# Euroopa Liidu L 323/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 323 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide7. november 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 323

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide7. november 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/764/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 27. märts 2014, riigiabikava SA.36139 (13/C) (ex 13/N) kohta, mida Ühendkuningriik kavatseb rakendada seoses videomängudega
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 1786 all)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/765/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 25. juuni 2014, riigiabi nr SA.20949 (C 23/06) – Poola – Technologie Buczek kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 4099 all)

   (
  1
  ) | 9 |
| | | 2014/766/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 9. juuli 2014, mis käsitleb biokütuse maksuvabastust sisaldavat abikava SA.18042 (2013/C) (ex MX 17/2009) (ex NN 61/2004), mida on rakendanud Hispaania
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 4530 all)

   (
  1
  ) | 12 |
| | | 2014/767/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 23. juuli 2013, riigiabi SA.35062 (13/N-2) kohta, mida Portugal andis ettevõtjale Caixa Geral de Depósitos
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 4801 all)

   (
  1
  ) | 19 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 85 — Ühtsed sätted, mis käsitlevad M- ja N-kategooriasse kuuluvate mootorsõidukite liikumapanemiseks ette nähtud sisepõlemismootorite või elektriliste jõuülekandeseadmete tüübikinnitamist seoses elektriliste jõuülekandeseadmete kasuliku võimsuse ja 30 minuti maksimumvõimsuse mõõtmisega | 52 |
| | * | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 115 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse järgmiste lisasüsteemide tüübikinnitust: I.mootorsõidukitele paigaldatavad veeldatud naftagaasi lisasüsteemid veeldatud naftagaasi (LPG) kasutamiseks kütusena – II.mootorsõidukitele paigaldatavad surumaagaasi lisasüsteemid surumaagaasi (CNG) kasutamiseks kütusena | 91 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

2014/764/EL

*

Komisjoni otsus, 27. märts 2014, riigiabikava SA.36139 (13/C) (ex 13/N) kohta, mida Ühendkuningriik kavatseb rakendada seoses videomängudega
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 1786 all)

   (
  1
  )

ex

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 1786 all)

1

1

2014/765/EL

*

Komisjoni otsus, 25. juuni 2014, riigiabi nr SA.20949 (C 23/06) – Poola – Technologie Buczek kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 4099 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4099 all)

1

9

2014/766/EL

*

Komisjoni otsus, 9. juuli 2014, mis käsitleb biokütuse maksuvabastust sisaldavat abikava SA.18042 (2013/C) (ex MX 17/2009) (ex NN 61/2004), mida on rakendanud Hispaania
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 4530 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4530 all)

1

12

2014/767/EL

*

Komisjoni otsus, 23. juuli 2013, riigiabi SA.35062 (13/N-2) kohta, mida Portugal andis ettevõtjale Caixa Geral de Depósitos
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 4801 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 4801 all)

1

19

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 85 — Ühtsed sätted, mis käsitlevad M- ja N-kategooriasse kuuluvate mootorsõidukite liikumapanemiseks ette nähtud sisepõlemismootorite või elektriliste jõuülekandeseadmete tüübikinnitamist seoses elektriliste jõuülekandeseadmete kasuliku võimsuse ja 30 minuti maksimumvõimsuse mõõtmisega

52

*

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 115 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse järgmiste lisasüsteemide tüübikinnitust: I.mootorsõidukitele paigaldatavad veeldatud naftagaasi lisasüsteemid veeldatud naftagaasi (LPG) kasutamiseks kütusena – II.mootorsõidukitele paigaldatavad surumaagaasi lisasüsteemid surumaagaasi (CNG) kasutamiseks kütusena

91

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 7.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/1

---

KOMISJONI OTSUS,

27. märts 2014,

riigiabikava SA.36139 (13/C) (ex 13/N)

kohta, mida Ühendkuningriik kavatseb rakendada seoses videomängudega

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 1786 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/764/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles vastavalt eespool nimetatud sätetele (1) kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi ja võttes neid arvesse

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Ühendkuningriik andis 25. jaanuaril 2013. aastal komisjonile teada oma kavatsusest kehtestada ajavahemikuks 1. aprillist 2013 kuni 31. märtsini 2017 videomängudega seotud maksusoodustus. Komisjon küsis 7. märtsil 2013. aastal saadetud kirjaga lisateavet, mille Ühendkuningriik esitas 22. märtsil 2013. aastal saadetud kirjaga. |
| --- | --- |

(1)

Ühendkuningriik andis 25. jaanuaril 2013. aastal komisjonile teada oma kavatsusest kehtestada ajavahemikuks 1. aprillist 2013 kuni 31. märtsini 2017 videomängudega seotud maksusoodustus. Komisjon küsis 7. märtsil 2013. aastal saadetud kirjaga lisateavet, mille Ühendkuningriik esitas 22. märtsil 2013. aastal saadetud kirjaga.

| (2) | 16. aprilli 2013. aasta kirjas teatas komisjon Ühendkuningriigile otsusest algatada kavandatud abimeetme puhul Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus. |
| --- | --- |

(2)

16. aprilli 2013. aasta kirjas teatas komisjon Ühendkuningriigile otsusest algatada kavandatud abimeetme puhul Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus.

| (3) | Komisjoni otsus algatada menetlus (edaspidi „algatamisotsus”) avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsus algatada menetlus (edaspidi „algatamisotsus”) avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi.

| (4) | Ühendkuningriik esitas oma märkused otsuse kohta 17. mai 2013. aasta kirjaga. Lisaks sellele sai komisjon märkusi huvitatud isikutelt. Komisjon edastas need märkused Ühendkuningriigile, kellele anti võimalus vastata. Ühendkuningriigi vastused saadi 22. augusti 2013. aasta kirjadega. Komisjon küsis 7. oktoobri 2013. aasta kirjaga Ühendkuningriigilt lisateavet. Ühendkuningriik vastas 4. novembri 2013. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(4)

Ühendkuningriik esitas oma märkused otsuse kohta 17. mai 2013. aasta kirjaga. Lisaks sellele sai komisjon märkusi huvitatud isikutelt. Komisjon edastas need märkused Ühendkuningriigile, kellele anti võimalus vastata. Ühendkuningriigi vastused saadi 22. augusti 2013. aasta kirjadega. Komisjon küsis 7. oktoobri 2013. aasta kirjaga Ühendkuningriigilt lisateavet. Ühendkuningriik vastas 4. novembri 2013. aasta kirjaga.

II.   MEETME KIRJELDUS JA MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (5) | Videomängudega seotud maksusoodustust võimaldava Ühendkuningriigi meetme eesmärk on ajendada videomängude arendajaid tootma Briti või Euroopa kultuuritaustaga videomänge. Meetme eeskujuks on filmidega seotud Ühendkuningriigi maksusoodustus, mille komisjon kiitis heaks 2006. aastal (3) ja mida pikendati 2011. aastal (4)31. detsembrini 2015. |
| --- | --- |

(5)

Videomängudega seotud maksusoodustust võimaldava Ühendkuningriigi meetme eesmärk on ajendada videomängude arendajaid tootma Briti või Euroopa kultuuritaustaga videomänge. Meetme eeskujuks on filmidega seotud Ühendkuningriigi maksusoodustus, mille komisjon kiitis heaks 2006. aastal (3) ja mida pikendati 2011. aastal (4)31. detsembrini 2015.

| (6) | Kava kohaselt kuni 2017. aasta märtsini kohaldatava meetme kavandatud eelarve on kokku 115 miljonit Inglise naela. Eelarveaastal 2013/2014 on kavandatud kulutusi 10 miljoni Inglise naela ulatuses ning järgneval kolmel eelarveaastal peaksid kulutused olema 35 miljonit Inglise naela aastas. Abi rahastab Ühendkuningriigi majandus- ja rahandusministeerium. Briti Filmiinstituudi sertifitseerimisüksus vastutab britilike mängude sertifitseerimise taotluste hindamise eest. |
| --- | --- |

