, uniós gyártó által benyújtott adatok és a kínai export-import adatbázis adatai.

Forrás:

| (75) | A figyelembe vett időszak alatt a Kínai Népköztársaságból származó behozatal volumene 12 %-kal csökkent, ami megegyezik az uniós összfelhasználás (73) preambulumbekezdésben említett visszaesésével. A kínai behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszak folyamán állandó maradt, az uniós felhasználás 50–70 %-a közé esett. |
| --- | --- |

(75)

A figyelembe vett időszak alatt a Kínai Népköztársaságból származó behozatal volumene 12 %-kal csökkent, ami megegyezik az uniós összfelhasználás (73) preambulumbekezdésben említett visszaesésével. A kínai behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszak folyamán állandó maradt, az uniós felhasználás 50–70 %-a közé esett.

4.3.2.   A Kínai Népköztársaságból származó behozatal árai

A Kínai Népköztársaságból származó behozatal árai

| (76) | A Kínai Népköztársaságból származó behozatal tonnánkénti átlagára a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  A Kínai Népköztársaságból származó behozatal CIF-árai (EUR/tonna) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Súlyozott átlagos importárak | 10,6 | 11,2 | 10,0 | 9,1 | 9,4 |
| Index | 100 | 105 | 94 | 86 | 88 |
| Forrás: A CCM-től származó, uniós gyártó által rendelkezésre bocsátott statisztikák, amelyeket a kínai exportáló gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszaival is összevetettek a vizsgálati időszakra vonatkozóan. |

(76)

A Kínai Népköztársaságból származó behozatal tonnánkénti átlagára a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

A Kínai Népköztársaságból származó behozatal CIF-árai (EUR/tonna)

A Kínai Népköztársaságból származó behozatal CIF-árai (EUR/tonna)

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Súlyozott átlagos importárak

10,6

11,2

10,0

9,1

9,4

Index

Index

100

100

105

105

94

94

86

86

88

88

Forrás: A CCM-től származó, uniós gyártó által rendelkezésre bocsátott statisztikák, amelyeket a kínai exportáló gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszaival is összevetettek a vizsgálati időszakra vonatkozóan.

Forrás:

| (77) | A Kínai Népköztársaságból származó behozatal átlagos ára 12 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(77)

A Kínai Népköztársaságból származó behozatal átlagos ára 12 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt.

4.3.3.   Áralákínálás

Áralákínálás

| (78) | A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:






  a) | az uniós gyártó által az uniós piacon a független vevők felé felszámított súlyozott átlagos értékesítési ár az Unióba a kínai exportáló gyártók által exportált terméktípusokra vonatkozóan, gyártelepi szintre kiigazítva, és |
| --- | --- | --- |

(78)

A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:

a)

az uniós gyártó által az uniós piacon a független vevők felé felszámított súlyozott átlagos értékesítési ár az Unióba a kínai exportáló gyártók által exportált terméktípusokra vonatkozóan, gyártelepi szintre kiigazítva, és

| b) | az együttműködő exportáló gyártóknak az uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapítottak meg, majd a 6,5 %-os vámok és a behozatal utáni költségek tekintetében megfelelőképpen kiigazítottak. |
| --- | --- |

b)

az együttműködő exportáló gyártóknak az uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapítottak meg, majd a 6,5 %-os vámok és a behozatal utáni költségek tekintetében megfelelőképpen kiigazítottak.

| (79) | Az uniós gazdasági ágazat és a kínai exportáló gyártók által értékesített terméktípusok közötti kellő egyezés érdekében figyelmen kívül hagyták a termékkód azon paramétereit, amelyek a kiszerelésre és a csomagolás típusára vonatkoznak. A vizsgálat igazolta, hogy az említett két paraméter nem befolyásolja jelentősen a tonnánkénti árat. |
| --- | --- |

(79)

Az uniós gazdasági ágazat és a kínai exportáló gyártók által értékesített terméktípusok közötti kellő egyezés érdekében figyelmen kívül hagyták a termékkód azon paramétereit, amelyek a kiszerelésre és a csomagolás típusára vonatkoznak. A vizsgálat igazolta, hogy az említett két paraméter nem befolyásolja jelentősen a tonnánkénti árat.

| (80) | Az egyes terméktípusokért az uniós gazdasági ágazat által felszámított súlyozott átlagárat összehasonlították a megfelelő terméktípus együttműködő exportáló gyártóktól származó behozatalának súlyozott átlagáraival. Az összehasonlítás eredményét az uniós gyártó vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. A Bizottság megállapította, hogy az átlagos áralákínálási különbözet 21,1 %-os volt. |
| --- | --- |

(80)

Az egyes terméktípusokért az uniós gazdasági ágazat által felszámított súlyozott átlagárat összehasonlították a megfelelő terméktípus együttműködő exportáló gyártóktól származó behozatalának súlyozott átlagáraival. Az összehasonlítás eredményét az uniós gyártó vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. A Bizottság megállapította, hogy az átlagos áralákínálási különbözet 21,1 %-os volt.

4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.4.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (81) | A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(81)

A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (82) | A bizalmas üzleti adatok védelme érdekében az egyetlen uniós gyártóra vonatkozó adatokat indexált formában kell bemutatni. |
| --- | --- |

(82)

A bizalmas üzleti adatok védelme érdekében az egyetlen uniós gyártóra vonatkozó adatokat indexált formában kell bemutatni.

4.4.2.   Kármutatók

Kármutatók

4.4.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (83) | A figyelembe vett időszak során a teljes uniós termelés, termelési kapacitás (7) és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (index) | 100 | 83 | 76 | 65 | 58 |
| Termelési kapacitás (index) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitáskihasználás (index) | 105
   (8) | 87 | 80 | 68 | 61 |
| Forrás: az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok. |

(83)

A figyelembe vett időszak során a teljes uniós termelés, termelési kapacitás (7) és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

7

4. táblázat

4. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Termelési volumen (index)

index

100

100

83

83

76

76

65

65

58

58

Termelési kapacitás (index)

index

100

100

100

100

100

100

100

100

100

100

Kapacitáskihasználás (index)

index

105
   (8)

105

8

87

87

80

80

68

68

61

61

Forrás: az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok.

Forrás:

| (84) | Az uniós gazdasági ágazat termelési volumene a figyelembe vett időszak során folyamatosan meredek – 42 %-os – csökkenést mutatott. 2013-tól az uniós gyártó a költségek visszaszorítása érdekében kénytelen volt kéthónapos leállásokat bevezetni a gyártóüzemekben, míg a normál üzemmenetben 18 havonta 3 hét karbantartás miatti leállás szerepel. |
| --- | --- |

(84)

Az uniós gazdasági ágazat termelési volumene a figyelembe vett időszak során folyamatosan meredek – 42 %-os – csökkenést mutatott. 2013-tól az uniós gyártó a költségek visszaszorítása érdekében kénytelen volt kéthónapos leállásokat bevezetni a gyártóüzemekben, míg a normál üzemmenetben 18 havonta 3 hét karbantartás miatti leállás szerepel.

| (85) | Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása nem változott a figyelembe vett időszak alatt, így a kapacitáskihasználás a termelési volumen visszaesésének megfelelően csökkent. |
| --- | --- |

(85)

Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása nem változott a figyelembe vett időszak alatt, így a kapacitáskihasználás a termelési volumen visszaesésének megfelelően csökkent.

4.4.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (86) | Az uniós gazdasági ágazat független vevők részére történő, unióbeli értékesítésének volumene, valamint az ágazat piaci részesedésének alakulását az alábbi táblázat mutatja:

  5. táblázat


  Értékesítési volumen és piaci részesedés | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós piacon történő értékesítés volumene (index) | 100 | 85 | 98 | 84 | 88 |
| Piaci részesedés | 100 | 93 | 103 | 93 | 100 |
| Forrás: az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok. |

(86)

Az uniós gazdasági ágazat független vevők részére történő, unióbeli értékesítésének volumene, valamint az ágazat piaci részesedésének alakulását az alábbi táblázat mutatja:

5. táblázat

5. táblázat

Értékesítési volumen és piaci részesedés

Értékesítési volumen és piaci részesedés

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Az uniós piacon történő értékesítés volumene (index)

index

100

100

85

85

98

98

84

84

88

88

Piaci részesedés

100

93

103

93

100

Forrás: az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok.

Forrás:

| (87) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene összességében 12 %-kal csökkent. Az uniós felhasználás 12 %-kal visszaesett a figyelembe vett időszakban. A statisztikák szerint a kínai értékesítési volumen ugyanilyen mértékben csökkent (lásd a (74) preambulumbekezdést), ami azt jelenti, hogy a kínai gyártók és az uniós gyártó egyenlő (egyenként 12 %-os) arányban osztoztak az uniós felhasználás visszaesése miatti, az értékesítések terén elszenvedett veszteségből. |
| --- | --- |

(87)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene összességében 12 %-kal csökkent. Az uniós felhasználás 12 %-kal visszaesett a figyelembe vett időszakban. A statisztikák szerint a kínai értékesítési volumen ugyanilyen mértékben csökkent (lásd a (74) preambulumbekezdést), ami azt jelenti, hogy a kínai gyártók és az uniós gyártó egyenlő (egyenként 12 %-os) arányban osztoztak az uniós felhasználás visszaesése miatti, az értékesítések terén elszenvedett veszteségből.

| (88) | Ennek következtében az uniós gyártó piaci részesedése a figyelembe vett időszak egésze alatt szintén stabil, 30 és 50 % közötti maradt. |
| --- | --- |

(88)

Ennek következtében az uniós gyártó piaci részesedése a figyelembe vett időszak egésze alatt szintén stabil, 30 és 50 % közötti maradt.

4.4.2.3.   Foglalkoztatás

| (89) | A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás, a termelékenység és a munkaerőköltség a következőképpen alakult:

  6. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Munkavállalói létszám (index) | 100 | 102 | 98 | 94 | 93 |
| Termelékenység (tonna/munkavállaló) (index) | 100 | 81 | 77 | 69 | 63 |
| Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (index) | 100 | 98 | 96 | 101 | 102 |
| Forrás: az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok. |

(89)

A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás, a termelékenység és a munkaerőköltség a következőképpen alakult:

6. táblázat

6. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Munkavállalói létszám (index)

index

100

100

102

102

98

98

94

94

93

93

Termelékenység (tonna/munkavállaló) (index)

index

100

100

81

81

77

77

69

69

63

63

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (index)

index

100

100

98

98

96

96

101

101

102

102

Forrás: az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok.

Forrás:

| (90) | 2011-től a vizsgálati időszak végéig az uniós gazdasági ágazat 7 %-os létszámcsökkentést hajtott végre, és a termelés (84) preambulumbekezdésben leírt igen drasztikus visszaesésének fényében a termelékenysége összesen 37 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat kifejtette, hogy az alkalmazottak számának további csökkentése a megszakítás nélküli gyártási folyamat és a vonatkozó végkielégítések miatt nehézségekbe ütközik. Az uniós gazdasági ágazat mindenesetre a termelés kényszerű leállításával csökkenteni tudta a teljes munkaerőköltséget, és így a munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség viszonylag stabil maradt a figyelembe vett időszak során. |
| --- | --- |

(90)

2011-től a vizsgálati időszak végéig az uniós gazdasági ágazat 7 %-os létszámcsökkentést hajtott végre, és a termelés (84) preambulumbekezdésben leírt igen drasztikus visszaesésének fényében a termelékenysége összesen 37 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat kifejtette, hogy az alkalmazottak számának további csökkentése a megszakítás nélküli gyártási folyamat és a vonatkozó végkielégítések miatt nehézségekbe ütközik. Az uniós gazdasági ágazat mindenesetre a termelés kényszerű leállításával csökkenteni tudta a teljes munkaerőköltséget, és így a munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség viszonylag stabil maradt a figyelembe vett időszak során.

4.4.2.4.   A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

| (91) | A (67) preambulumbekezdésben foglaltak szerint minden dömpingkülönbözet jelentős volt. Figyelembe véve a Kínai Népköztársaságból származó behozatal volumenét és árait, a dömpingkülönbözetek tényleges nagyságának uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása jelentős volt. |
| --- | --- |

(91)

A (67) preambulumbekezdésben foglaltak szerint minden dömpingkülönbözet jelentős volt. Figyelembe véve a Kínai Népköztársaságból származó behozatal volumenét és árait, a dömpingkülönbözetek tényleges nagyságának uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása jelentős volt.

| (92) | A Kínai Népköztársaságból származó aszpartámra soha nem vetettek ki dömpingellenes vámokat. A Japánból és az Egyesült Államokból származó aszpartámra 1991-ben dömpingellenes vámokat vetettek ki, ezek azonban már régen hatályukat vesztették. Ezért a korábbi dömping hatásainak értékelése ebben az esetben nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(92)

A Kínai Népköztársaságból származó aszpartámra soha nem vetettek ki dömpingellenes vámokat. A Japánból és az Egyesült Államokból származó aszpartámra 1991-ben dömpingellenes vámokat vetettek ki, ezek azonban már régen hatályukat vesztették. Ezért a korábbi dömping hatásainak értékelése ebben az esetben nem alkalmazandó.