(6)

Kava kohaselt kuni 2017. aasta märtsini kohaldatava meetme kavandatud eelarve on kokku 115 miljonit Inglise naela. Eelarveaastal 2013/2014 on kavandatud kulutusi 10 miljoni Inglise naela ulatuses ning järgneval kolmel eelarveaastal peaksid kulutused olema 35 miljonit Inglise naela aastas. Abi rahastab Ühendkuningriigi majandus- ja rahandusministeerium. Briti Filmiinstituudi sertifitseerimisüksus vastutab britilike mängude sertifitseerimise taotluste hindamise eest.

| (7) | Ettevõtjad, kes peavad maksma Ühendkuningriigi äriühingu tulumaksu ja kes arendavad abimeetme tingimustele vastavaid videomänge, saaksid Ühendkuningriigis kasutatavate või tarbitavate kaupade ja teenustega seotud kulutuste pealt taotleda maksusoodustust maksimaalselt 25 % ulatuses tootmiseelarvest. Maksusoodustus arvutatakse nii, et videomängude maksustatavast tulust arvutatakse täiendavalt maha abimeetme tingimustele vastavad tootmiskulud. Täiendavalt tohib maha arvata kuni 80 % tootmiseelarvest. Juhul kui abisaaja on raamatupidamise aruandeperioodil kandnud kahju, võib ta taotleda maksukrediidi väljamaksmist. Äriühingu tulumaksu käsitleva 2009. aasta seaduse muutmiseelnõu osa 1217CF(3) kohaselt piirduvad abikõlblikud kulud kujundamise, tootmise ja testimisega seotud põhikuludega. |
| --- | --- |

(7)

Ettevõtjad, kes peavad maksma Ühendkuningriigi äriühingu tulumaksu ja kes arendavad abimeetme tingimustele vastavaid videomänge, saaksid Ühendkuningriigis kasutatavate või tarbitavate kaupade ja teenustega seotud kulutuste pealt taotleda maksusoodustust maksimaalselt 25 % ulatuses tootmiseelarvest. Maksusoodustus arvutatakse nii, et videomängude maksustatavast tulust arvutatakse täiendavalt maha abimeetme tingimustele vastavad tootmiskulud. Täiendavalt tohib maha arvata kuni 80 % tootmiseelarvest. Juhul kui abisaaja on raamatupidamise aruandeperioodil kandnud kahju, võib ta taotleda maksukrediidi väljamaksmist. Äriühingu tulumaksu käsitleva 2009. aasta seaduse muutmiseelnõu osa 1217CF(3) kohaselt piirduvad abikõlblikud kulud kujundamise, tootmise ja testimisega seotud põhikuludega.

| (8) | Videomängudega seotud Ühendkuningriigi maksusoodustuse puhul kohaldatakse kultuuritesti, mis on sarnane kultuuritestiga, mida kohaldati Ühendkuningriigi filmidega seotud maksusoodustuse puhul. Mõlemad testid koosnevad neljast osast: kultuuriline sisu, kultuuriline panus, Ühendkuningriigi kultuurikeskuste kasutamine ning selliste kultuuritöötajate kaasamine, kes elavad või asuvad Ühendkuningriigis või EMPs. |
| --- | --- |

(8)

Videomängudega seotud Ühendkuningriigi maksusoodustuse puhul kohaldatakse kultuuritesti, mis on sarnane kultuuritestiga, mida kohaldati Ühendkuningriigi filmidega seotud maksusoodustuse puhul. Mõlemad testid koosnevad neljast osast: kultuuriline sisu, kultuuriline panus, Ühendkuningriigi kultuurikeskuste kasutamine ning selliste kultuuritöötajate kaasamine, kes elavad või asuvad Ühendkuningriigis või EMPs.

| (9) | Kuna teavitatud meedet rahastatakse selliste maksude mahaarvamise kaudu, mis tavapäraselt tuleks tasuda riigieelarvesse, on meetme rahastajaks riik. Videomänge toodetakse mitmes liikmesriigis ning selliste videomängude jaoks on olemas siseturg. Nende mängudega seoses antav toetus võib seega mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust ja konkurentsi. Sellest tulenevalt leidis komisjon menetluse algatamise otsuses, et meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Komisjon kahtles selles, kas abi on siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(9)

Kuna teavitatud meedet rahastatakse selliste maksude mahaarvamise kaudu, mis tavapäraselt tuleks tasuda riigieelarvesse, on meetme rahastajaks riik. Videomänge toodetakse mitmes liikmesriigis ning selliste videomängude jaoks on olemas siseturg. Nende mängudega seoses antav toetus võib seega mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust ja konkurentsi. Sellest tulenevalt leidis komisjon menetluse algatamise otsuses, et meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Komisjon kahtles selles, kas abi on siseturuga kokkusobiv.

| (10) | Esiteks kahtles komisjon selles, kas territoriaalsete tingimuste sidumine sellise abiga on vajalik või proportsionaalne. Ühendkuningriik on lähtunud kavandatud abikava ülesehituse väljatöötamisel filmidega seotud Ühendkuningriigi maksusoodustuse kava ülesehitusest. Sellepärast on Ühendkuningriik teinud ettepaneku, et maksusoodustus kehtiks ainult nende kaupade või teenustega seotud kulutustele, mida kasutatakse või tarbitakse Ühendkuningriigis. Kuid filmidega seotud maksusoodustuse puhul kasutatakse spetsiaalset erandit tavapärasest territoriaalsete piirangute keelust. Selle erandi kasutamine on lubatud filme käsitleva teatise (5) kohaselt ainult filmide ja telesaadete, mitte aga videomängude tootmise toetamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Esiteks kahtles komisjon selles, kas territoriaalsete tingimuste sidumine sellise abiga on vajalik või proportsionaalne. Ühendkuningriik on lähtunud kavandatud abikava ülesehituse väljatöötamisel filmidega seotud Ühendkuningriigi maksusoodustuse kava ülesehitusest. Sellepärast on Ühendkuningriik teinud ettepaneku, et maksusoodustus kehtiks ainult nende kaupade või teenustega seotud kulutustele, mida kasutatakse või tarbitakse Ühendkuningriigis. Kuid filmidega seotud maksusoodustuse puhul kasutatakse spetsiaalset erandit tavapärasest territoriaalsete piirangute keelust. Selle erandi kasutamine on lubatud filme käsitleva teatise (5) kohaselt ainult filmide ja telesaadete, mitte aga videomängude tootmise toetamiseks.

| (11) | Teiseks kahtles komisjon, kas abi andmine mängudele on vajalik, sest mängude turg kasvab kiiresti. Ühendkuningriik ei esitanud veenvaid tõendeid selle kohta, et tekiks turutõrge, millega kaasneks Briti kultuuritaustaga videomängude alatootmine juhul, kui riigiabi ei anta. |
| --- | --- |

(11)

Teiseks kahtles komisjon, kas abi andmine mängudele on vajalik, sest mängude turg kasvab kiiresti. Ühendkuningriik ei esitanud veenvaid tõendeid selle kohta, et tekiks turutõrge, millega kaasneks Briti kultuuritaustaga videomängude alatootmine juhul, kui riigiabi ei anta.

| (12) | Samuti on Ühendkuningriik seisukohal, et videomängude maksusoodustus Ühendkuningriigis on vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile d siseturuga kokkusobiv. Komisjon ei olnud siiski veendunud, et Ühendkuningriigi kavandatud kultuuritesti abil oleks praktikas võimalik välja selekteerida piiratud arv videomänge, mis esindaksid sellist kultuurilist kvaliteeti, mida turul ilma abita piisavalt ei pakuta, ja mis oleksid olulised tagamaks, et britilikud ja euroopalikud kultuuriteemad oleksid videomängudes esindatud ja kajastatud. |
| --- | --- |

(12)

Samuti on Ühendkuningriik seisukohal, et videomängude maksusoodustus Ühendkuningriigis on vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile d siseturuga kokkusobiv. Komisjon ei olnud siiski veendunud, et Ühendkuningriigi kavandatud kultuuritesti abil oleks praktikas võimalik välja selekteerida piiratud arv videomänge, mis esindaksid sellist kultuurilist kvaliteeti, mida turul ilma abita piisavalt ei pakuta, ja mis oleksid olulised tagamaks, et britilikud ja euroopalikud kultuuriteemad oleksid videomängudes esindatud ja kajastatud.

| (13) | Lisaks väljendas komisjon muret selle üle, et abi tulemusel võib tekkida liidus võidujooks toetustele, ning kahtles, kas mis tahes positiivne mõju tasakaalustab potentsiaalseid konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(13)

Lisaks väljendas komisjon muret selle üle, et abi tulemusel võib tekkida liidus võidujooks toetustele, ning kahtles, kas mis tahes positiivne mõju tasakaalustab potentsiaalseid konkurentsimoonutusi.