4.4.2.5.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (93) | Az uniós gazdasági ágazat által uniós független vevőknek felszámított értékesítési egységár súlyozott átlaga a következőképpen alakult:

  7. táblázat


  Az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai és az értékesített áruk költsége | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési ár az Unióban (index) | 100 | 97 | 90 | 90 | 93 |
| Az értékesített áruk tonnánkénti költsége (index) | 100 | 113 | 107 | 113 | 122 |
| Forrás: az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok. |

(93)

Az uniós gazdasági ágazat által uniós független vevőknek felszámított értékesítési egységár súlyozott átlaga a következőképpen alakult:

7. táblázat

7. táblázat

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai és az értékesített áruk költsége

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai és az értékesített áruk költsége

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Átlagos értékesítési ár az Unióban (index)

index

100

100

97

97

90

90

90

90

93

93

Az értékesített áruk tonnánkénti költsége (index)

index

100

100

113

113

107

107

113

113

122

122

Forrás: az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok.

Forrás:

| (94) | A hasonló termékért az uniós gazdasági ágazat által felszámított átlagos értékesítési ár 7 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A nyersanyagárak (110) preambulumbekezdésben részletesen ismertetett alakulása részben magyarázza ezt az árcsökkenést, ugyanakkor önmagában nem ad magyarázatot a jelenségre, az 5. szakaszban kifejtetteknek megfelelően. |
| --- | --- |

(94)

A hasonló termékért az uniós gazdasági ágazat által felszámított átlagos értékesítési ár 7 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A nyersanyagárak (110) preambulumbekezdésben részletesen ismertetett alakulása részben magyarázza ezt az árcsökkenést, ugyanakkor önmagában nem ad magyarázatot a jelenségre, az 5. szakaszban kifejtetteknek megfelelően.

| (95) | A termelési volumen jelentős visszaesése miatt az értékesített áruk egységnyi költsége 22 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(95)

A termelési volumen jelentős visszaesése miatt az értékesített áruk egységnyi költsége 22 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt.

4.4.2.6.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (96) | Az alábbi 8. táblázat az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének, pénzforgalmának, beruházásainak és beruházásai megtérülésének alakulását mutatja a figyelembe vett időszakban.

  8. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A független vevőknek történő, Unión belüli értékesítések jövedelmezősége (index) | 100 | 7 | – 11 | – 47 | – 83 |
| Pénzforgalom (index) | 100 | – 81 | – 17 | – 19 | 73 |
| Beruházások (index) | 100 | 101 | 140 | 79 | 79 |
| Beruházások megtérülése (index) | – 100 | – 575 | – 1 862 | – 1 801 | – 1 513 |
| Forrás: az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok. |

(96)

Az alábbi 8. táblázat az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének, pénzforgalmának, beruházásainak és beruházásai megtérülésének alakulását mutatja a figyelembe vett időszakban.

8. táblázat

8. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

A független vevőknek történő, Unión belüli értékesítések jövedelmezősége (index)

index

100

100

7

7

– 11

– 11

– 47

– 47

– 83

– 83

Pénzforgalom (index)

index

100

100

– 81

– 81

– 17

– 17

– 19

– 19

73

73

Beruházások (index)

index

100

100

101

101

140

140

79

79

79

79

Beruházások megtérülése (index)

index

– 100

– 100

– 575

– 575

– 1 862

– 1 862

– 1 801

– 1 801

– 1 513

– 1 513

Forrás: az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok.

Forrás:

| (97) | Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. Amint azt a táblázat is szemlélteti, az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége meredeken visszaesett a figyelembe vett időszak alatt. A pénzforgalom jelentős ingadozása szorosan kapcsolódik a készletváltozásokhoz. Az uniós gazdasági ágazat nehéz pénzügyi helyzete miatt a beruházások és a beruházások megtérülése szintén jelentősen csökkent a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(97)

Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. Amint azt a táblázat is szemlélteti, az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége meredeken visszaesett a figyelembe vett időszak alatt. A pénzforgalom jelentős ingadozása szorosan kapcsolódik a készletváltozásokhoz. Az uniós gazdasági ágazat nehéz pénzügyi helyzete miatt a beruházások és a beruházások megtérülése szintén jelentősen csökkent a figyelembe vett időszak alatt.

| (98) | A francia GAAP (9) alapján az uniós gazdasági ágazat számottevő értékvesztést könyvelt el a 2012-es pénzügyi évben (10). Ez az értékvesztés piaci előrejelzésen alapult, és igen jelentős összeget tett ki. Mindazonáltal a Bizottság úgy döntött, hogy a tendenciák torzulásának elkerülése érdekében a vizsgálat során nem veszi figyelembe ezt a rendkívüli könyvelési tételt. |
| --- | --- |

(98)

A francia GAAP (9) alapján az uniós gazdasági ágazat számottevő értékvesztést könyvelt el a 2012-es pénzügyi évben (10). Ez az értékvesztés piaci előrejelzésen alapult, és igen jelentős összeget tett ki. Mindazonáltal a Bizottság úgy döntött, hogy a tendenciák torzulásának elkerülése érdekében a vizsgálat során nem veszi figyelembe ezt a rendkívüli könyvelési tételt.

9

10

4.4.2.7.   Készletek

| (99) | Az uniós gazdasági ágazat készleteinek szintje a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  9. táblázat


  Készletek | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek (index) | 100 | 104 | 104 | 77 | 97 |
| Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve (index) | 100 | 125 | 138 | 119 | 166 |
| Forrás: az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok. |

(99)

Az uniós gazdasági ágazat készleteinek szintje a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

9. táblázat

9. táblázat

Készletek

Készletek

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Zárókészletek (index)

index

100

100

104

104

104

104

77

77

97

97

Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve (index)

index

100

100

125

125

138

138

119

119

166

166

Forrás: az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok.

Forrás:

| (100) | Bár a zárókészletek a figyelembe vett időszakban a gyártólétesítményeknek a költségcsökkentést szolgáló hosszabb leállásai következtében (a (84) preambulumbekezdés kifejtettek szerint) csökkentek, a termelés százalékában kifejezve a készletek szintje a termeléshez képest jelentősen emelkedett. |
| --- | --- |

(100)

Bár a zárókészletek a figyelembe vett időszakban a gyártólétesítményeknek a költségcsökkentést szolgáló hosszabb leállásai következtében (a (84) preambulumbekezdés kifejtettek szerint) csökkentek, a termelés százalékában kifejezve a készletek szintje a termeléshez képest jelentősen emelkedett.

4.4.3.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (101) | A vizsgálat azt mutatta, hogy – a piaci részesedés kivételével, amely stabil maradt –, gyakorlatilag valamennyi gazdasági mutató romlott a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(101)

A vizsgálat azt mutatta, hogy – a piaci részesedés kivételével, amely stabil maradt –, gyakorlatilag valamennyi gazdasági mutató romlott a figyelembe vett időszak alatt.

| (102) | Jelentős negatív tendenciákat figyeltek meg az alábbi gazdasági mutatók esetében: termelési volumen, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen és árak az uniós piacon, pénzforgalom, beruházások, foglalkoztatás és termelékenység. Az értékesített áruk egységnyi költségének növekedését előidéző lecsökkent termelés és a csökkenő értékesítési árak együttes hatása miatt az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége meredeken zuhant a figyelembe vett időszak alatt. Valamennyi említett tendencia egyértelműen jelzi a károkozás fennállását. |
| --- | --- |

(102)

Jelentős negatív tendenciákat figyeltek meg az alábbi gazdasági mutatók esetében: termelési volumen, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen és árak az uniós piacon, pénzforgalom, beruházások, foglalkoztatás és termelékenység. Az értékesített áruk egységnyi költségének növekedését előidéző lecsökkent termelés és a csökkenő értékesítési árak együttes hatása miatt az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége meredeken zuhant a figyelembe vett időszak alatt. Valamennyi említett tendencia egyértelműen jelzi a károkozás fennállását.

| (103) | Egy érdekelt félt azt állította, hogy a gyógyszer- és az élelmiszeripar két külön piacot alkot, és az uniós gazdasági ágazat gyógyszeripari értékesítéseit nem éri kár, ezért a vizsgálatot az élelmiszer- és italágazatban használt aszpartámra kellene korlátozni. Ugyanez az érdekelt fél azt is állította, hogy mivel az uniós gazdasági ágazattal a gyógyszeripari piacon egymásnak nem versenytársai, ezért az uniós gazdasági ágazat nem állíthatná, hogy értékesítései kárt szenvednek ezen a piacon. |
| --- | --- |

(103)

Egy érdekelt félt azt állította, hogy a gyógyszer- és az élelmiszeripar két külön piacot alkot, és az uniós gazdasági ágazat gyógyszeripari értékesítéseit nem éri kár, ezért a vizsgálatot az élelmiszer- és italágazatban használt aszpartámra kellene korlátozni. Ugyanez az érdekelt fél azt is állította, hogy mivel az uniós gazdasági ágazattal a gyógyszeripari piacon egymásnak nem versenytársai, ezért az uniós gazdasági ágazat nem állíthatná, hogy értékesítései kárt szenvednek ezen a piacon.

| (104) | Ezen állításra válaszolva meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat azt mutatta, hogy a kínai exportőrök az érintett termék minden típusát elő tudják állítani, beleértve a gyógyszeripari vevőknek szánt típusokat is. Jelenleg azonban a gyógyszeripar igen korlátozott mennyiségben használ fel aszpartámot, és a kínai exportőrök (még) nem tudtak belépni erre a piacra. Fontos megjegyezni, hogy a jövedelmezőbb gyógyszeripari értékesítések hiányában az uniós gazdaságot még jelentősebb kár érte volna. |
| --- | --- |

(104)

Ezen állításra válaszolva meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat azt mutatta, hogy a kínai exportőrök az érintett termék minden típusát elő tudják állítani, beleértve a gyógyszeripari vevőknek szánt típusokat is. Jelenleg azonban a gyógyszeripar igen korlátozott mennyiségben használ fel aszpartámot, és a kínai exportőrök (még) nem tudtak belépni erre a piacra. Fontos megjegyezni, hogy a jövedelmezőbb gyógyszeripari értékesítések hiányában az uniós gazdaságot még jelentősebb kár érte volna.

| (105) | A vizsgálat mindenekelőtt megerősítette, hogy az élelmiszer- és a gyógyszerpiacon értékesített aszpartám alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzői megegyeznek, és ezért ezek egy terméknek minősülnek. Ebből kifolyólag nem indokolt kizárni a vizsgálatból a gyógyszeripari felhasználásra szánt aszpartámot. A gyógyszeripari és élelmiszer-ipari felhasználásra szánt aszpartámot megkülönböztető termékkód figyelembe veszi az árkülönbségeket, amelyek főként a szigorúbb tanúsítási és ellenőrzési folyamatból és a gyártásra vonatkozó szigorúbb követelményekből erednek. Ez a különbségtétel biztosítja, hogy csak azonos terméktípusokat hasonlítsanak össze és vegyenek figyelembe a dömpingre és a kárra vonatkozó számítások során. A fentiek alapján ezt az állítást el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(105)

A vizsgálat mindenekelőtt megerősítette, hogy az élelmiszer- és a gyógyszerpiacon értékesített aszpartám alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzői megegyeznek, és ezért ezek egy terméknek minősülnek. Ebből kifolyólag nem indokolt kizárni a vizsgálatból a gyógyszeripari felhasználásra szánt aszpartámot. A gyógyszeripari és élelmiszer-ipari felhasználásra szánt aszpartámot megkülönböztető termékkód figyelembe veszi az árkülönbségeket, amelyek főként a szigorúbb tanúsítási és ellenőrzési folyamatból és a gyártásra vonatkozó szigorúbb követelményekből erednek. Ez a különbségtétel biztosítja, hogy csak azonos terméktípusokat hasonlítsanak össze és vegyenek figyelembe a dömpingre és a kárra vonatkozó számítások során. A fentiek alapján ezt az állítást el kellett utasítani.

| (106) | Valamennyi fenti megállapítás alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

(106)

Valamennyi fenti megállapítás alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében.

5.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (107) | Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. |
| --- | --- |

(107)

Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák.

5.1.   A dömpingelt behozatal hatása

A dömpingelt behozatal hatása

| (108) | A (67) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a vizsgálati időszak során megállapított valamennyi dömpingkülönbözet jelentős volt. Ugyanebben az időszakban az alákínálási különbözet is nagyon magas volt, a (80) preambulumbekezdés szerint elérte a 21,1 %-ot. |
| --- | --- |

(108)

A (67) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a vizsgálati időszak során megállapított valamennyi dömpingkülönbözet jelentős volt. Ugyanebben az időszakban az alákínálási különbözet is nagyon magas volt, a (80) preambulumbekezdés szerint elérte a 21,1 %-ot.

| (109) | Ezen túlmenően a vizsgálat kimutatta, hogy a kínai árak már 2011-ben is alacsonyabbak voltak az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott áraknál, és a figyelembe vett időszak alatt további 12 %-kal csökkentek. Tekintettel a kínai exportáló gyártók által gyakorolt árnyomásra, az uniós gazdasági ágazatnak csökkentenie kellett az árait, és 2013-tól – és különösen a vizsgálati időszakban – nem tudott olyan értékesítési árakat felszámolni, amelyek minden költségét fedezték volna. |
| --- | --- |

(109)

Ezen túlmenően a vizsgálat kimutatta, hogy a kínai árak már 2011-ben is alacsonyabbak voltak az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott áraknál, és a figyelembe vett időszak alatt további 12 %-kal csökkentek. Tekintettel a kínai exportáló gyártók által gyakorolt árnyomásra, az uniós gazdasági ágazatnak csökkentenie kellett az árait, és 2013-tól – és különösen a vizsgálati időszakban – nem tudott olyan értékesítési árakat felszámolni, amelyek minden költségét fedezték volna.

| (110) | A kínai exportáló gyártók árképzési magatartásának mélyrehatóbb elemzése céljából a vizsgálat értékelte a fő nyersanyagok árainak alakulását. Az aszpartámot két aminosav (az L-aszparaginsav és az L-fenil-alanin) megközelítőleg azonos arányú keverésével állítják elő. E két aminosav költsége együttesen körülbelül a teljes termelési költség 25 %-át teszi ki. Az említett két nyersanyag ára a figyelembe vett időszak során körülbelül + 3,5 %-kal, illetve – 27 %-kal változott. Ez azt jelenti, hogy a nyersanyagok árának alakulása az aszpartám termelési költségeinek vagy árának csupán legfeljebb 3 %-os csökkenését magyarázhatja, a kínai behozatal értékesítési áraiban beállt 12 %-os csökkenést nem. Ez megerősíti az uniós gazdasági ágazat azon állításait, melyek szerint a kínai exportáló gyártók meglehetősen agresszív árképzési magatartást tanúsítottak az uniós piacon. |
| --- | --- |

(110)

A kínai exportáló gyártók árképzési magatartásának mélyrehatóbb elemzése céljából a vizsgálat értékelte a fő nyersanyagok árainak alakulását. Az aszpartámot két aminosav (az L-aszparaginsav és az L-fenil-alanin) megközelítőleg azonos arányú keverésével állítják elő. E két aminosav költsége együttesen körülbelül a teljes termelési költség 25 %-át teszi ki. Az említett két nyersanyag ára a figyelembe vett időszak során körülbelül + 3,5 %-kal, illetve – 27 %-kal változott. Ez azt jelenti, hogy a nyersanyagok árának alakulása az aszpartám termelési költségeinek vagy árának csupán legfeljebb 3 %-os csökkenését magyarázhatja, a kínai behozatal értékesítési áraiban beállt 12 %-os csökkenést nem. Ez megerősíti az uniós gazdasági ágazat azon állításait, melyek szerint a kínai exportáló gyártók meglehetősen agresszív árképzési magatartást tanúsítottak az uniós piacon.

| (111) | A vizsgálat azt is kimutatta, hogy a kínai termékek hatalmas mennyiségben vannak jelen az uniós piacon. Még ha a kínai termékek volumene nem is nőtt a figyelembe vett időszak során, hanem a felhasználásban jelentkező csökkenő tendenciát követte, piaci részesedésük akkor is stabil maradt és lényegesen meghaladta az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(111)

A vizsgálat azt is kimutatta, hogy a kínai termékek hatalmas mennyiségben vannak jelen az uniós piacon. Még ha a kínai termékek volumene nem is nőtt a figyelembe vett időszak során, hanem a felhasználásban jelentkező csökkenő tendenciát követte, piaci részesedésük akkor is stabil maradt és lényegesen meghaladta az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését a figyelembe vett időszakban.

| (112) | Tekintettel a nagy volumenű, alacsony árú dömpingelt behozatalra, az uniós gazdasági ágazat nem tudta árait növelni, sem a teljes termelési költség fedezéséhez szükséges szinten tartani. A vevők megtartása és a termelés fenntartása érdekében az uniós gazdasági ágazat valójában további 7 %-os árcsökkentésre kényszerült a figyelembe vett időszak alatt, így 2013-tól veszteséget termelt. A (108)–(110) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint ez az árcsökkenés jelentősebb volt annál, amit a nyersanyagárak változása indokolt volna. |
| --- | --- |

(112)

Tekintettel a nagy volumenű, alacsony árú dömpingelt behozatalra, az uniós gazdasági ágazat nem tudta árait növelni, sem a teljes termelési költség fedezéséhez szükséges szinten tartani. A vevők megtartása és a termelés fenntartása érdekében az uniós gazdasági ágazat valójában további 7 %-os árcsökkentésre kényszerült a figyelembe vett időszak alatt, így 2013-tól veszteséget termelt. A (108)–(110) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint ez az árcsökkenés jelentősebb volt annál, amit a nyersanyagárak változása indokolt volna.

| (113) | A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(113)

A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.

5.2.   Az egyéb tényezők hatása

Az egyéb tényezők hatása

5.2.1.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (114) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat független vevőkhöz irányuló kivitele volumen és átlagár tekintetében a következőképpen alakult:

  10. táblázat


  Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolumen

  (index) | 100 | 70 | 47 | 36 | 34 |
| Átlagár

  (index) | 100 | 97 | 90 | 90 | 93 |
| Forrás: az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok. |

(114)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat független vevőkhöz irányuló kivitele volumen és átlagár tekintetében a következőképpen alakult:

10. táblázat

10. táblázat

Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Exportvolumen

(index)

(index)

100

100

70

70

47

47

36

36

34

34

Átlagár

(index)

(index)

100

100

97

97

90

90

90

90

93

93

Forrás: az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok.

Forrás:

| (115) | Az uniós gazdasági ágazat exportvolumene a figyelembe vett időszak alatt 66 %-os meredek csökkenést mutatott, és az átlagárak is visszaestek 7 %-kal. A vizsgálat azt mutatta, hogy ez kedvezőtlen hatással volt a termelési volumenre ((84) preambulumbekezdés), és ezáltal az értékesített áruk költségére ((94) preambulumbekezdés). Emiatt a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az exportpiacokon elért gyenge teljesítmény szintén hozzájárult az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz. |
| --- | --- |

(115)

Az uniós gazdasági ágazat exportvolumene a figyelembe vett időszak alatt 66 %-os meredek csökkenést mutatott, és az átlagárak is visszaestek 7 %-kal. A vizsgálat azt mutatta, hogy ez kedvezőtlen hatással volt a termelési volumenre ((84) preambulumbekezdés), és ezáltal az értékesített áruk költségére ((94) preambulumbekezdés). Emiatt a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az exportpiacokon elért gyenge teljesítmény szintén hozzájárult az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz.

| (116) | Ugyanakkor az exportértékesítések volumenének visszaesése önmagában nem nyújtott elégséges magyarázatot az uniós gazdasági ágazatot ért teljes kár szintjére és intenzitására. Hangsúlyozni kell, hogy az uniós gazdasági ágazat a romló költségszerkezet ellenére a kínai exportáló gyártók által az uniós piacra gyakorolt folyamatos és intenzív árnyomás miatt kényszerült árainak csökkentésére az uniós piacon az 5.1. fejezetben kifejtettek szerint. |
| --- | --- |

(116)

Ugyanakkor az exportértékesítések volumenének visszaesése önmagában nem nyújtott elégséges magyarázatot az uniós gazdasági ágazatot ért teljes kár szintjére és intenzitására. Hangsúlyozni kell, hogy az uniós gazdasági ágazat a romló költségszerkezet ellenére a kínai exportáló gyártók által az uniós piacra gyakorolt folyamatos és intenzív árnyomás miatt kényszerült árainak csökkentésére az uniós piacon az 5.1. fejezetben kifejtettek szerint.

| (117) | A vizsgálat azt is feltárta, hogy a vizsgálati időszakban a termelés jóval kisebb hányadát exportálták, mint amennyit az uniós piacon értékesítettek. |
| --- | --- |

(117)

A vizsgálat azt is feltárta, hogy a vizsgálati időszakban a termelés jóval kisebb hányadát exportálták, mint amennyit az uniós piacon értékesítettek.

| (118) | Ez alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az uniós gazdasági ágazat exportértékesítési volumenének és árainak a figyelembe vett időszakban tapasztalt csökkenése nem szüntette meg a kínai dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között fennálló okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(118)

Ez alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az uniós gazdasági ágazat exportértékesítési volumenének és árainak a figyelembe vett időszakban tapasztalt csökkenése nem szüntette meg a kínai dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között fennálló okozati összefüggést.

5.2.2.   Egyéb országokból származó behozatal

Egyéb országokból származó behozatal

| (119) | Mint az már a (70) preambulumbekezdésben is szerepel, jelenleg csak Japánban, a Kínai Népköztársaságban, Dél-Koreában és az Unióban gyártanak aszpartámot. Az Egyesült Államokban is volt egy gyártóüzem, ez azonban 2014-ben beszüntette működését. A rendelkezésre álló információk alapján Dél-Korea szintén csökkenti termelési volumenét. A rendelkezésre álló információk (11) ráadásul arra utalnak, hogy az Unióba irányuló, az egyéb – nem a Kínai Népköztársaságban működő – gyártóktól származó behozatal a figyelembe vett időszak egésze alatt egyáltalán nem, vagy elhanyagolható mennyiségekben volt jelen. |
| --- | --- |

(119)

Mint az már a (70) preambulumbekezdésben is szerepel, jelenleg csak Japánban, a Kínai Népköztársaságban, Dél-Koreában és az Unióban gyártanak aszpartámot. Az Egyesült Államokban is volt egy gyártóüzem, ez azonban 2014-ben beszüntette működését. A rendelkezésre álló információk alapján Dél-Korea szintén csökkenti termelési volumenét. A rendelkezésre álló információk (11) ráadásul arra utalnak, hogy az Unióba irányuló, az egyéb – nem a Kínai Népköztársaságban működő – gyártóktól származó behozatal a figyelembe vett időszak egésze alatt egyáltalán nem, vagy elhanyagolható mennyiségekben volt jelen.

11

| (120) | Ez alapján a Bizottság következtetése szerint a harmadik országokból származó behozatal egyáltalán nem befolyásolta az uniós gazdasági ágazatot ért kárt, és ezért nem szüntethette meg a kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között megállapított okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(120)

Ez alapján a Bizottság következtetése szerint a harmadik országokból származó behozatal egyáltalán nem befolyásolta az uniós gazdasági ágazatot ért kárt, és ezért nem szüntethette meg a kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között megállapított okozati összefüggést.

5.2.3.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (121) | Az uniós felhasználás 12 %-kal visszaesett a figyelembe vett időszakban. Amint az a 2. és 5. táblázatban látható, a kínai exportáló gyártók és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak során állandó maradt, mivel a két felet egyenlő arányban (egyenként 12 %-kal) sújtotta az értékesítési volumen csökkenése. |
| --- | --- |

(121)

Az uniós felhasználás 12 %-kal visszaesett a figyelembe vett időszakban. Amint az a 2. és 5. táblázatban látható, a kínai exportáló gyártók és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak során állandó maradt, mivel a két felet egyenlő arányban (egyenként 12 %-kal) sújtotta az értékesítési volumen csökkenése.

| (122) | Mindenesetre az uniós felhasználás visszaesése nem tekinthető olyan jelentősnek, mint a termelés csökkenése, és nem ad elégséges magyarázatot az uniós gyártó által elszenvedett kár mértékére. Ismételten meg kell említeni, hogy az értékesítési árak 7 %-kal visszaestek, és a termelési volumen csökkenése magasabb költségeket és jelentős veszteséget eredményezett a vizsgálati időszakban. Ez alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az uniós felhasználás visszaesése negatív hatással volt az uniós gazdasági ágazatra, de nem olyan mértékben, hogy megszüntetné az okozati összefüggést a kínai dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között. |
| --- | --- |

(122)

Mindenesetre az uniós felhasználás visszaesése nem tekinthető olyan jelentősnek, mint a termelés csökkenése, és nem ad elégséges magyarázatot az uniós gyártó által elszenvedett kár mértékére. Ismételten meg kell említeni, hogy az értékesítési árak 7 %-kal visszaestek, és a termelési volumen csökkenése magasabb költségeket és jelentős veszteséget eredményezett a vizsgálati időszakban. Ez alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az uniós felhasználás visszaesése negatív hatással volt az uniós gazdasági ágazatra, de nem olyan mértékben, hogy megszüntetné az okozati összefüggést a kínai dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.