III.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (14) | Komisjonile esitasid märkused üks liikmesriik (Prantsusmaa), Ühendkuningriigi, Prantsusmaa, Saksamaa ja Soome riiklikud videomängude arendajate liidud, Euroopa mänguarendajate föderatsioon (EGDF), filmitööstuse edendamisse kaasatud Ühendkuningriigi avalik-õiguslikud asutused, ringhäälinguorganisatsioon ja Ühendkuningriigi filmitootjate kutseühingud. Kõik märkuste esitajad rõhutasid, kui oluline võib olla mängude kultuuriline kvaliteet ja tähtsus. Nende arvates ei olnud turul piisavalt stiimuleid suurema kultuurilise eesmärgiga mängude tootmiseks. Keegi neist ei arvanud, et on olemas oht, et liikmesriigid hakkavad üksteise võidu toetusi taotlema. |
| --- | --- |

(14)

Komisjonile esitasid märkused üks liikmesriik (Prantsusmaa), Ühendkuningriigi, Prantsusmaa, Saksamaa ja Soome riiklikud videomängude arendajate liidud, Euroopa mänguarendajate föderatsioon (EGDF), filmitööstuse edendamisse kaasatud Ühendkuningriigi avalik-õiguslikud asutused, ringhäälinguorganisatsioon ja Ühendkuningriigi filmitootjate kutseühingud. Kõik märkuste esitajad rõhutasid, kui oluline võib olla mängude kultuuriline kvaliteet ja tähtsus. Nende arvates ei olnud turul piisavalt stiimuleid suurema kultuurilise eesmärgiga mängude tootmiseks. Keegi neist ei arvanud, et on olemas oht, et liikmesriigid hakkavad üksteise võidu toetusi taotlema.

| (15) | Abi vajalikkusega seoses rõhutasid huvitatud isikud, et Ühendkuningriik on kaotamas oma juhtpositsiooni videomängude turul, et 2012. aastal oli alla 10 % Ühendkuningriigis turule lastud mängudest arendatud Ühendkuningriigis, et turul valitsesid Põhja-Ameerika ja Aasia ning toimus töötajate äravool Kanadasse. Märkuste esitajad tõstsid esile ka asjaolu, et liikmesriikide jaoks oleks peamine ülesanne tulla toime konkurentsiga, mida pakuvad sellised kolmandad riigid – eelkõige Kanada –, kes subsideerivad mänge suures ulatuses. |
| --- | --- |

(15)

Abi vajalikkusega seoses rõhutasid huvitatud isikud, et Ühendkuningriik on kaotamas oma juhtpositsiooni videomängude turul, et 2012. aastal oli alla 10 % Ühendkuningriigis turule lastud mängudest arendatud Ühendkuningriigis, et turul valitsesid Põhja-Ameerika ja Aasia ning toimus töötajate äravool Kanadasse. Märkuste esitajad tõstsid esile ka asjaolu, et liikmesriikide jaoks oleks peamine ülesanne tulla toime konkurentsiga, mida pakuvad sellised kolmandad riigid – eelkõige Kanada –, kes subsideerivad mänge suures ulatuses.

| (16) | Ühendkuningriigi sõltumatute mänguarendajate assotsiatsioon TIGA (UK Independent Game Developers Association) tõi näiteid mitme kava ja projekti kohta, mille raames oleksid Ühendkuningriigis või Euroopas arendatud videomängud tõenäoliselt maksusoodustuse abil turule jõudnud, kuid mida tegelikkuses ei juhtunud. Ühendkuningriigi mängude ja interaktiivse meelelahutuse valdkonda esindav assotsiatsioon Ukie (United Kingdom Interactive Entertainment) täheldas, et ülemaailmsel mängude turul avaldatakse mänguarendajatele survet töötada välja võimalikult laiale publikule mõeldud tooteid. Ennekõike tähendaks see seda, et nad peaksid tegema oma tooted kättesaadavaks Põhja-Ameerika turu jaoks ja üha enam Kaug-Ida turgude jaoks ning tooted peaksid vastama nende piirkondade kultuurinormidele ja ootustele. See sunniks Euroopa mänguarendajaid mitte rõhutama oma mängudes euroopalikke elemente seepärast, et neil oleks võimalik müüa mänge kogu maailmas. Sellest tulenevalt oleks Euroopa kultuuritaustaga mängude arendajatel keerulisem leida rahastajaid erasektorist. Sellepärast leidis Ukie, et abi aitaks heastada turutõrget. |
| --- | --- |

(16)

Ühendkuningriigi sõltumatute mänguarendajate assotsiatsioon TIGA (UK Independent Game Developers Association) tõi näiteid mitme kava ja projekti kohta, mille raames oleksid Ühendkuningriigis või Euroopas arendatud videomängud tõenäoliselt maksusoodustuse abil turule jõudnud, kuid mida tegelikkuses ei juhtunud. Ühendkuningriigi mängude ja interaktiivse meelelahutuse valdkonda esindav assotsiatsioon Ukie (United Kingdom Interactive Entertainment) täheldas, et ülemaailmsel mängude turul avaldatakse mänguarendajatele survet töötada välja võimalikult laiale publikule mõeldud tooteid. Ennekõike tähendaks see seda, et nad peaksid tegema oma tooted kättesaadavaks Põhja-Ameerika turu jaoks ja üha enam Kaug-Ida turgude jaoks ning tooted peaksid vastama nende piirkondade kultuurinormidele ja ootustele. See sunniks Euroopa mänguarendajaid mitte rõhutama oma mängudes euroopalikke elemente seepärast, et neil oleks võimalik müüa mänge kogu maailmas. Sellest tulenevalt oleks Euroopa kultuuritaustaga mängude arendajatel keerulisem leida rahastajaid erasektorist. Sellepärast leidis Ukie, et abi aitaks heastada turutõrget.

| (17) | Prantsusmaa valitsus tõstis esile suundumuse, et mängud sisaldavad üha rohkem n-ö rahvusvahelisi stereotüüpe. |
| --- | --- |

(17)

Prantsusmaa valitsus tõstis esile suundumuse, et mängud sisaldavad üha rohkem n-ö rahvusvahelisi stereotüüpe.

| (18) | Samas ütles TIGA, et 54 % Ühendkuningriigi sõltumatute mänguarendajate käibest moodustas müük Ühendkuningriigis. See annab alust arvata, et Ühendkuningriigi ostjad eelistavad kodumaist toodangut. Peale selle väitis TIGA, et ajavahemikul 2008–2011 oli sektoris alustavaid ettevõtjaid rohkem (216) kui tegevust lõpetavaid ettevõtjaid (197). |
| --- | --- |

(18)