5.2.4.   Az érdekelt felek által felvetett egyéb tényezők

Az érdekelt felek által felvetett egyéb tényezők

| (123) | Egy érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gyártó márkás terméket értékesít, ellentétben a kínai gyártók által értékesített nem márkás termékekkel. E fél szerint a márkás termékek jobban felkeltik a figyelmet, ezért ezeket hátrányosabban érintik a lehetséges egészségügyi kockázatokat felvető negatív médiakampányok, és ez az oka az uniós gazdasági ágazat értékesítésében bekövetkező visszaesésnek. |
| --- | --- |

(123)

Egy érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gyártó márkás terméket értékesít, ellentétben a kínai gyártók által értékesített nem márkás termékekkel. E fél szerint a márkás termékek jobban felkeltik a figyelmet, ezért ezeket hátrányosabban érintik a lehetséges egészségügyi kockázatokat felvető negatív médiakampányok, és ez az oka az uniós gazdasági ágazat értékesítésében bekövetkező visszaesésnek.

| (124) | Ezt az erősen spekulatív állítást semmilyen bizonyíték nem támasztja alá. Az aszpartámot főként az élelmiszer- és italágazatban működő nagyvállalatoknak értékesítik, nem pedig márkás termékként végfelhasználóknak. A vizsgálat megerősítette, hogy az uniós gazdasági ágazat által értékesített és a Kínából behozott aszpartám teljesen azonos fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkezik, és a tanúsítási folyamat lezárulta után a felhasználók nem tesznek különbséget a két forrás között. Ezt az állítást ezért el kell utasítani. |
| --- | --- |

(124)

Ezt az erősen spekulatív állítást semmilyen bizonyíték nem támasztja alá. Az aszpartámot főként az élelmiszer- és italágazatban működő nagyvállalatoknak értékesítik, nem pedig márkás termékként végfelhasználóknak. A vizsgálat megerősítette, hogy az uniós gazdasági ágazat által értékesített és a Kínából behozott aszpartám teljesen azonos fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkezik, és a tanúsítási folyamat lezárulta után a felhasználók nem tesznek különbséget a két forrás között. Ezt az állítást ezért el kell utasítani.

| (125) | Ez az érdekelt fél azt is állította, hogy az uniós gazdasági ágazatnál felmerülő költségek torzulnak azáltal, hogy ez egyik nyersanyagot egy vele kapcsolatban álló vállalkozástól szerzi be. A vizsgálat azonban megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatban álló vállalkozás ugyanolyan áron – nevezetesen a szokásos piaci áron – értékesítette a nyersanyagot az uniós gazdasági ágazatnak, mint más harmadik, független feleknek. Ezért a vizsgálat ténymegállapításai nem erősítik meg azt az állítást, miszerint a uniós gazdasági ágazat költségei torzulnának. |
| --- | --- |

(125)

Ez az érdekelt fél azt is állította, hogy az uniós gazdasági ágazatnál felmerülő költségek torzulnak azáltal, hogy ez egyik nyersanyagot egy vele kapcsolatban álló vállalkozástól szerzi be. A vizsgálat azonban megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatban álló vállalkozás ugyanolyan áron – nevezetesen a szokásos piaci áron – értékesítette a nyersanyagot az uniós gazdasági ágazatnak, mint más harmadik, független feleknek. Ezért a vizsgálat ténymegállapításai nem erősítik meg azt az állítást, miszerint a uniós gazdasági ágazat költségei torzulnának.

| (126) | Egy másik érdekelt fél vitatta az okozati összefüggés fennállását, érvelését arra alapozva, hogy az uniós gazdasági ágazat károsodása nem esett egybe a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal volumenének növekedésével. |
| --- | --- |

(126)

Egy másik érdekelt fél vitatta az okozati összefüggés fennállását, érvelését arra alapozva, hogy az uniós gazdasági ágazat károsodása nem esett egybe a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal volumenének növekedésével.

| (127) | A (108)–(113) preambulumbekezdésben részletesen kifejtetteknek megfelelően az okozott kárt a kínai behozatal jelentős piaci részesedése, valamint alacsony és csökkenő árai együttesen okozták. Ezért ezt az állítást a Bizottság elutasítja. |
| --- | --- |

(127)

A (108)–(113) preambulumbekezdésben részletesen kifejtetteknek megfelelően az okozott kárt a kínai behozatal jelentős piaci részesedése, valamint alacsony és csökkenő árai együttesen okozták. Ezért ezt az állítást a Bizottság elutasítja.

5.2.5.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (128) | A vizsgálat azt mutatta, hogy a kínai behozatal által keltett folyamatos árnyomás és a kínai behozatal számottevő jelenléte az uniós piacon együttesen okozott jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Kínából származó behozatal eleve alacsonyabb árai további 12 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban, és ez az árcsökkenés csak csekély részben magyarázható a nyersanyagárak alakulásával. |
| --- | --- |

(128)

A vizsgálat azt mutatta, hogy a kínai behozatal által keltett folyamatos árnyomás és a kínai behozatal számottevő jelenléte az uniós piacon együttesen okozott jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Kínából származó behozatal eleve alacsonyabb árai további 12 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban, és ez az árcsökkenés csak csekély részben magyarázható a nyersanyagárak alakulásával.

| (129) | Ebben a vizsgálatban a kár egyértelműen megállapítható és a 4. fejezetben leírtaknak megfelelően kiterjed a mutatók nagy részére. A Kínai Népköztársaságban működő szereplők által gyakorolt folyamatos és agresszív árnyomás arra kényszerítette az uniós gazdasági ágazatot, hogy – különösen a vizsgálati időszak folyamán – árait a teljes termelési költség alá csökkentse és jelentős veszteségeket szenvedjen. |
| --- | --- |

(129)

Ebben a vizsgálatban a kár egyértelműen megállapítható és a 4. fejezetben leírtaknak megfelelően kiterjed a mutatók nagy részére. A Kínai Népköztársaságban működő szereplők által gyakorolt folyamatos és agresszív árnyomás arra kényszerítette az uniós gazdasági ágazatot, hogy – különösen a vizsgálati időszak folyamán – árait a teljes termelési költség alá csökkentse és jelentős veszteségeket szenvedjen.

| (130) | A Bizottság gondosan megvizsgálta az összes olyan ismert tényező hatásait, amely hátrányosan befolyásolhatta az uniós gazdasági ágazat helyzetét, és arra a következtetésre jutott, hogy ezek vagy nem okoztak kárt (harmadik országból származó behozatal, különbség a márkás és nem márkás értékesítések között, nyersanyagok beszerzése kapcsolatban álló féltől) vagy hatásuk korlátozott volt, és ezért nem szüntethette meg a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között fennálló okozati összefüggést (az uniós felhasználás visszaesése és az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye). |
| --- | --- |

(130)

A Bizottság gondosan megvizsgálta az összes olyan ismert tényező hatásait, amely hátrányosan befolyásolhatta az uniós gazdasági ágazat helyzetét, és arra a következtetésre jutott, hogy ezek vagy nem okoztak kárt (harmadik országból származó behozatal, különbség a márkás és nem márkás értékesítések között, nyersanyagok beszerzése kapcsolatban álló féltől) vagy hatásuk korlátozott volt, és ezért nem szüntethette meg a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között fennálló okozati összefüggést (az uniós felhasználás visszaesése és az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye).

| (131) | Ezért az a következtetés vonható le, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak és az egyéb tényezők egyike sem szüntette meg a kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között fennálló okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(131)

Ezért az a következtetés vonható le, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak és az egyéb tényezők egyike sem szüntette meg a kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között fennálló okozati összefüggést.

6.   AZ UNIÓS ÉRDEK

AZ UNIÓS ÉRDEK

| (132) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping meghatározása ellenére megállapítható-e, hogy jelen esetben az intézkedések elfogadása nem sérti az uniós érdeket. Az uniós érdek meghatározása az összes, különböző érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(132)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping meghatározása ellenére megállapítható-e, hogy jelen esetben az intézkedések elfogadása nem sérti az uniós érdeket. Az uniós érdek meghatározása az összes, különböző érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

6.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (133) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal következtében jelentős kárt szenvedett. Szinte az összes kármutató negatívan alakult a figyelembe vett időszakban, különösen a termelési volumen, az értékesítési volumen, az értékesítési árak és a foglalkoztatás. Negatív tendenciáról árulkodik a pénzügyi teljesítményhez kapcsolódó többi, így például a jövedelmezőségre, a pénzforgalomra és a beruházások megtérülésére vonatkozó mutató is. |
| --- | --- |

(133)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal következtében jelentős kárt szenvedett. Szinte az összes kármutató negatívan alakult a figyelembe vett időszakban, különösen a termelési volumen, az értékesítési volumen, az értékesítési árak és a foglalkoztatás. Negatív tendenciáról árulkodik a pénzügyi teljesítményhez kapcsolódó többi, így például a jövedelmezőségre, a pénzforgalomra és a beruházások megtérülésére vonatkozó mutató is.

| (134) | Az intézkedések bevezetését követően a várakozások szerint az uniós gazdasági ágazat növelni tudja majd termelését és az értékesítési volumenét a tényleges verseny szabályai szerint működő piacon. A kínai exportőrök által felszámított árak várhatóan emelkednek, és az uniós gazdasági ágazat részben mentesül azon súlyos árnyomás alól, amely a kínai exportőrök által alkalmazott árak miatt érvényesül az uniós piacon. |
| --- | --- |

(134)

Az intézkedések bevezetését követően a várakozások szerint az uniós gazdasági ágazat növelni tudja majd termelését és az értékesítési volumenét a tényleges verseny szabályai szerint működő piacon. A kínai exportőrök által felszámított árak várhatóan emelkednek, és az uniós gazdasági ágazat részben mentesül azon súlyos árnyomás alól, amely a kínai exportőrök által alkalmazott árak miatt érvényesül az uniós piacon.

| (135) | Amennyiben elmarad az intézkedések bevezetése, az uniós gazdasági ágazat minden bizonnyal még kedvezőtlenebb helyzetbe kerül. Az alacsony árú dömpingelt behozatal által keltett jelentős árnyomás miatt az értékesítési volumen és a piaci részesedés csökkenése minden valószínűség szerint továbbra is folytatódik. Ez arra kényszeríti az uniós gazdasági ágazatot, hogy tovább csökkentse árait és középtávon felhagyjon az aszpartám gyártásával, ami miatt munkahelyek szűnnek meg az Unióban. |
| --- | --- |

(135)

Amennyiben elmarad az intézkedések bevezetése, az uniós gazdasági ágazat minden bizonnyal még kedvezőtlenebb helyzetbe kerül. Az alacsony árú dömpingelt behozatal által keltett jelentős árnyomás miatt az értékesítési volumen és a piaci részesedés csökkenése minden valószínűség szerint továbbra is folytatódik. Ez arra kényszeríti az uniós gazdasági ágazatot, hogy tovább csökkentse árait és középtávon felhagyjon az aszpartám gyártásával, ami miatt munkahelyek szűnnek meg az Unióban.

| (136) | A Bizottság tehát a jelenlegi szakaszban megállapította, hogy a dömpingellenes vámok kivetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(136)

A Bizottság tehát a jelenlegi szakaszban megállapította, hogy a dömpingellenes vámok kivetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

6.2.   A független importőrök és forgalmazók érdeke

A független importőrök és forgalmazók érdeke

| (137) | Két olyan forgalmazó működött együtt a vizsgálat során, amelyek kizárólag az uniós gazdasági ágazattól vásárolnak aszpartámot. Ezek a forgalmazók kifejezték, hogy támogatják az intézkedéseket, mivel teljes mértékben az uniós gazdasági ágazat termelésére és értékesítésére támaszkodnak. |
| --- | --- |

(137)

Két olyan forgalmazó működött együtt a vizsgálat során, amelyek kizárólag az uniós gazdasági ágazattól vásárolnak aszpartámot. Ezek a forgalmazók kifejezték, hogy támogatják az intézkedéseket, mivel teljes mértékben az uniós gazdasági ágazat termelésére és értékesítésére támaszkodnak.

| (138) | Az ismert importőrök közül egy sem működött együtt e vizsgálat során a kérdőívre adott válasz vagy írásbeli beadvány benyújtásával. Az uniós gazdasági ágazattól kapott piaci információk és hasonló termékre vonatkozó, közelmúltban lefolytatott vizsgálat (12) alapján általánosságban elmondható, hogy az importőrök meglehetősen széles termékportfólióval rendelkeznek, amelyből az aszpartám csak egyetlen tétel. A Bizottság mindenesetre úgy véli, hogy mivel az intézkedések nem tiltanák a Kínai Népköztársaságból származó aszpartám behozatalát, csupán a tisztességes versenyt állítanák helyre, nem akadályoznák meg, hogy az importőrök folytassák az érintett termékkel való kereskedést az uniós piacon. |
| --- | --- |

(138)

Az ismert importőrök közül egy sem működött együtt e vizsgálat során a kérdőívre adott válasz vagy írásbeli beadvány benyújtásával. Az uniós gazdasági ágazattól kapott piaci információk és hasonló termékre vonatkozó, közelmúltban lefolytatott vizsgálat (12) alapján általánosságban elmondható, hogy az importőrök meglehetősen széles termékportfólióval rendelkeznek, amelyből az aszpartám csak egyetlen tétel. A Bizottság mindenesetre úgy véli, hogy mivel az intézkedések nem tiltanák a Kínai Népköztársaságból származó aszpartám behozatalát, csupán a tisztességes versenyt állítanák helyre, nem akadályoznák meg, hogy az importőrök folytassák az érintett termékkel való kereskedést az uniós piacon.

12

| (139) | Ezért a rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedések bevezetése nem volna ellentétes az uniós piacon működő forgalmazók és importőrök érdekével. |
| --- | --- |

(139)

Ezért a rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedések bevezetése nem volna ellentétes az uniós piacon működő forgalmazók és importőrök érdekével.