Samas ütles TIGA, et 54 % Ühendkuningriigi sõltumatute mänguarendajate käibest moodustas müük Ühendkuningriigis. See annab alust arvata, et Ühendkuningriigi ostjad eelistavad kodumaist toodangut. Peale selle väitis TIGA, et ajavahemikul 2008–2011 oli sektoris alustavaid ettevõtjaid rohkem (216) kui tegevust lõpetavaid ettevõtjaid (197).

| (19) | Võimaliku liikmesriikidevahelise konkurentsi moonutamise osas nõustus TIGA, et väiksemad kulud mõjutavad videomängude tootjate asukohavaliku otsuseid, kuid TIGA leidis, et peamine konkurentsimoonutus tuleneks kolmandatest riikidest, näiteks Kanadast, kus sektor kasvaks riigi toetuse abil. TIGA sõnul kasvas ajavahemikul 2008–2010 Kanadas tööhõive kõnealuses sektoris 33 %, samas kui Ühendkuningriigis see vähenes 9 %. |
| --- | --- |

(19)

Võimaliku liikmesriikidevahelise konkurentsi moonutamise osas nõustus TIGA, et väiksemad kulud mõjutavad videomängude tootjate asukohavaliku otsuseid, kuid TIGA leidis, et peamine konkurentsimoonutus tuleneks kolmandatest riikidest, näiteks Kanadast, kus sektor kasvaks riigi toetuse abil. TIGA sõnul kasvas ajavahemikul 2008–2010 Kanadas tööhõive kõnealuses sektoris 33 %, samas kui Ühendkuningriigis see vähenes 9 %.

IV.   ÜHENDKUNINGRIIGI MÄRKUSED

1.   Territoriaalse kulutamise kohustused

| (20) | Pärast seda, kui komisjon oli väljendanud kahtlust, kas territoriaalse kulutamise tingimused – mis tulenevad testitingimusest, et kaupu ja teenuseid tuleb kasutada või tarbida Ühendkuningriigis – oleksid asjakohased, on Ühendkuningriik seda küsimust käsitlenud ning muutnud kavandatud õigusakti sõnastust nii, et väljendi „kasutatud või tarbitud Ühendkuningriigis” asemel on kasutatud sõnastust „kulutatud Euroopa Majanduspiirkonnas (EMPs)”, selgitades sellega, et maksusoodustust võib kohaldada EMPs tehtud mis tahes kulutuste suhtes. Lisaks püüavad nad piirata allhangetega seotud abikõlblikke kulusid. Toetust saav tootja võib abikõlblikest põhikulutustest kulutada allhankijatele kuni 1 miljon Inglise naela projekti kohta kooskõlas Prantsusmaal videomängude puhul kohaldatud maksusoodustusega (6). Sellega tagatakse, et olulise osa mänguarendusest teeb abisaaja ise. |
| --- | --- |

(20)

Pärast seda, kui komisjon oli väljendanud kahtlust, kas territoriaalse kulutamise tingimused – mis tulenevad testitingimusest, et kaupu ja teenuseid tuleb kasutada või tarbida Ühendkuningriigis – oleksid asjakohased, on Ühendkuningriik seda küsimust käsitlenud ning muutnud kavandatud õigusakti sõnastust nii, et väljendi „kasutatud või tarbitud Ühendkuningriigis” asemel on kasutatud sõnastust „kulutatud Euroopa Majanduspiirkonnas (EMPs)”, selgitades sellega, et maksusoodustust võib kohaldada EMPs tehtud mis tahes kulutuste suhtes. Lisaks püüavad nad piirata allhangetega seotud abikõlblikke kulusid. Toetust saav tootja võib abikõlblikest põhikulutustest kulutada allhankijatele kuni 1 miljon Inglise naela projekti kohta kooskõlas Prantsusmaal videomängude puhul kohaldatud maksusoodustusega (6). Sellega tagatakse, et olulise osa mänguarendusest teeb abisaaja ise.

| (21) | Ühendkuningriik leiab, et sellisel allhangetega seotud kulude abikõlblikkuse piirangul on liikmesriikidevahelisele kaubandusele väike mõju. Arutelud videomängude sektori esindajatega, sealhulgas väikeste ja suurte arendajatega, on näidanud, et sarnaselt muude loomevaldkondadega on videomängude arendamine väga suurt koostööd nõudev protsess, mille põhilised arendustegevused (näites programmeerimine, disainimine ja kunstiline kujundamine) tehakse tavaliselt samas asukohas. |
| --- | --- |

(21)

Ühendkuningriik leiab, et sellisel allhangetega seotud kulude abikõlblikkuse piirangul on liikmesriikidevahelisele kaubandusele väike mõju. Arutelud videomängude sektori esindajatega, sealhulgas väikeste ja suurte arendajatega, on näidanud, et sarnaselt muude loomevaldkondadega on videomängude arendamine väga suurt koostööd nõudev protsess, mille põhilised arendustegevused (näites programmeerimine, disainimine ja kunstiline kujundamine) tehakse tavaliselt samas asukohas.

2.   Abi vajalikkus

| (22) | Seoses abi vajalikkusega kultuurilise sisuga mängude alatootmise tõttu on Ühendkuningriik esitanud tõendeid selle kohta, et selliste mängude hulk on vähenemas nii suht- kui ka absoluutarvudes. Ühendkuningriik on nõus, et üldiselt on videomängude sektor dünaamiline ja kasvav. Samas arendati 2012. aastal alla 10 % Ühendkuningriigis turule lastud mängudest Ühendkuningriigis, kusjuures 2008. aastal oli see näitaja 16 %. Ühendkuningriik analüüsis põhjalikumalt ka Ühendkuningriigis ajavahemikul 2003–2012 turule lastud mänge. Näitajatest ilmneb pidev langus britilike mängude arvus ja nende turuosa järsk vähenemine 9 %–lt kõigist Ühendkuningriigis turule lastud mängudest (sealhulgas teistest riikidest pärit mängudest) 2003. aastal 4 %–le 2006. aastal. Aastatel 2009–2012 püsis see näitaja 3 % juures. 2003. aastal oleks 41 % Ühendkuningriigis arendatud mängudest läbinud kultuuritesti, kuid 2012. aastal oleks testi läbinud ainult umbes 25 % mängudest. |
| --- | --- |

(22)

Seoses abi vajalikkusega kultuurilise sisuga mängude alatootmise tõttu on Ühendkuningriik esitanud tõendeid selle kohta, et selliste mängude hulk on vähenemas nii suht- kui ka absoluutarvudes. Ühendkuningriik on nõus, et üldiselt on videomängude sektor dünaamiline ja kasvav. Samas arendati 2012. aastal alla 10 % Ühendkuningriigis turule lastud mängudest Ühendkuningriigis, kusjuures 2008. aastal oli see näitaja 16 %. Ühendkuningriik analüüsis põhjalikumalt ka Ühendkuningriigis ajavahemikul 2003–2012 turule lastud mänge. Näitajatest ilmneb pidev langus britilike mängude arvus ja nende turuosa järsk vähenemine 9 %–lt kõigist Ühendkuningriigis turule lastud mängudest (sealhulgas teistest riikidest pärit mängudest) 2003. aastal 4 %–le 2006. aastal. Aastatel 2009–2012 püsis see näitaja 3 % juures. 2003. aastal oleks 41 % Ühendkuningriigis arendatud mängudest läbinud kultuuritesti, kuid 2012. aastal oleks testi läbinud ainult umbes 25 % mängudest.

| (23) | Ühendkuningriik nõustub, et nutitelefonipõhiste mängude arvu kasv on kaotanud teatavad turule sisenemise tõkked nende väikeste arendajate jaoks, kes soovivad siseneda videomängude turule. 2011. aastal avaldatud näitajatest selgub tõepoolest, et eelnenud aastal kasvas videomängude arendamine alustavate ettevõtjate poolt. Kuid mängude sisu silmas pidades ilmneb Abertay ülikooli videomängude prototüüpide programmi raames tehtud uuringust, et ülikoolile viimase kahe aasta jooksul kogu Ühendkuningriigist väikeste ja mikroettevõtjate poolt esitatud 306st mobiiltelefoni- ja internetipõhisest mängust ei asunud suure enamiku mängude puhul – nimelt 255 mängu puhul – tegevuskoht Ühendkuningriigis, samuti ei olnud kasutatud Briti tegelaskujusid ega süžeed (7). |
| --- | --- |

(23)

Ühendkuningriik nõustub, et nutitelefonipõhiste mängude arvu kasv on kaotanud teatavad turule sisenemise tõkked nende väikeste arendajate jaoks, kes soovivad siseneda videomängude turule. 2011. aastal avaldatud näitajatest selgub tõepoolest, et eelnenud aastal kasvas videomängude arendamine alustavate ettevõtjate poolt. Kuid mängude sisu silmas pidades ilmneb Abertay ülikooli videomängude prototüüpide programmi raames tehtud uuringust, et ülikoolile viimase kahe aasta jooksul kogu Ühendkuningriigist väikeste ja mikroettevõtjate poolt esitatud 306st mobiiltelefoni- ja internetipõhisest mängust ei asunud suure enamiku mängude puhul – nimelt 255 mängu puhul – tegevuskoht Ühendkuningriigis, samuti ei olnud kasutatud Briti tegelaskujusid ega süžeed (7).

| (24) | Seda võib selgitada asjaoluga, et kultuurilise tähtsusega mängude tootmiskulud võivad olla võrdsed „globaalsete” mängude tootmiskuludega, kuid nende mängude turg on märkimisväärselt väiksem. Seega kaasneks nende tootmisega suurem majandusrisk. Seega oleks britilikku või Euroopale iseloomulikku kultuuritausta sisaldavad videomängud ärilises mõttes vähem elujõulised kui globaliseerituma sisuga mängud. Nii rahvusvahelised väljaandjad kui ka kodumaised arendajad ei võta tõenäoliselt riske kultuuritaustaga sisu tootmisega seoses ja loovad selle asemel üldisemat, rahvusvahelistele turgudele suunatud sisu. |
| --- | --- |

(24)

Seda võib selgitada asjaoluga, et kultuurilise tähtsusega mängude tootmiskulud võivad olla võrdsed „globaalsete” mängude tootmiskuludega, kuid nende mängude turg on märkimisväärselt väiksem. Seega kaasneks nende tootmisega suurem majandusrisk. Seega oleks britilikku või Euroopale iseloomulikku kultuuritausta sisaldavad videomängud ärilises mõttes vähem elujõulised kui globaliseerituma sisuga mängud. Nii rahvusvahelised väljaandjad kui ka kodumaised arendajad ei võta tõenäoliselt riske kultuuritaustaga sisu tootmisega seoses ja loovad selle asemel üldisemat, rahvusvahelistele turgudele suunatud sisu.

| (25) | Ühendkuningriigi riigiasutuste uuringust selgus, et mängude süžeest jäetakse välja britilikud elemendid, püüdes tagada selliste ülemaailmsete avaldamiskokkulepete sõlmimist, mis on vajalikud nende mängude arendamiseks ja arendaja ellujäämiseks. Ligikaudu kolm neljandikku Briti videomängude arendajatest väitis, et algupärase intellektuaalomandi arendamine on viimasel viiel aastal aeglustunud või täiesti lõppenud. Uuringu tulemusel leiti, et paljud arendajad on äriliste tingimuste täitmiseks pidanud muutma oma mängude kultuurilist sisu. 53 % vastajatest ütles, et nad olid asendanud britilikud ja euroopalikud tegelaskujud ja tegevuskohad muude tegelaskujude ja tegevuskohtadega. |
| --- | --- |

(25)

Ühendkuningriigi riigiasutuste uuringust selgus, et mängude süžeest jäetakse välja britilikud elemendid, püüdes tagada selliste ülemaailmsete avaldamiskokkulepete sõlmimist, mis on vajalikud nende mängude arendamiseks ja arendaja ellujäämiseks. Ligikaudu kolm neljandikku Briti videomängude arendajatest väitis, et algupärase intellektuaalomandi arendamine on viimasel viiel aastal aeglustunud või täiesti lõppenud. Uuringu tulemusel leiti, et paljud arendajad on äriliste tingimuste täitmiseks pidanud muutma oma mängude kultuurilist sisu. 53 % vastajatest ütles, et nad olid asendanud britilikud ja euroopalikud tegelaskujud ja tegevuskohad muude tegelaskujude ja tegevuskohtadega.

| (26) | Seda silmas pidades oleks maksusoodustuse eesmärk muuta tõenäoliselt majanduslikult mittetõhusad kultuurilised tooted majanduslikult elujõuliseks, edendades seeläbi selliste uute kultuuriliste toodete tootmist, mida maksusoodustuse puudumise korral ei toodetaks, ning toetada britilike või EMP-le iseloomuliku kultuuritaustaga kultuuriliste toodete jätkusuutlikuks tootmiseks vajalike oskuste arendamist. |
| --- | --- |

(26)

Seda silmas pidades oleks maksusoodustuse eesmärk muuta tõenäoliselt majanduslikult mittetõhusad kultuurilised tooted majanduslikult elujõuliseks, edendades seeläbi selliste uute kultuuriliste toodete tootmist, mida maksusoodustuse puudumise korral ei toodetaks, ning toetada britilike või EMP-le iseloomuliku kultuuritaustaga kultuuriliste toodete jätkusuutlikuks tootmiseks vajalike oskuste arendamist.

3.   Diskrimineeriv kultuuritest

| (27) | Lisaks selgitas Ühendkuningriik seoses kultuuritestiga, millega tagatakse, et abikava hõlmab ainult selgelt kultuurilisi mänge, et esiteks on maksu ja -tolliametil (HM Revenue and Customs) sihtotstarbeline ja spetsialiseerunud loometööstuse üksus, mis vastutab videomängude maksusoodustuse taotluste menetlemise ja kontrollimise eest. Üksus viib läbi taotluste riskihindamise ning selle protsessi käigus veendutakse, et kvalifitseerumiseeskirju on nõuetekohaselt järgitud. Seega on testi kohaldamiseks kehtestatud kindel protsess. |
| --- | --- |

(27)

Lisaks selgitas Ühendkuningriik seoses kultuuritestiga, millega tagatakse, et abikava hõlmab ainult selgelt kultuurilisi mänge, et esiteks on maksu ja -tolliametil (HM Revenue and Customs) sihtotstarbeline ja spetsialiseerunud loometööstuse üksus, mis vastutab videomängude maksusoodustuse taotluste menetlemise ja kontrollimise eest. Üksus viib läbi taotluste riskihindamise ning selle protsessi käigus veendutakse, et kvalifitseerumiseeskirju on nõuetekohaselt järgitud. Seega on testi kohaldamiseks kehtestatud kindel protsess.

| (28) | Testi nende elementide kohta, mis aitavad kindlaks määrata mängu kultuurilist taset, märkis Ühendkuningriik, et kavandatud kultuuritesti raames teenitavatest punktidest on enamik seotud sisuga. Kuni 20 punkti 31st on seotud mängu kultuurilise sisu ja panusega. See hõlmab elemente, nagu tegevuse asukoht, peategelased, teema, millel mäng põhineb, inglise keele kasutamine ning Briti kultuuri ja kultuuripärandi kajastamine. Ainult kolm punkti on seotud arendustegevuse asukohaga ja ülejäänud kaheksa punkti on võimalik saada siis, kui asjaomane kultuurilise sisuga mängu arendaja, näiteks loo kirjutaja, helilooja, disainer, kunstnik või programmeerija, on Briti või EMP riigi kodanik või resident. Kavandatud test on seega suuresti keskendatud sisule, mitte aga ettevõtja tegevuskohale. Sellist sisule orienteeritust suurendab veelgi minimaalse kultuurilise sisu reegli (n-ö miinimumpunktide reegli) kohaldamine, mille abil tagatakse, et testi läbivad vaid need mängud, mis on saanud piisaval arvul punkte kultuurilise sisu eest. |
| --- | --- |