6.3.   A felhasználók érdeke

A felhasználók érdeke

| (140) | A Bizottság az eljárás megindításakor az aszpartám valamennyi ismert felhasználójával felvette a kapcsolatot. Öt felhasználó működött együtt a vizsgálatban és válaszolt a kérdőívre. Ezek a felhasználók az uniós felhasználás 5,4 %-át képviselik. Ezek közül a felhasználók közül három kizárólag az uniós gazdasági ágazattól vásárolt aszpartámot, és úgy nyilatkozott, hogy semleges állásponton van, vagy támogatná az intézkedések bevezetését. |
| --- | --- |

(140)

A Bizottság az eljárás megindításakor az aszpartám valamennyi ismert felhasználójával felvette a kapcsolatot. Öt felhasználó működött együtt a vizsgálatban és válaszolt a kérdőívre. Ezek a felhasználók az uniós felhasználás 5,4 %-át képviselik. Ezek közül a felhasználók közül három kizárólag az uniós gazdasági ágazattól vásárolt aszpartámot, és úgy nyilatkozott, hogy semleges állásponton van, vagy támogatná az intézkedések bevezetését.

| (141) | A Kínai Népköztársaságból származó aszpartámot vásároló két felhasználó összesen a Kínából származó behozatal kevesebb mint 10 %-át vásárolta meg a vizsgálati időszak során. Adataik ellenőrzése során megállapítást nyert, hogy az aszpartám költsége termelési költségeiknek kevesebb mint 3 %-át teszi ki, és mindkét vállalat nyereséges volt a vizsgálati időszakban. Az intézkedések miatt az általuk viselt összes költség legfeljebb 1,5 %-kal módosulna. |
| --- | --- |

(141)

A Kínai Népköztársaságból származó aszpartámot vásároló két felhasználó összesen a Kínából származó behozatal kevesebb mint 10 %-át vásárolta meg a vizsgálati időszak során. Adataik ellenőrzése során megállapítást nyert, hogy az aszpartám költsége termelési költségeiknek kevesebb mint 3 %-át teszi ki, és mindkét vállalat nyereséges volt a vizsgálati időszakban. Az intézkedések miatt az általuk viselt összes költség legfeljebb 1,5 %-kal módosulna.

| (142) | Ezen információk alapján az a következtetés vonható le, hogy a dömpingellenes vámok kivetése nem növelné jelentős mértékben e vállalatok teljes termelési költségét, és mindenképpen rendelkeznek a többletköltségek felvételéhez szükséges forrásokkal. |
| --- | --- |

(142)

Ezen információk alapján az a következtetés vonható le, hogy a dömpingellenes vámok kivetése nem növelné jelentős mértékben e vállalatok teljes termelési költségét, és mindenképpen rendelkeznek a többletköltségek felvételéhez szükséges forrásokkal.

| (143) | Egy felhasználó hangsúlyozta a kettős forrásból történő beszerzés fontosságát, vagyis azt, hogy az aszpartámhoz alternatív beszállítói forrásokból is hozzá lehessen jutni. A dömpingellenes intézkedések célja nem az, hogy elzárja az uniós piacot a Kínából származó aszpartám importőreitől, hanem, hogy helyreállítsa a tényleges versenyt az említett piacon jelenlévő különböző szállítók és szereplők között. A (135) preambulumbekezdésben említettek szerint az intézkedések bevezetésének elmaradása valószínűleg az uniós gazdasági ágazat eltűnéséhez vezetne, ami tovább csökkentené az aszpartám gyártóinak már így is alacsony számát a világban, ezáltal a kettős forrásból történő beszerzés még több nehézségbe ütközne. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések nem jelentenének veszélyt a felhasználók kettős beszerzési forrás iránti igénye szempontjából. |
| --- | --- |

(143)

Egy felhasználó hangsúlyozta a kettős forrásból történő beszerzés fontosságát, vagyis azt, hogy az aszpartámhoz alternatív beszállítói forrásokból is hozzá lehessen jutni. A dömpingellenes intézkedések célja nem az, hogy elzárja az uniós piacot a Kínából származó aszpartám importőreitől, hanem, hogy helyreállítsa a tényleges versenyt az említett piacon jelenlévő különböző szállítók és szereplők között. A (135) preambulumbekezdésben említettek szerint az intézkedések bevezetésének elmaradása valószínűleg az uniós gazdasági ágazat eltűnéséhez vezetne, ami tovább csökkentené az aszpartám gyártóinak már így is alacsony számát a világban, ezáltal a kettős forrásból történő beszerzés még több nehézségbe ütközne. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések nem jelentenének veszélyt a felhasználók kettős beszerzési forrás iránti igénye szempontjából.

6.4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (144) | A dömpingellenes intézkedések bevezetése várhatóan biztosítja az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a piacon maradjon, majd azt követően javítson helyzetén. Fennáll annak komoly kockázata, hogy ha nem vezetik be az intézkedéseket, az uniós gazdasági ágazatnak mérlegelnie kell, hogy kivonul középtávon az aszpartám-üzletágból, ami elkerülhetetlen elbocsátásokkal járna. Az importőrök és a felhasználók szempontjából nem tártak fel az intézkedésbevezetés elleni kényszerítő okokat. |
| --- | --- |

(144)

A dömpingellenes intézkedések bevezetése várhatóan biztosítja az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a piacon maradjon, majd azt követően javítson helyzetén. Fennáll annak komoly kockázata, hogy ha nem vezetik be az intézkedéseket, az uniós gazdasági ágazatnak mérlegelnie kell, hogy kivonul középtávon az aszpartám-üzletágból, ami elkerülhetetlen elbocsátásokkal járna. Az importőrök és a felhasználók szempontjából nem tártak fel az intézkedésbevezetés elleni kényszerítő okokat.

| (145) | A fentiek alapján a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a Kínai Népköztársaságból származó aszpartám behozatalára vonatkozó intézkedések összességében összhangban állnak az uniós érdekkel, és nem állnak fenn kényszerítő okok a bevezetésük ellen. |
| --- | --- |

(145)

A fentiek alapján a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a Kínai Népköztársaságból származó aszpartám behozatalára vonatkozó intézkedések összességében összhangban állnak az uniós érdekkel, és nem állnak fenn kényszerítő okok a bevezetésük ellen.

7.   ÁTMENETI DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

ÁTMENETI DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (146) | A Bizottság dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján átmeneti intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(146)

A Bizottság dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján átmeneti intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

7.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges mérték (kárkülönbözet)

A kár megszüntetéséhez szükséges mérték (kárkülönbözet)

| (147) | A kár megszüntetéséhez szükséges mérték megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg. |
| --- | --- |

(147)

A kár megszüntetéséhez szükséges mérték megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg.

| (148) | A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná előállítási költségeit, és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhet. |
| --- | --- |

(148)

A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná előállítási költségeit, és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhet.

| (149) | Ezen okból kifolyólag és egyéb ésszerű alternatívák hiányában a Bizottság a 2011-ben és 2012-ben – vagyis a figyelembe vett időszak első két évében – elért haszonkulcs átlagát alkalmazta (amely 5 és 10 % közé esett). E megközelítést az indokolta, hogy 2011-ben az uniós értékesítésből származó nyereséget magas kapacitáskihasználás, és így viszonylag alacsony termelési egységköltség mellett érték el. 2012-ben a helyzet romlott, mivel az értékesítés és a termelés visszaesése miatt nőtt a termelési egységköltség, ami kedvezőtlenül hatott a jövedelmezőségre. Úgy tekinthető, hogy a 2011-ben és 2012-ben regisztrált haszonkulcsok átlaga megfelel a szokásos piaci viszonyok és tényleges verseny mellett az uniós gazdasági ágazat által elérhető haszonkulcsnak. |
| --- | --- |

(149)

Ezen okból kifolyólag és egyéb ésszerű alternatívák hiányában a Bizottság a 2011-ben és 2012-ben – vagyis a figyelembe vett időszak első két évében – elért haszonkulcs átlagát alkalmazta (amely 5 és 10 % közé esett). E megközelítést az indokolta, hogy 2011-ben az uniós értékesítésből származó nyereséget magas kapacitáskihasználás, és így viszonylag alacsony termelési egységköltség mellett érték el. 2012-ben a helyzet romlott, mivel az értékesítés és a termelés visszaesése miatt nőtt a termelési egységköltség, ami kedvezőtlenül hatott a jövedelmezőségre. Úgy tekinthető, hogy a 2011-ben és 2012-ben regisztrált haszonkulcsok átlaga megfelel a szokásos piaci viszonyok és tényleges verseny mellett az uniós gazdasági ágazat által elérhető haszonkulcsnak.

| (150) | Mindezek alapján a Bizottság a vizsgálati időszak alatt ténylegesen elszenvedett veszteséget a fent ismertetett, célul kitűzött haszonkulccsal helyettesítve termékkódonként kiszámította a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát. |
| --- | --- |

(150)

Mindezek alapján a Bizottság a vizsgálati időszak alatt ténylegesen elszenvedett veszteséget a fent ismertetett, célul kitűzött haszonkulccsal helyettesítve termékkódonként kiszámította a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát.

| (151) | A Bizottság ezt követően a Kínai Népköztársaságban működő, a mintába felvett együttműködő exportáló gyártók – az áralákínálás kiszámításához meghatározott – súlyozott átlagos importárainak, valamint az uniós gyártó által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagárának összehasonlítása alapján termékkódonként meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importértékek százalékában fejezték ki. Az egy exportáló gyártóra jutó átlagos kárkülönbözet meghatározásához a termékkódok szintjén megállapított különbözetek összegét az adott termékkódhoz tartozó teljes CIF-érték százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(151)

A Bizottság ezt követően a Kínai Népköztársaságban működő, a mintába felvett együttműködő exportáló gyártók – az áralákínálás kiszámításához meghatározott – súlyozott átlagos importárainak, valamint az uniós gyártó által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagárának összehasonlítása alapján termékkódonként meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importértékek százalékában fejezték ki. Az egy exportáló gyártóra jutó átlagos kárkülönbözet meghatározásához a termékkódok szintjén megállapított különbözetek összegét az adott termékkódhoz tartozó teljes CIF-érték százalékában fejezték ki.

| (152) | A kár megszüntetéséhez szükséges mértéket „az egyéb együttműködő vállalatok” és a „minden más vállalat” esetében ugyanúgy határozták meg, mint az e vállaltokra vonatkozó dömpingkülönbözetet (lásd a (63) és (67) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(152)

A kár megszüntetéséhez szükséges mértéket „az egyéb együttműködő vállalatok” és a „minden más vállalat” esetében ugyanúgy határozták meg, mint az e vállaltokra vonatkozó dömpingkülönbözetet (lásd a (63) és (67) preambulumbekezdést).

7.2.   Átmeneti intézkedések

Átmeneti intézkedések

| (153) | A Kínai Népköztársaságból származó aszpartám behozatalára átmeneti dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a dömpingkülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét e különbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(153)

A Kínai Népköztársaságból származó aszpartám behozatalára átmeneti dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a dömpingkülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét e különbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni.

| (154) | A fentiek alapján az átmeneti dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:








  Vállalat | Dömpingkülönbözet | Kárkülönbözet | Átmeneti dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd | 284,23 % | 55,40 % | 55,4 % |
| Sinosweet csoport | 275,91 % | 59,40 % | 59,4 % |
| Niutang csoport | 219,17 % | 59,13 % | 59,1 % |
| Minden más együttműködő vállalat | 262,93 % | 58,86 % | 58,8 % |
| Minden más vállalat | 284,23 % | 59,40 % | 59,4 % |

(154)

A fentiek alapján az átmeneti dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Kárkülönbözet

Átmeneti dömpingellenes vám

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

284,23 %

55,40 %

55,4 %

Sinosweet csoport

275,91 %

59,40 %

59,4 %

Niutang csoport

219,17 %

59,13 %

59,1 %

Minden más együttműködő vállalat

262,93 %

58,86 %

58,8 %

Minden más vállalat

284,23 %

59,40 %

59,4 %

| (155) | Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat ténymegállapításai alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözték. Ezeket a vámtételeket (szemben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámokkal) kizárólag az érintett országból származó és az említett jogi személyek által előállított érintett termék behozatalára kell alkalmazni. Az e rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(155)

Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat ténymegállapításai alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözték. Ezeket a vámtételeket (szemben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámokkal) kizárólag az érintett országból származó és az említett jogi személyek által előállított érintett termék behozatalára kell alkalmazni. Az e rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó.

| (156) | Ha a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, a vállalat kérheti ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz (13) kell intézni. A kérelemnek tartalmaznia kell az összes olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(156)

Ha a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, a vállalat kérheti ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz (13) kell intézni. A kérelemnek tartalmaznia kell az összes olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

13

| (157) | A dömpingellenes vámok megfelelő végrehajtása érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(157)

A dömpingellenes vámok megfelelő végrehajtása érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

8.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| (158) | A felelősségteljes ügyvitel érdekében az érdekelt felek a megadott határidőn belül benyújthatják írásbeli észrevételeiket és/vagy kérhetik a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselője előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(158)

A felelősségteljes ügyvitel érdekében az érdekelt felek a megadott határidőn belül benyújthatják írásbeli észrevételeiket és/vagy kérhetik a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselője előtti meghallgatásukat.

| (159) | Az átmeneti vámok kivetésével kapcsolatban tett ténymegállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a vizsgálat végleges szakaszában módosítják, |
| --- | --- |

(159)

Az átmeneti vámok kivetésével kapcsolatban tett ténymegállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a vizsgálat végleges szakaszában módosítják,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 2924 29 98 KN-kód (2924299805 TARIC-kód) alá besorolt aszpartám (N-L-α-aszpartil-L-fenil-alanin-1-metil-észter; 3-amino-N-(α-karbometoxi-fenetil)-szukcinamidsav-N-metil-észter, CAS RN 22839-47-0) behozatalára átmeneti dömpingellenes vámot vetnek ki.

(2)   Az (1) bekezdésben leírt és az alább felsorolt vállalatok által előállított termékek esetében alkalmazandó átmeneti dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Átmeneti dömpingellenes vámok | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd | 55,4 % | C067 |
| Sinosweet csoport: | Sinosweet Co., Ltd., Yixing város, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság, |

Vállalat

Átmeneti dömpingellenes vámok

TARIC-kiegészítő kód

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

55,4 %

C067

Sinosweet csoport:

Sinosweet Co., Ltd., Yixing város, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság,

| | valamint Hansweet Co., Ltd., Yixing város, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság. |
| --- | --- |

valamint Hansweet Co., Ltd., Yixing város, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság.

59,4 %

C068

Niutang csoport:

| | Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd., Nantong város, Kínai Népköztársaság, |
| --- | --- |

Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd., Nantong város, Kínai Népköztársaság,

| | valamint Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd., Niutang település, Changzhou város, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság. |
| --- | --- |

valamint Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd., Niutang település, Changzhou város, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság.

59,1 %

C069

A mintába fel nem vett együttműködő vállalatok:

Shaoxing Marina Biotechnology Co., Ltd., Shaoxing, Zhejiang tartomány, Kínai Népköztársaság.

58,8 %

C070

Changzhou Guanghui Biotechnology Co., Ltd., Chunjiang település, Changzhou város, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság.