(28)

Testi nende elementide kohta, mis aitavad kindlaks määrata mängu kultuurilist taset, märkis Ühendkuningriik, et kavandatud kultuuritesti raames teenitavatest punktidest on enamik seotud sisuga. Kuni 20 punkti 31st on seotud mängu kultuurilise sisu ja panusega. See hõlmab elemente, nagu tegevuse asukoht, peategelased, teema, millel mäng põhineb, inglise keele kasutamine ning Briti kultuuri ja kultuuripärandi kajastamine. Ainult kolm punkti on seotud arendustegevuse asukohaga ja ülejäänud kaheksa punkti on võimalik saada siis, kui asjaomane kultuurilise sisuga mängu arendaja, näiteks loo kirjutaja, helilooja, disainer, kunstnik või programmeerija, on Briti või EMP riigi kodanik või resident. Kavandatud test on seega suuresti keskendatud sisule, mitte aga ettevõtja tegevuskohale. Sellist sisule orienteeritust suurendab veelgi minimaalse kultuurilise sisu reegli (n-ö miinimumpunktide reegli) kohaldamine, mille abil tagatakse, et testi läbivad vaid need mängud, mis on saanud piisaval arvul punkte kultuurilise sisu eest.

| (29) | See sisule orienteeritus seab piirangu maksusoodustuse üldisele ulatusele. Ühendkuningriik analüüsis riigis aastatel 2006, 2009 ja 2012 turule lastud mänge ja tegi selleks tagasiulatuvalt kultuuritesti kõigi sel perioodil turule lastud mängude suhtes, mis toodeti Ühendkuningriigis. 2012. aastal Ühendkuningriigis turule lastud 822 mängust oli vaid 74 toodetud Ühendkuningriigi arendajate poolt ning kultuuritesti olemasolu korral oleks selle testi läbinud 25,7 % neist mängudest (19 mängu). Ka 2006. ja 2009. aasta puhul näitas test, et Ühendkuningriigis arendatud mängudest moodustaksid sellised mängud umbes 27 %, samas kui nende osakaal kõigis Ühendkuningriigis välja lastud mängudes oleks 3–4 %. |
| --- | --- |

(29)

See sisule orienteeritus seab piirangu maksusoodustuse üldisele ulatusele. Ühendkuningriik analüüsis riigis aastatel 2006, 2009 ja 2012 turule lastud mänge ja tegi selleks tagasiulatuvalt kultuuritesti kõigi sel perioodil turule lastud mängude suhtes, mis toodeti Ühendkuningriigis. 2012. aastal Ühendkuningriigis turule lastud 822 mängust oli vaid 74 toodetud Ühendkuningriigi arendajate poolt ning kultuuritesti olemasolu korral oleks selle testi läbinud 25,7 % neist mängudest (19 mängu). Ka 2006. ja 2009. aasta puhul näitas test, et Ühendkuningriigis arendatud mängudest moodustaksid sellised mängud umbes 27 %, samas kui nende osakaal kõigis Ühendkuningriigis välja lastud mängudes oleks 3–4 %.

| (30) | Ühendkuningriigi arvates jääb testi läbimise määr 25,7 % sellesse vahemikku, millega komisjon nõustus Prantsusmaa videomängudega seotud maksusoodustuse (8) puhul. Viidatud otsuses leidis komisjon, et ligikaudu 30 % mängude väljavalimine näitab, et Prantsusmaa on koostanud kriteeriumid, mille abil tagatakse, et maksusoodustusega hõlmatud videomängude sisu on tõepoolest kultuuriline. Samamoodi peab Ühendkuningriik videomängude kultuuritesti piisavalt piiravaks, et oleks võimalik tagada, et abi antakse britilikele või Euroopa Majanduspiirkonnale iseloomuliku kultuuritaustaga videomängudele. |
| --- | --- |

(30)

Ühendkuningriigi arvates jääb testi läbimise määr 25,7 % sellesse vahemikku, millega komisjon nõustus Prantsusmaa videomängudega seotud maksusoodustuse (8) puhul. Viidatud otsuses leidis komisjon, et ligikaudu 30 % mängude väljavalimine näitab, et Prantsusmaa on koostanud kriteeriumid, mille abil tagatakse, et maksusoodustusega hõlmatud videomängude sisu on tõepoolest kultuuriline. Samamoodi peab Ühendkuningriik videomängude kultuuritesti piisavalt piiravaks, et oleks võimalik tagada, et abi antakse britilikele või Euroopa Majanduspiirkonnale iseloomuliku kultuuritaustaga videomängudele.

| (31) | Lisaks on Ühendkuningriik nõustunud teavitama kavast kui esialgsest nelja aastat hõlmavast katseprojektist ning ta kasutab seda aega selleks, et teha maksusoodustuse kasutamise üle järelevalvet ja tagada, et seda soodustust kasutatakse sihipäraselt. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks on Ühendkuningriik nõustunud teavitama kavast kui esialgsest nelja aastat hõlmavast katseprojektist ning ta kasutab seda aega selleks, et teha maksusoodustuse kasutamise üle järelevalvet ja tagada, et seda soodustust kasutatakse sihipäraselt.

4.   Võidujooks toetustele

| (32) | Seoses komisjoni murega selle üle, et abi võib põhjustada liidus võidujooksu toetustele ja selle võidujooksuga kaasneks konkurentsi põhjendamatu moonutamine, täheldas Ühendkuningriik, et selline võidujooks toetustele leiaks siis aset paljudes liikmesriikides, kes on kehtestanud abikavad, mille eesmärk on suurendada oma siseriiklike sektorite konkurentsivõimet. Ühendkuningriik ei pea seda tõenäoliseks. Kuigi maksusoodustused võivad olla asukohavaliku puhul otsustavaks teguriks, on abi näol tegemist peamiselt vastusega Kanada, USA ja Lõuna-Korea maksusoodustusele. Prantsusmaa on praegu ainus liikmesriik, kes võimaldab maksusoodustust kultuurilise taustaga videomängude tootmisel. |
| --- | --- |

(32)

Seoses komisjoni murega selle üle, et abi võib põhjustada liidus võidujooksu toetustele ja selle võidujooksuga kaasneks konkurentsi põhjendamatu moonutamine, täheldas Ühendkuningriik, et selline võidujooks toetustele leiaks siis aset paljudes liikmesriikides, kes on kehtestanud abikavad, mille eesmärk on suurendada oma siseriiklike sektorite konkurentsivõimet. Ühendkuningriik ei pea seda tõenäoliseks. Kuigi maksusoodustused võivad olla asukohavaliku puhul otsustavaks teguriks, on abi näol tegemist peamiselt vastusega Kanada, USA ja Lõuna-Korea maksusoodustusele. Prantsusmaa on praegu ainus liikmesriik, kes võimaldab maksusoodustust kultuurilise taustaga videomängude tootmisel.

| (33) | Lisaks keskenduks võidujooks toetustele pelgalt majanduslikule konkurentsile ilma igasuguste kultuuriliste piiranguteta. Veel paar riiki, kes otsivad võimalusi kaitsta konkreetsete kultuuriliste toodete tootmist (vastavalt kokkulepitud kultuuritestile), ei kujutaks endast veel võidujooksu toetustele. |
| --- | --- |

(33)

Lisaks keskenduks võidujooks toetustele pelgalt majanduslikule konkurentsile ilma igasuguste kultuuriliste piiranguteta. Veel paar riiki, kes otsivad võimalusi kaitsta konkreetsete kultuuriliste toodete tootmist (vastavalt kokkulepitud kultuuritestile), ei kujutaks endast veel võidujooksu toetustele.

| (34) | Kavandatud abi eesmärk on kaitsta britilike või Euroopale iseloomuliku kultuuritaustaga videomängude tootmist ja sel kujul võimaldataks abi kaudu maksusoodustust ainult murdosale Ühendkuningriigis ja Euroopas arendatud mängudest ning toetataks ainult väikest osa videomängude arendamisega seotud kogukulutustest. Pärast sektori esindajatega toimunud arutelusid on Ühendkuningriigi hinnangul ainult väiksel osal, st umbes 10 %-l britilikest või Euroopale iseloomuliku kultuuritaustaga mängudest üle 5 miljoni Inglise naela suurune eelarve. Enamik mänguarenduskulutustest on seotud märkimisväärselt väiksemate projektidega. |
| --- | --- |

(34)

Kavandatud abi eesmärk on kaitsta britilike või Euroopale iseloomuliku kultuuritaustaga videomängude tootmist ja sel kujul võimaldataks abi kaudu maksusoodustust ainult murdosale Ühendkuningriigis ja Euroopas arendatud mängudest ning toetataks ainult väikest osa videomängude arendamisega seotud kogukulutustest. Pärast sektori esindajatega toimunud arutelusid on Ühendkuningriigi hinnangul ainult väiksel osal, st umbes 10 %-l britilikest või Euroopale iseloomuliku kultuuritaustaga mängudest üle 5 miljoni Inglise naela suurune eelarve. Enamik mänguarenduskulutustest on seotud märkimisväärselt väiksemate projektidega.

V.   ABIMEETME HINDAMINE

1.   Riigiabina liigitamine

| (35) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on juhul, kui lepingus ei ole sätestatud teisiti, igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(35)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on juhul, kui lepingus ei ole sätestatud teisiti, igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (36) | Maksu- ja tolliameti poolt heakskiidetud maksusoodustuse näol antav toetus videomängude tootmisele kujutab endast mängutootmissektori ettevõtjatele majandus- ja rahandusministeeriumi eelarvest antavat finantseelist. Toetust antakse seega riiklikest vahenditest ja toetus on seotud riigiga. Kõnealuse meetme eesmärk on vähendada abi saavate ettevõtjate tootmiskulusid ning see loob neile ettevõtjatele majandusliku eelise. Eelise saavad üksnes videomängude sektori ettevõtjad ning see on seega valikuline. Lisaks mõjutab eelis liikmesriikidevahelist kaubandust ja konkurentsi, kuna mänge toodetakse ka teistes liikmesriikides ja nendega kaubeldakse rahvusvaheliselt. Sellest tulenevalt kujutab see endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(36)

Maksu- ja tolliameti poolt heakskiidetud maksusoodustuse näol antav toetus videomängude tootmisele kujutab endast mängutootmissektori ettevõtjatele majandus- ja rahandusministeeriumi eelarvest antavat finantseelist. Toetust antakse seega riiklikest vahenditest ja toetus on seotud riigiga. Kõnealuse meetme eesmärk on vähendada abi saavate ettevõtjate tootmiskulusid ning see loob neile ettevõtjatele majandusliku eelise. Eelise saavad üksnes videomängude sektori ettevõtjad ning see on seega valikuline. Lisaks mõjutab eelis liikmesriikidevahelist kaubandust ja konkurentsi, kuna mänge toodetakse ka teistes liikmesriikides ja nendega kaubeldakse rahvusvaheliselt. Sellest tulenevalt kujutab see endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

2.   Abi kokkusobivus siseturuga

| (37) | Seoses kava üldise õiguspärasusega märgib komisjon, et Ühendkuningriik on tagasi võtnud territoriaalsust käsitleva sätte, mida komisjon pidas siseturul kaupade liikumise ja teenuste osutamise vabadust silmas pidades probleemseks. Ühendkuningriik nõustus piirama allhangetega seotud kulude abikõlblikkuse mahtu kuni 1 miljoni Inglise naelani. |
| --- | --- |

(37)

Seoses kava üldise õiguspärasusega märgib komisjon, et Ühendkuningriik on tagasi võtnud territoriaalsust käsitleva sätte, mida komisjon pidas siseturul kaupade liikumise ja teenuste osutamise vabadust silmas pidades probleemseks. Ühendkuningriik nõustus piirama allhangetega seotud kulude abikõlblikkuse mahtu kuni 1 miljoni Inglise naelani.

| (38) | Komisjon on seisukohal, et see piirang on käesoleva juhtumi puhul vastuvõetav, kuna praktikas ei ole tootmiseelarve suurust silmas pidades ilmselt tõenäoline, et maksimaalselt 1 miljoni Inglise naelani ulatuvad alltöövõtuga seotud kulud takistaksid märkimisväärselt allhanke kasutamist. Ühendkuningriigi hinnangul on nende kultuuritestiga hõlmatud videomängudest enamiku puhul tootmiseelarve väiksem kui 1 miljon Inglise naela. Vaid umbes 10 % nende videomängude puhul oleks eelarve suurem kui 5 miljonit Inglise naela. Olenevalt Ühendkuningriigis videomängude tootmiseelarvetes toimuvatest muutustest jätab komisjon endale õiguse see ülemmäär üle vaadata, kui abimeetmest teavitatakse uuesti selle nelja rakendamisaasta jooksul vastavalt Ühendkuningriigi võetud kohustustele. |
| --- | --- |

(38)

Komisjon on seisukohal, et see piirang on käesoleva juhtumi puhul vastuvõetav, kuna praktikas ei ole tootmiseelarve suurust silmas pidades ilmselt tõenäoline, et maksimaalselt 1 miljoni Inglise naelani ulatuvad alltöövõtuga seotud kulud takistaksid märkimisväärselt allhanke kasutamist. Ühendkuningriigi hinnangul on nende kultuuritestiga hõlmatud videomängudest enamiku puhul tootmiseelarve väiksem kui 1 miljon Inglise naela. Vaid umbes 10 % nende videomängude puhul oleks eelarve suurem kui 5 miljonit Inglise naela. Olenevalt Ühendkuningriigis videomängude tootmiseelarvetes toimuvatest muutustest jätab komisjon endale õiguse see ülemmäär üle vaadata, kui abimeetmest teavitatakse uuesti selle nelja rakendamisaasta jooksul vastavalt Ühendkuningriigi võetud kohustustele.

| (39) | Ühendkuningriik kavatseb põhjendada mänguarenduseks antavat toetust sellega, et tegemist on kultuuri edendamiseks antava abiga. Sellest tulenevalt tuleks läbi viia ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti d kohane hindamine. Komisjon ei ole välja töötanud suuniseid selle sätte kohaldamiseks mängudele antava abi suhtes. Samas on filme käsitlevas teatises osutatud võimalusele anda mängudega seotud abi. Selle teatise punktis 24 on öeldud, et mängude jaoks mõeldud abimeetmeid käsitletakse ka edaspidi üksikjuhtumite põhjal. Kui suudetakse näidata, et kultuurilise ja hariva eesmärgiga mängude jaoks on vaja abikava, kohaldab komisjon filme käsitleva teatise kohaseid abi osakaalu kriteeriume. |
| --- | --- |

(39)

Ühendkuningriik kavatseb põhjendada mänguarenduseks antavat toetust sellega, et tegemist on kultuuri edendamiseks antava abiga. Sellest tulenevalt tuleks läbi viia ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti d kohane hindamine. Komisjon ei ole välja töötanud suuniseid selle sätte kohaldamiseks mängudele antava abi suhtes. Samas on filme käsitlevas teatises osutatud võimalusele anda mängudega seotud abi. Selle teatise punktis 24 on öeldud, et mängude jaoks mõeldud abimeetmeid käsitletakse ka edaspidi üksikjuhtumite põhjal. Kui suudetakse näidata, et kultuurilise ja hariva eesmärgiga mängude jaoks on vaja abikava, kohaldab komisjon filme käsitleva teatise kohaseid abi osakaalu kriteeriume.