58,8 %

C071

Vitasweet Jiangsu Co., Ltd., Liyang város, Changzhou város, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság.

58,8 %

C072

Minden más vállalat

59,4 %

C999

(3)   Az (1) bekezdésben említett termék Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az átmeneti vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó megfelelő hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

(1)   Az érdekelt felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 naptári napon belül:

| a) | kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták; |
| --- | --- |

a)

kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták;

| b) | írásban benyújthatják észrevételeiket a Bizottságnak; valamint |
| --- | --- |

b)

írásban benyújthatják észrevételeiket a Bizottságnak; valamint

| c) | kérhetik a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

c)

kérhetik a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

(2)   Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdésében említett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 naptári napon belül észrevételeket tehetnek az átmeneti intézkedések alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Az 1. cikket egy hat hónapos időszakon át kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 25-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó aszpartám, valamint a Kínai Népköztársaságból származó, egyes készítményekben és/vagy keverékekben található aszpartám behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 177., 2015.5.30., 6. o.).

2

(3)  Lásd a Törvényszék T-443/11. sz., Gold East Paper (Jiangsu) Co. Ltd. és Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co. Ltd. kontra az Európai Unió Tanácsa ügyben 2014. szeptember 11-én hozott ítéletét.

3

Gold East Paper (Jiangsu) Co. Ltd. és Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co. Ltd. kontra az Európai Unió Tanácsa

(4)  A panasz, az uniós gyártó, a felhasználók és az analóg országbeli gyártó kérdőívre adott válaszai.

4

(5)  A CCM Information Science & Technology Co., Ltd egy piaci információs, adatfelderítési, adatkutatási és tanácsadási szolgáltatásokat nyújtó kutatóvállalat. A vállalat az adatbázisokhoz, piaci jelentésekhez, kereskedelmi elemzéshez, hírlevelekhez, import- és exportelemzéshez és árkövetési jelentésekhez kapcsolódó szolgáltatásokat kínál. A mezőgazdasági, vegyipari, élelmiszer-ipari, gyógyszeripari, nyomdai és csomagolóipari, valamint az energiaipari ágazat igényeit szolgálja ki. www.cnchemicals.com

5

(6)  Az abszolút számadatok és a kínai behozatal piaci részesedésének együttes megadása felfedné az egyetlen uniós gyártó értékesítési adatait.

6

(7)  A termelési kapacitást folyamatos (a hét minden napján, napi 24 órában folyó) termelés alapján, 18 havonta 21 napos karbantartás miatti leállással számolva határozták meg.

7

(8)  A kivételes, 105 %-os kapacitáskihasználást 2011-ben az eredményezte, hogy abban a naptári évben a nagy értékesítési volumen (uniós és export összesítve) miatt a termelés egyáltalán nem állt le.

8

(9)  Általánosan elfogadott számviteli elvek.

9

(10)  Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi évekre osztva vezeti könyvelését. A 2012-es pénzügyi év a 2012. áprilistól 2013. márciusig terjedő időszakot jelenti.

10

(11)  A panasz, az uniós gyártó, a felhasználók és az analóg országbeli gyártó kérdőívre adott válaszai.

11

(12)  A Bizottság (EU) 2015/1963 végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-kálium behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 287., 2015.10.31., 52. o.).

12

(13)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

13

---

| 2016.2.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 50/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 50/25

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/263 RENDELETE

(2016. február 25.)

az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a 12.3 élelmiszer-kategória (Ecet) elnevezése tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2008. december 16-i 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete meghatározza az élelmiszerekben felhasználható élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét és felhasználásuk feltételeit. |
| --- | --- |

(1)

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete meghatározza az élelmiszerekben felhasználható élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét és felhasználásuk feltételeit.

| (2) | A szóban forgó jegyzék naprakésszé tétele az 1331/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (1) bekezdésében említett egységes eljárás révén, a Bizottság kezdeményezésére vagy kérelemre történhet. |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó jegyzék naprakésszé tétele az 1331/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (1) bekezdésében említett egységes eljárás révén, a Bizottság kezdeményezésére vagy kérelemre történhet.

| (3) | Az élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét a 94/35/EK (3), a 94/36/EK (4) és a 95/2/EK (5) európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében élelmiszerekben felhasználható élelmiszer-adalékanyagok alapján állították össze annak vizsgálatát követően, hogy az egyes anyagok megfelelnek-e az 1333/2008/EK rendelet 6., 7. és 8. cikkének. Az uniós jegyzékben az élelmiszer-adalékanyagok azon élelmiszer-kategóriák szerint vannak felsorolva, amelyekhez hozzáadhatók. |
| --- | --- |

(3)

Az élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét a 94/35/EK (3), a 94/36/EK (4) és a 95/2/EK (5) európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében élelmiszerekben felhasználható élelmiszer-adalékanyagok alapján állították össze annak vizsgálatát követően, hogy az egyes anyagok megfelelnek-e az 1333/2008/EK rendelet 6., 7. és 8. cikkének. Az uniós jegyzékben az élelmiszer-adalékanyagok azon élelmiszer-kategóriák szerint vannak felsorolva, amelyekhez hozzáadhatók.

| (4) | Az uniós jegyzék D. részében szereplő 12. élelmiszer-kategória alá tartoznak a sók, fűszerek, levesek, szószok és mártások, saláták és fehérjetermékek, valamint a „12.3 – Ecet” alkategória. Az uniós jegyzék E. része a 12.3 élelmiszer-kategória esetében a következő élelmiszer-adalékanyagokat engedélyezi: I. csoportba tartozó adalékanyagok, karamellek (E 150a–d), valamint kén-dioxid – szulfitok (E 220–228), kizárólag erjesztett ecetben. |
| --- | --- |

(4)

Az uniós jegyzék D. részében szereplő 12. élelmiszer-kategória alá tartoznak a sók, fűszerek, levesek, szószok és mártások, saláták és fehérjetermékek, valamint a „12.3 – Ecet” alkategória. Az uniós jegyzék E. része a 12.3 élelmiszer-kategória esetében a következő élelmiszer-adalékanyagokat engedélyezi: I. csoportba tartozó adalékanyagok, karamellek (E 150a–d), valamint kén-dioxid – szulfitok (E 220–228), kizárólag erjesztett ecetben.

| (5) | Az (E 260 élelmiszer-adalékanyagként is használt) ecetsav (4–30 térfogatszázalékban) vízzel hígítva ugyanolyan módon lenne használható élelmiszerként vagy élelmiszer-adalékanyagként, mint a mezőgazdasági eredetű ecet. |
| --- | --- |

(5)

Az (E 260 élelmiszer-adalékanyagként is használt) ecetsav (4–30 térfogatszázalékban) vízzel hígítva ugyanolyan módon lenne használható élelmiszerként vagy élelmiszer-adalékanyagként, mint a mezőgazdasági eredetű ecet.

| (6) | Egyes tagállamokban csak a mezőgazdasági termékek erjesztésével nyert ecet hívható „ecetnek”. Más tagállamokban azonban mind az ecetsav hígításával, mind a mezőgazdasági termékek erjesztésével nyert ecet forgalomba hozható „ecet” megjelöléssel. |
| --- | --- |

(6)

Egyes tagállamokban csak a mezőgazdasági termékek erjesztésével nyert ecet hívható „ecetnek”. Más tagállamokban azonban mind az ecetsav hígításával, mind a mezőgazdasági termékek erjesztésével nyert ecet forgalomba hozható „ecet” megjelöléssel.

| (7) | Az élelmiszer-adalékanyagokkal foglalkozó kormányzati szakértők munkacsoportján belül a tagállamokkal folytatott megbeszélésekből kitűnik, hogy a hígított ecetsav és a mezőgazdasági eredetű ecet technológiai szükséglete élelmiszer-adalékanyagok szempontjából megegyezik. Ezért a szóban forgó élelmiszerben felhasználható élelmiszer-adalékanyagokkal kapcsolatos átláthatóság és jogbiztonság megteremtse érdekében helyénvaló a 12.3 élelmiszer-kategória (Ecet) elnevezését úgy módosítani, hogy az egyben az emberi fogyasztásra alkalmas (4–30 térfogatszázalékban vízzel) hígított ecetsavat is jelölje. |
| --- | --- |

(7)

Az élelmiszer-adalékanyagokkal foglalkozó kormányzati szakértők munkacsoportján belül a tagállamokkal folytatott megbeszélésekből kitűnik, hogy a hígított ecetsav és a mezőgazdasági eredetű ecet technológiai szükséglete élelmiszer-adalékanyagok szempontjából megegyezik. Ezért a szóban forgó élelmiszerben felhasználható élelmiszer-adalékanyagokkal kapcsolatos átláthatóság és jogbiztonság megteremtse érdekében helyénvaló a 12.3 élelmiszer-kategória (Ecet) elnevezését úgy módosítani, hogy az egyben az emberi fogyasztásra alkalmas (4–30 térfogatszázalékban vízzel) hígított ecetsavat is jelölje.

| (8) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) átfogó európai élelmiszer-fogyasztási adatbázisa (6) az Európai Unió egész területére vonatkozóan adatokkal szolgál az élelmiszer-fogyasztásról. Az adatbázis a mezőgazdasági eredetű ecet fogyasztására vonatkozó statisztikákat is tartalmaz, amelyeket a Hatóság a kitettség értékelésekor figyelembe vesz. Mivel a hígított ecetsav használata megegyezik a mezőgazdasági eredetű ecetével, nem kell azzal számolni, hogy a 12.3 élelmiszer-kategória elnevezésének javasolt módosítása miatt változna a szóban forgó élelmiszer-kategóriában használható élelmiszer-adalékanyagoknak való kitettség mértéke. |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) átfogó európai élelmiszer-fogyasztási adatbázisa (6) az Európai Unió egész területére vonatkozóan adatokkal szolgál az élelmiszer-fogyasztásról. Az adatbázis a mezőgazdasági eredetű ecet fogyasztására vonatkozó statisztikákat is tartalmaz, amelyeket a Hatóság a kitettség értékelésekor figyelembe vesz. Mivel a hígított ecetsav használata megegyezik a mezőgazdasági eredetű ecetével, nem kell azzal számolni, hogy a 12.3 élelmiszer-kategória elnevezésének javasolt módosítása miatt változna a szóban forgó élelmiszer-kategóriában használható élelmiszer-adalékanyagoknak való kitettség mértéke.

| (9) | Az 1331/2008/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének alapján a Bizottság köteles kikérni a Hatóság véleményét az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében szereplő élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékének naprakésszé tétele érdekében, kivéve azokban az esetekben, amikor a naprakésszé tétel valószínűsíthetően nem gyakorol hatást az emberi egészségre. Mivel a hígított ecetsavnak az élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzéke E. és D. részében szereplő 12.3 élelmiszer-kategóriába való felvétele az említett jegyzék olyan jellegű frissítését jelenti, amely valószínűsíthetően nem gyakorol hatást az emberi egészségre, nem szükséges kikérni a Hatóság véleményét. |
| --- | --- |

(9)

Az 1331/2008/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének alapján a Bizottság köteles kikérni a Hatóság véleményét az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében szereplő élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékének naprakésszé tétele érdekében, kivéve azokban az esetekben, amikor a naprakésszé tétel valószínűsíthetően nem gyakorol hatást az emberi egészségre. Mivel a hígított ecetsavnak az élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzéke E. és D. részében szereplő 12.3 élelmiszer-kategóriába való felvétele az említett jegyzék olyan jellegű frissítését jelenti, amely valószínűsíthetően nem gyakorol hatást az emberi egészségre, nem szükséges kikérni a Hatóság véleményét.

| (10) | Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 25-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 354., 2008.12.31., 16. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1331/2008/EK rendelete az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer-aromák egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról (HL L 354., 2008.12.31., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1994. június 30-i 94/35/EK irányelve az élelmiszerekben felhasználandó édesítőszerekről (HL L 237., 1994.9.10., 3. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1994. június 30-i 94/36/EK irányelve az élelmiszerekben felhasználandó színezékekről (HL L 237., 1994.9.10., 13. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1995. február 20-i 95/2/EK irányelve a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról (HL L 61., 1995.3.18., 1. o.).

5

(6)  http://www.efsa.europa.eu/en/datexfoodcdb/datexfooddb.htm

6

---

MELLÉKLET

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete D. és E. részében a 12.3 élelmiszer-kategóriára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

| „12.3 | Ecet és (4–30 térfogatszázalékban vízzel) hígított ecetsav” |
| --- | --- |

„12.3

Ecet és (4–30 térfogatszázalékban vízzel) hígított ecetsav”

---

| 2016.2.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 50/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 50/27

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/264 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. február 25.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 25-én .

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 94,1 |
| SN | 174,1 |
| TN | 107,9 |
| TR | 110,0 |
| ZZ | 144,5 |
| 0707 00 05 | MA | 83,5 |
| TR | 171,2 |
| ZZ | 127,4 |
| 0709 91 00 | TN | 173,6 |
| ZZ | 173,6 |
| 0709 93 10 | MA | 41,8 |
| TR | 158,0 |
| ZZ | 99,9 |
| 0805 10 20 | EG | 47,1 |
| IL | 64,8 |
| MA | 50,6 |
| TN | 56,6 |
| TR | 63,7 |
| ZZ | 56,6 |
| 0805 20 10 | IL | 121,3 |
| MA | 89,3 |
| TR | 84,6 |
| ZZ | 98,4 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 137,8 |
| JM | 161,2 |
| MA | 109,3 |
| TR | 71,8 |
| US | 130,0 |
| ZZ | 122,0 |
| 0805 50 10 | EG | 90,7 |
| MA | 85,9 |
| TR | 88,1 |
| ZZ | 88,2 |
| 0808 10 80 | CL | 93,2 |
| US | 123,9 |
| ZZ | 108,6 |
| 0808 30 90 | CL | 221,4 |
| CN | 63,3 |
| TR | 156,1 |
| ZA | 91,4 |
| ZZ | 133,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

236,2

MA

94,1

SN

174,1

TN

107,9

TR

110,0

ZZ

144,5

0707 00 05

MA

83,5

TR

171,2

ZZ

127,4

0709 91 00

TN

173,6

ZZ

173,6

0709 93 10

MA

41,8

TR

158,0

ZZ

99,9

0805 10 20

EG

47,1

IL

64,8

MA

50,6

TN

56,6

TR

63,7

ZZ

56,6

0805 20 10

IL

121,3

MA

89,3

TR

84,6

ZZ

98,4

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

137,8

JM

161,2

MA

109,3

TR

71,8

US

130,0

ZZ

122,0

0805 50 10

EG

90,7

MA

85,9

TR

88,1

ZZ

88,2

0808 10 80

CL

93,2

US

123,9

ZZ

108,6

0808 30 90

CL

221,4

CN

63,3

TR

156,1

ZA

91,4

ZZ

133,1

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 2016.2.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 50/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 50/30

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/265 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. február 25.)

a MELCO motorgenerátornak a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológiaként való, a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő jóváhagyásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi integrált megközelítés keretében az új személygépkocsikra vonatkozó kibocsátási követelmények meghatározásáról szóló, 2009. április 23-i 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A gyártó, az Unióban a Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V. által képviselt Mitsubishi Electric Corporation (MELCO) (a továbbiakban: kérelmező) 2015. május 27-én kérelmet nyújtott be második innovatív technológiája, a MELCO motorgenerátor jóváhagyására. A Bizottság a 725/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 4. cikkével összhangban megvizsgálta, hogy a kérelem hiánytalan-e. A kérelem hiánytalannak bizonyult, így a rendelet 10. cikkének (2) bekezdése szerint 2015. május 28-tól számítandó a határidő, amelyen belül a Bizottságnak értékelnie kell a kérelmet. |
| --- | --- |

(1)

A gyártó, az Unióban a Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V. által képviselt Mitsubishi Electric Corporation (MELCO) (a továbbiakban: kérelmező) 2015. május 27-én kérelmet nyújtott be második innovatív technológiája, a MELCO motorgenerátor jóváhagyására. A Bizottság a 725/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 4. cikkével összhangban megvizsgálta, hogy a kérelem hiánytalan-e. A kérelem hiánytalannak bizonyult, így a rendelet 10. cikkének (2) bekezdése szerint 2015. május 28-tól számítandó a határidő, amelyen belül a Bizottságnak értékelnie kell a kérelmet.

| (2) | A Bizottság a 443/2009/EK rendelet 12. cikkének, a 725/2011/EU végrehajtási rendeletnek, valamint az innovatív technológiák jóváhagyásának a 443/2009/EK rendelet alapján történő kérelmezésére vonatkozó technikai iránymutatásnak (3) (a továbbiakban: technikai iránymutatás) megfelelően értékelte a kérelmet. A kérelemben benyújtott információk igazolják, hogy teljesülnek a 443/2009/EK rendelet 12. cikkében, valamint a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 2. és 4. cikkében foglalt feltételek és kritériumok. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a 443/2009/EK rendelet 12. cikkének, a 725/2011/EU végrehajtási rendeletnek, valamint az innovatív technológiák jóváhagyásának a 443/2009/EK rendelet alapján történő kérelmezésére vonatkozó technikai iránymutatásnak (3) (a továbbiakban: technikai iránymutatás) megfelelően értékelte a kérelmet. A kérelemben benyújtott információk igazolják, hogy teljesülnek a 443/2009/EK rendelet 12. cikkében, valamint a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 2. és 4. cikkében foglalt feltételek és kritériumok.

| (3) | A MELCO motorgenerátor a szokásos váltakozó áramú generátorokéhoz hasonló generátorfunkcióval rendelkezik. Az összehasonlítási alapul szolgáló váltakozó áramú generátorhoz képest egy ultranagy sűrűségű tekercselési módszerrel előállított, különösen magas kitöltési tényezőjű állórész és egy új kétirányú hűtőszerkezet révén csökkenti az állórész rézveszteségét. Emellett egy minőségi elektromágneses acélból készült, vékony állórészmaggal csökkenti az állórész vasveszteségét. Végül pedig egy újfajta, félvezető fémoxidból készült térvezérlésű tranzisztormodullal csökkenti az egyenirányítási veszteséget. |
| --- | --- |

(3)

A MELCO motorgenerátor a szokásos váltakozó áramú generátorokéhoz hasonló generátorfunkcióval rendelkezik. Az összehasonlítási alapul szolgáló váltakozó áramú generátorhoz képest egy ultranagy sűrűségű tekercselési módszerrel előállított, különösen magas kitöltési tényezőjű állórész és egy új kétirányú hűtőszerkezet révén csökkenti az állórész rézveszteségét. Emellett egy minőségi elektromágneses acélból készült, vékony állórészmaggal csökkenti az állórész vasveszteségét. Végül pedig egy újfajta, félvezető fémoxidból készült térvezérlésű tranzisztormodullal csökkenti az egyenirányítási veszteséget.

| (4) | A kérelmező igazolta, hogy a kérelemben leírt típusú motorgenerátor a 725/2011/EU rendelet 2. cikke (2) bekezdésének a) pontjának megfelelően a referenciaévben, 2009-ben nyilvántartásba vett új személygépkocsik legfeljebb 3 %-ába volt beszerelve. |
| --- | --- |

(4)

A kérelmező igazolta, hogy a kérelemben leírt típusú motorgenerátor a 725/2011/EU rendelet 2. cikke (2) bekezdésének a) pontjának megfelelően a referenciaévben, 2009-ben nyilvántartásba vett új személygépkocsik legfeljebb 3 %-ába volt beszerelve.

| (5) | Annak meghatározásához, hogy ez az innovatív technológia a járművekbe beépítve mekkora szén-dioxid-kibocsátáscsökkentést tesz lehetővé, meg kell határozni a viszonyítási alapul vett technológiát, amelyhez az innovatív technológia hatékonyságát a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 5. és 8. cikke szerint hasonlítani kell. A kérelmező által választott, a technikai iránymutatásban ismertetett egyszerűsített megközelítés szerint helyénvaló a kérelmező által kijelölt, 67 %-os hatékonyságú, 12 V-os váltakozó áramú generátort venni viszonyítási alapul. |
| --- | --- |

(5)

Annak meghatározásához, hogy ez az innovatív technológia a járművekbe beépítve mekkora szén-dioxid-kibocsátáscsökkentést tesz lehetővé, meg kell határozni a viszonyítási alapul vett technológiát, amelyhez az innovatív technológia hatékonyságát a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 5. és 8. cikke szerint hasonlítani kell. A kérelmező által választott, a technikai iránymutatásban ismertetett egyszerűsített megközelítés szerint helyénvaló a kérelmező által kijelölt, 67 %-os hatékonyságú, 12 V-os váltakozó áramú generátort venni viszonyítási alapul.

| (6) | A kérelmező olyan képleteken alapuló módszert dolgozott ki a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésének vizsgálatára és kiszámítására, amely képletek összhangban állnak a technikai iránymutatásban szereplő egyszerűsített megközelítésben a hatékony váltakozó áramú generátorok tekintetében ismertetett képletekkel. A statisztikai szignifikancia pontos meghatározása érdekében azonban a képletben azt is figyelembe kell venni, hogy a motorgenerátor tömegét is értékelni kell az összehasonlítási alapul szolgáló váltakozó áramú generátor tömegéhez (7 kg) viszonyítva. Annak érdekében, hogy biztosan ugyanazokat a súlyozó tényezőket és fordulatszámpontokat alkalmazzák, a gyártónak a kibocsátáscsökkentés igazolására bizonyítania kell, hogy a MELCO motorgenerátor fordulatszám-tartományai megfelelnek a váltakozó áramú generátorokra vonatkozó fordulatszám-tartományoknak. A vizsgálati módszer – a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 6. cikkének megfelelően – ellenőrizhető, megismételhető és összehasonlítható eredményeket ad, és megvalósítható módon, szilárd statisztikai szignifikanciával tudja bizonyítani a vizsgált innovatív technológia szén-dioxid-kibocsátáscsökkentési hozadékait. |
| --- | --- |

(6)

A kérelmező olyan képleteken alapuló módszert dolgozott ki a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésének vizsgálatára és kiszámítására, amely képletek összhangban állnak a technikai iránymutatásban szereplő egyszerűsített megközelítésben a hatékony váltakozó áramú generátorok tekintetében ismertetett képletekkel. A statisztikai szignifikancia pontos meghatározása érdekében azonban a képletben azt is figyelembe kell venni, hogy a motorgenerátor tömegét is értékelni kell az összehasonlítási alapul szolgáló váltakozó áramú generátor tömegéhez (7 kg) viszonyítva. Annak érdekében, hogy biztosan ugyanazokat a súlyozó tényezőket és fordulatszámpontokat alkalmazzák, a gyártónak a kibocsátáscsökkentés igazolására bizonyítania kell, hogy a MELCO motorgenerátor fordulatszám-tartományai megfelelnek a váltakozó áramú generátorokra vonatkozó fordulatszám-tartományoknak. A vizsgálati módszer – a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 6. cikkének megfelelően – ellenőrizhető, megismételhető és összehasonlítható eredményeket ad, és megvalósítható módon, szilárd statisztikai szignifikanciával tudja bizonyítani a vizsgált innovatív technológia szén-dioxid-kibocsátáscsökkentési hozadékait.

| (7) | Az előzőek alapján a kérelmező kellően bizonyította, hogy az innovatív technológia legalább 1 g/km-rel csökkentette a szén-dioxid-kibocsátást. |
| --- | --- |

(7)

Az előzőek alapján a kérelmező kellően bizonyította, hogy az innovatív technológia legalább 1 g/km-rel csökkentette a szén-dioxid-kibocsátást.

| (8) | Az innovatív technológiából eredő csökkentés részben tanúsítható a standard vizsgálati ciklus alapján, az innovatív technológiával felszerelt járműnek a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 11. cikke szerinti minősítéséhez a végső összes csökkentést pedig a szóban forgó végrehajtási rendelet 8. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerint kell meghatározni. |
| --- | --- |

(8)

Az innovatív technológiából eredő csökkentés részben tanúsítható a standard vizsgálati ciklus alapján, az innovatív technológiával felszerelt járműnek a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 11. cikke szerinti minősítéséhez a végső összes csökkentést pedig a szóban forgó végrehajtási rendelet 8. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerint kell meghatározni.

| (9) | Az ellenőrzési jelentés, amelyet az akkreditált műszaki szolgálat, az UTAC – egy független és tanúsított szervezet – készített el, megerősíti a kérelemben szereplő megállapításokat. |
| --- | --- |

(9)

Az ellenőrzési jelentés, amelyet az akkreditált műszaki szolgálat, az UTAC – egy független és tanúsított szervezet – készített el, megerősíti a kérelemben szereplő megállapításokat.

| (10) | A Bizottságnak ezért nincs ellenvetése a szóban forgó innovatív technológia jóváhagyásával szemben. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottságnak ezért nincs ellenvetése a szóban forgó innovatív technológia jóváhagyásával szemben.

| (11) | A 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) I., VIII. és IX. melléklete szerinti típus-jóváhagyási dokumentációkban feltüntetendő általános ökoinnovációs kód meghatározása céljából meg kell állapítani az e határozattal jóváhagyott innovatív technológia egyedi kódját, |
| --- | --- |

(11)

A 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) I., VIII. és IX. melléklete szerinti típus-jóváhagyási dokumentációkban feltüntetendő általános ökoinnovációs kód meghatározása céljából meg kell állapítani az e határozattal jóváhagyott innovatív technológia egyedi kódját,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A Bizottság a 443/2009/EK rendelet 12. cikke értelmében vett innovatív technológiaként jóváhagyja az Unióban a Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V. által képviselt Mitsubishi Electric Corporation (MELCO) által benyújtott kérelemben leírt, M1 kategóriájú járművekbe szánt MELCO motorgenerátort.

(2)   Az (1) bekezdésben említett motorgenerátor alkalmazásából eredő szén-dioxid-kibocsátáscsökkentést a mellékletben foglalt módszerrel kell megállapítani.

(3)   Az e határozattal jóváhagyott innovatív technológia típus-jóváhagyási dokumentációban feltüntetendő ökoinnovációs kódja: „16”.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 25-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 140., 2009.6.5., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2011. július 25-i 725/2011/EU végrehajtási rendelete a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológiák jóváhagyási és minősítési eljárásának megállapításáról (HL L 194., 2011.7.26., 19. o.).

2

(3)  https://circabc.europa.eu/d/a/workspace/SpacesStore/42c4a33e-6fd7-44aa-adac-f28620bd436f/Technical%20Guidelines%20February%202013.pdf

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK irányelve a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról (keretirányelv) (HL L 263., 2007.10.9., 1. o.).

4

---

MELLÉKLET

1.   BEVEZETÉS

Ahhoz, hogy megállapítható legyen, mekkora szén-dioxid-kibocsátáscsökkentés tulajdonítható a motorgenerátor M1 kategóriájú járművekben való alkalmazásának, a következőket kell megadni:

| (1) | a vizsgálati feltételek; |
| --- | --- |

(1)

a vizsgálati feltételek;

| (2) | a vizsgálati berendezés; |
| --- | --- |

(2)

a vizsgálati berendezés;

| (3) | az innovatív technológia és a viszonyítási alapul vett technológia hatékonyságának meghatározása; |
| --- | --- |

(3)

az innovatív technológia és a viszonyítási alapul vett technológia hatékonyságának meghatározása;

| (4) | a szén-dioxid-kibocsátáscsökkentés kiszámítása; |
| --- | --- |

(4)

a szén-dioxid-kibocsátáscsökkentés kiszámítása;

| (5) | az eredmények statisztikai hibájának és szignifikanciájának kiszámítása. |
| --- | --- |

(5)

az eredmények statisztikai hibájának és szignifikanciájának kiszámítása.

2.   SZIMBÓLUMOK, PARAMÉTEREK ÉS MÉRTÉKEGYSÉGEK

Latin betűs szimbólumok

| | – | szén-dioxid-kibocsátáscsökkentés (g CO2/km) |
| --- | --- | --- |
| CO2 | – | szén-dioxid |
| CF | – | az átváltási tényező (l/100 km) – (g CO2/km) (gCO2/l) a 3. táblázat meghatározása szerint |
| h | – | frekvencia az 1. táblázat meghatározása szerint |
| I | – | az áramerősség, amelyen a mérést el kell végezni (A) |
| m | – | a mintán végzett mérések száma |
| M | – | nyomaték (Nm) |
| n | – | forgási sebesség (min– 1) az 1. táblázat meghatározása szerint |
| P | – | Teljesítmény (W) |
| | – | a motorgenerátor hatékonyságának szórása (%) |
| | – | a motorgenerátor hatékonysága átlagának szórása (%) |
| | – | a teljes szén-dioxid-kibocsátáscsökkentés szórása (g CO2/km) |
| U | – | a vizsgálati feszültség, amelyen a mérést el kell végezni (V) |
| v | – | az új európai menetciklus (NEDC) átlagsebessége (km/h) |
| VPe | – | a tényleges energiafogyasztás (l/kWh) a 2. táblázat meghatározása szerint |
| | – | a számított szén-dioxid-kibocsátáscsökkentés érzékenysége a motorgenerátor hatékonyságára |

Formula

–

szén-dioxid-kibocsátáscsökkentés (g CO2/km)

CO2

–

szén-dioxid

CF

–

az átváltási tényező (l/100 km) – (g CO2/km) (gCO2/l) a 3. táblázat meghatározása szerint

h

–

frekvencia az 1. táblázat meghatározása szerint

I

–

az áramerősség, amelyen a mérést el kell végezni (A)

m

–

a mintán végzett mérések száma

M

–

nyomaték (Nm)

n

–

forgási sebesség (min– 1) az 1. táblázat meghatározása szerint

P

–

Teljesítmény (W)

Formula

–

a motorgenerátor hatékonyságának szórása (%)

Formula

–

a motorgenerátor hatékonysága átlagának szórása (%)

Formula

–

a teljes szén-dioxid-kibocsátáscsökkentés szórása (g CO2/km)

U

–

a vizsgálati feszültség, amelyen a mérést el kell végezni (V)

v

–

az új európai menetciklus (NEDC) átlagsebessége (km/h)

VPe

–

a tényleges energiafogyasztás (l/kWh) a 2. táblázat meghatározása szerint

Image 1

–

a számított szén-dioxid-kibocsátáscsökkentés érzékenysége a motorgenerátor hatékonyságára

Görög betűs szimbólumok

| Δ | – | különbség |
| --- | --- | --- |
| ηB | – | a viszonyítási alapul vett váltakozó áramú generátor hatékonysága (%) |
| ηMG | – | a motorgenerátor hatékonysága (%) |
| | – | a motorgenerátor átlagos hatékonysága az i munkaponton (%) |

Δ

–

különbség

ηB

–

a viszonyítási alapul vett váltakozó áramú generátor hatékonysága (%)

ηMG

–

a motorgenerátor hatékonysága (%)

Formula

–

a motorgenerátor átlagos hatékonysága az i munkaponton (%)

Alsó indexek

Az (i) alsó index a munkapontra utal

A (j) alsó index a mintán végzett mérésre utal

| MG | – | motorgenerátor |
| --- | --- | --- |
| m | – | mechanikai |
| RW | – | valós körülmények |
| TA | – | típus-jóváhagyási körülmények |
| B | – | viszonyítási alap |

MG

–

motorgenerátor

m

–

mechanikai

RW

–

valós körülmények

TA

–

típus-jóváhagyási körülmények

B

–

viszonyítási alap

3.   VIZSGÁLATI KÖRÜLMÉNYEK

A vizsgálati körülményeknek meg kell felelniük az ISO 8854:2012 szabványban (1) meghatározott követelményeknek.

4.   VIZSGÁLATI BERENDEZÉS

A vizsgálati berendezésnek meg kell felelnie az ISO 8854:2012 szabvány (1) előírásainak.

5.   MÉRÉSEK ÉS A HATÉKONYSÁG MEGHATÁROZÁSA

A motorgenerátor hatékonyságát az ISO 8854:2012 szabvány szerint kell meghatározni, kivéve az e bekezdésben meghatározott elemeket.

A típusjóváhagyó hatóság számára bizonyítani kell, hogy a motorgenerátor fordulatszám-tartományai megfelelnek az alábbiakban leírtaknak. A méréseket az 1. táblázatban meghatározott különböző i munkapontokon kell elvégezni. A motorgenerátor áramerőssége a meghatározás szerint valamennyi munkaponton a névleges áramerősség fele. A motorgenerátor feszültségének és kimeneti áramerősségének minden fordulatszámon állandónak kell lennie: a feszültségnek 14,3 V-nak kell lennie.

1. táblázat

Munkapontok

| Munkapont
  i | Tartásidő
  (s) | Forgási sebesség
  ni [min– 1] | Frekvencia
  hi |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 200 | 1 800 | 0,25 |
| 2 | 1 200 | 3 000 | 0,40 |
| 3 | 600 | 6 000 | 0,25 |
| 4 | 300 | 10 000 | 0,10 |

Munkapont

i

Tartásidő

(s)

Forgási sebesség

ni [min– 1]

Frekvencia

hi

1

1 200

1 800

0,25

2

1 200

3 000

0,40

3

600

6 000

0,25

4

300

10 000

0,10

A hatékonyságot az 1. képlettel kell kiszámítani.

1. képlet

Formula

Minden hatékonyságmérést egymás után legalább ötször kell elvégezni. Az egyes munkapontokon végzett mérések átlagát (
  Formula
  ) ki kell kiszámítani.

A motorgenerátor hatékonyságát (ηMG) a 2. képlettel kell kiszámítani.

2. képlet

Formula

A 3. képlet szerint a motorgenerátor valós körülmények között (ΔPmRW) és típus-jóváhagyási körülmények között (ΔPmTA) is mechanikaienergia-megtakarításhoz vezet.

3. képlet

ΔPm = ΔPmRW – ΔPmTA

ahol a valós körülmények között megtakarított mechanikai energiát (ΔPmRW) a 4. képlet szerint, a típus-jóváhagyási körülmények között megtakarított mechanikai energiát (ΔPmTA) pedig az 5. képlet szerint kell kiszámítani.

4. képlet

Formula

5. képlet

Formula

ahol

| PRW | : | a teljesítményigény valós körülmények között (W), azaz 750 W; |
| --- | --- | --- |
| PTA | : | a teljesítményigény típus-jóváhagyási körülmények között (W), azaz 350 W; |
| ηB | : | a viszonyítási alapul vett váltakozó áramú generátor hatékonysága (%), azaz 67 %. |

PRW

:

a teljesítményigény valós körülmények között (W), azaz 750 W;

PTA

:

a teljesítményigény típus-jóváhagyási körülmények között (W), azaz 350 W;

ηB

:

a viszonyítási alapul vett váltakozó áramú generátor hatékonysága (%), azaz 67 %.

6.   A SZÉN-DIOXID-KIBOCSÁTÁSCSÖKKENTÉS KISZÁMÍTÁSA

A motorgenerátor révén elért szén-dioxid-kibocsátáscsökkentést a következő képlettel kell kiszámítani.

6. képlet

Formula

ahol

| v | : | az új európai menetciklus (NEDC) átlagsebessége (km/h), azaz 33,58 km/h; |
| --- | --- | --- |
| VPe | : | a tényleges energiafogyasztás (l/kWh) a következő 2. táblázat meghatározása szerint

  2. táblázat


  A tényleges energiafogyasztás







  Motortípus | A tényleges energiafogyasztás (VPe)
  (l/kWh) |
| Benzin | 0,264 |
| Benzin (turbófeltöltős motor) | 0,280 |
| Gázolaj | 0,220 |

v

:

az új európai menetciklus (NEDC) átlagsebessége (km/h), azaz 33,58 km/h;

VPe

:

a tényleges energiafogyasztás (l/kWh) a következő 2. táblázat meghatározása szerint

2. táblázat

A tényleges energiafogyasztás

Motortípus

A tényleges energiafogyasztás (VPe)

(l/kWh)

Benzin

0,264

Benzin (turbófeltöltős motor)

0,280

Gázolaj

0,220

CF

:

az átváltási tényező (l/100 km) – (g CO2/km) (gCO2/l) a következő 3. táblázat meghatározása szerint

3. táblázat

A tüzelőanyag-átváltási tényező

| A tüzelőanyag típusa | Az átváltási tényező (l/100 km) – (g CO2/km) (CF)
  (gCO2/l) |
| --- | --- |
| Benzin | 2 330 |
| Gázolaj | 2 640 |

A tüzelőanyag típusa

Az átváltási tényező (l/100 km) – (g CO2/km) (CF)

(gCO2/l)

Benzin

2 330

Gázolaj

2 640

7.   A STATISZTIKAI HIBA KISZÁMÍTÁSA

A vizsgálati módszer eredményének a mérések által okozott statisztikai hibáit mennyiségileg meg kell határozni. Minden munkapontra ki kell számítani a szórást a következő képlet szerint:

7. képlet

Formula

A motorgenerátor hatékonysági értékének szórását (
  Formula
  ) a 8. képlettel kell kiszámítani:

8. képlet

Formula

A motorgenerátor hatékonyságának szórása (
  Formula
  ) a szén-dioxid-kibocsátáscsökkentés értékének (
  Formula
  ) hibájához vezet. Ezt a hibát a 9. képlettel kell kiszámítani:

9. képlet

Image 2

8.   A STATISZTIKAI SZIGNIFIKANCIA

Valamennyi motorgenerátorral felszerelt járműtípus, -változat és -kivitel esetében igazolni kell, hogy a 9. képlettel kiszámított szén-dioxid-kibocsátáscsökkentés hibája nem haladja meg az összes szén-dioxid-kibocsátáscsökkentés és a 725/2011/EU rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott legkisebb kibocsátáscsökkentési küszöbérték különbségét (lásd a 10. képletet).

10. képlet

Formula

ahol:

| MT | : | a legkisebb küszöbérték (g CO2/km), azaz 1 gCO2/km |
| --- | --- | --- |
| | : | szén-dioxid-korrekciós tényező a motorgenerátor és a viszonyítási alapul vett váltakozó áramú generátor közötti pozitív tömegkülönbség miatt. A

  esetében a 4. táblázatban szereplő adatokat kell használni.

  4. táblázat


  Szén-dioxid-korrekciós tényező a plusztömeg miatt







  A tüzelőanyag típusa | Szén-dioxid-korrekciós tényező a plusztömeg (

  ) miatt
  (g CO2/km) |
| Benzin | 0,0277 · Δm |
| Gázolaj | 0,0383 · Δm |

MT

:

a legkisebb küszöbérték (g CO2/km), azaz 1 gCO2/km

Formula

:

szén-dioxid-korrekciós tényező a motorgenerátor és a viszonyítási alapul vett váltakozó áramú generátor közötti pozitív tömegkülönbség miatt. A
  Formula
  esetében a 4. táblázatban szereplő adatokat kell használni.

4. táblázat

Szén-dioxid-korrekciós tényező a plusztömeg miatt

A tüzelőanyag típusa

Szén-dioxid-korrekciós tényező a plusztömeg (
  Formula
  ) miatt

(g CO2/km)

Benzin

0,0277 · Δm

Gázolaj

0,0383 · Δm

A 4. táblázat Δm a motorgenerátor beszerelése miatti plusztömeg. Ez a motorgenerátor tömege és a viszonyítási alapul vett váltakozó áramú generátor tömege közötti pozitív különbség. A viszonyítási alapul vett váltakozó áramú generátor tömege 7 kg.

9.   A JÁRMŰVEKBE BEÉPÍTENDŐ MOTORGENERÁTOR

A típusjóváhagyó hatóságnak az e mellékletben előírt vizsgálati módszert alkalmazva, a motorgenerátoron és a viszonyítási alapul vett váltakozó áramú generátoron végzett mérések alapján kell tanúsítania a szén-dioxid-kibocsátáscsökkentést. Ha a szén-dioxid-kibocsátáscsökkentés mértéke nem éri el a 725/2011/EU rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott küszöbértéket, a rendelet 11. cikke (2) bekezdésének második albekezdését kell alkalmazni.

---

(1)  ISO 8854:2012 Közúti járművek. Feszültségszabályozóval ellátott generátorok. Vizsgálati módszerek és általános követelmények.

Hivatkozási szám: ISO 8854:2012, közzétéve 2012. június 1-jén.

---