| (40) | Seega peab komisjon hindama meetme kokkusobivust siseturuga otse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti d alusel. Komisjon peab kontrollima, kas abi kasutatakse tõepoolest kultuuri edendamiseks, ning veenduma, et abiga ei mõjutata kaubandustingimusi ja konkurentsi liidus määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. See tähendab, et abi peab olema sobiv vahend eesmärgi saavutamiseks, ning eelkõige seda, et selle toetuseta puuduks turuosalistel piisav stiimul soovitud liiki mängude tootmiseks. Seoses abi proportsionaalsusega võib analoogia põhjal kohaldada filme käsitlevas teatises audiovisuaalteoste jaoks kehtestatud abi ülemmäärasid. Komisjon hindas teatavate videomängude kultuurilist eesmärki ja abi vajalikkust kahes otsuses, milles käsitleti mängudele antavat abi Prantsusmaal, otsustele on viidatud põhjendustes 20 ja 30. |
| --- | --- |

(40)

Seega peab komisjon hindama meetme kokkusobivust siseturuga otse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti d alusel. Komisjon peab kontrollima, kas abi kasutatakse tõepoolest kultuuri edendamiseks, ning veenduma, et abiga ei mõjutata kaubandustingimusi ja konkurentsi liidus määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. See tähendab, et abi peab olema sobiv vahend eesmärgi saavutamiseks, ning eelkõige seda, et selle toetuseta puuduks turuosalistel piisav stiimul soovitud liiki mängude tootmiseks. Seoses abi proportsionaalsusega võib analoogia põhjal kohaldada filme käsitlevas teatises audiovisuaalteoste jaoks kehtestatud abi ülemmäärasid. Komisjon hindas teatavate videomängude kultuurilist eesmärki ja abi vajalikkust kahes otsuses, milles käsitleti mängudele antavat abi Prantsusmaal, otsustele on viidatud põhjendustes 20 ja 30.

a)   Kultuuri edendamine

| (41) | Selleks et mängude jaoks antav abi oleks Ühendkuningriigi kavandatud kujul kokkusobiv ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga d, peab selle abi eesmärk olema kultuuri edendamine. Abikavasse tehtud muudatuste ja Ühendkuningriigi poolt esitatud täiendavate tõendite alusel on komisjon jõudnud veendumusele, et Ühendkuningriik kohaldab tõeliselt selektiivset kultuuritesti, mille abil tagatakse, et abi antakse ainult kultuuri edendamiseks kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga d. |
| --- | --- |

(41)

Selleks et mängude jaoks antav abi oleks Ühendkuningriigi kavandatud kujul kokkusobiv ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga d, peab selle abi eesmärk olema kultuuri edendamine. Abikavasse tehtud muudatuste ja Ühendkuningriigi poolt esitatud täiendavate tõendite alusel on komisjon jõudnud veendumusele, et Ühendkuningriik kohaldab tõeliselt selektiivset kultuuritesti, mille abil tagatakse, et abi antakse ainult kultuuri edendamiseks kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga d.

| (42) | Esiteks võtab komisjon teadmiseks Ühendkuningriigi esitatud selgitused testi kohta, mille eesmärk on kindlaks määrata mängu kultuuriline kvaliteet (vt põhjendused 27–29): enamik punkte, mida on võimalik kavandatud kultuuritesti raames teenida, on seotud mängu kultuurilise sisu ja panusega (kuni 20 punkti 31st). Sellist sisule orienteeritust suurendab veelgi minimaalse kultuurilise sisu reegli (n–ö miinimumpunktide reegli) kohaldamine, mille abil tagatakse, et testi läbivad vaid need mängud, mis on saanud piisaval arvul punkte kultuurilise sisu eest. |
| --- | --- |

(42)

Esiteks võtab komisjon teadmiseks Ühendkuningriigi esitatud selgitused testi kohta, mille eesmärk on kindlaks määrata mängu kultuuriline kvaliteet (vt põhjendused 27–29): enamik punkte, mida on võimalik kavandatud kultuuritesti raames teenida, on seotud mängu kultuurilise sisu ja panusega (kuni 20 punkti 31st). Sellist sisule orienteeritust suurendab veelgi minimaalse kultuurilise sisu reegli (n–ö miinimumpunktide reegli) kohaldamine, mille abil tagatakse, et testi läbivad vaid need mängud, mis on saanud piisaval arvul punkte kultuurilise sisu eest.

| (43) | See sisule orienteeritus seab piirangu maksusoodustuse üldisele ulatusele. Varasematel aastatel turule lastud mängudega seoses läbiviidud kultuuritesti simulatsioonide põhjal selgus, et 26–27 % Ühendkuningriigis toodetud mängudest oleksid läbinud kultuuritesti. Selline testi läbimise määr näitab, et testi kriteeriumide abil on tagatud, et maksusoodustuse saamiseks abikõlblike videomängude sisu on tõepoolest kultuuriline ja et test on piisavalt piirav, et suunata abi britilike või Euroopale iseloomuliku kultuuritaustaga videomängude toetamisele. Võrdluseks võib esile tuua selle, et oma 2007. aasta otsuses Prantsusmaa videomängudega seotud maksusoodustuse kohta (9) leidis komisjon, et abikõlblike mängude 30 % suurune osakaal tähendab seda, et test on piisavalt selektiivne. |
| --- | --- |

(43)

See sisule orienteeritus seab piirangu maksusoodustuse üldisele ulatusele. Varasematel aastatel turule lastud mängudega seoses läbiviidud kultuuritesti simulatsioonide põhjal selgus, et 26–27 % Ühendkuningriigis toodetud mängudest oleksid läbinud kultuuritesti. Selline testi läbimise määr näitab, et testi kriteeriumide abil on tagatud, et maksusoodustuse saamiseks abikõlblike videomängude sisu on tõepoolest kultuuriline ja et test on piisavalt piirav, et suunata abi britilike või Euroopale iseloomuliku kultuuritaustaga videomängude toetamisele. Võrdluseks võib esile tuua selle, et oma 2007. aasta otsuses Prantsusmaa videomängudega seotud maksusoodustuse kohta (9) leidis komisjon, et abikõlblike mängude 30 % suurune osakaal tähendab seda, et test on piisavalt selektiivne.

| (44) | Sellest tulenevalt on menetluse algatamise otsuses tõstatatud kahtlused kõrvaldatud. Asjaolu, et vaid 27 % mängudest osutub valituks, näitab, et meetme eesmärk ei ole pelgalt tööstuslik, st pakkuda toetust konkreetsele sektorile, vaid tõepoolest kultuuriline. Seega on abimeetme eesmärk tõepoolest edendada kultuuri. |
| --- | --- |

(44)

Sellest tulenevalt on menetluse algatamise otsuses tõstatatud kahtlused kõrvaldatud. Asjaolu, et vaid 27 % mängudest osutub valituks, näitab, et meetme eesmärk ei ole pelgalt tööstuslik, st pakkuda toetust konkreetsele sektorile, vaid tõepoolest kultuuriline. Seega on abimeetme eesmärk tõepoolest edendada kultuuri.

b)   Meetme asjakohasus, vajalikkus ja proportsionaalsus

| (45) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti d alusel võimaldatud maksusoodustus peaks olema soovitud eesmärgi täitmiseks sobiv vahend. Muuks otstarbeks antud riigiabiga, mis ei ole keskendatud kõnealusele kultuurilisele eesmärgile, edendataks sektoriga seotud tööstuslikke eesmärke suurema tõenäosusega. Komisjon tunnistab, et kavandatud kujul võimaldab maksusoodustus suunata riigi toetuse kultuurilise sisuga mängudele ja seega on see maksusoodustus sobiv vahend soovitud kultuurilise eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

(45)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti d alusel võimaldatud maksusoodustus peaks olema soovitud eesmärgi täitmiseks sobiv vahend. Muuks otstarbeks antud riigiabiga, mis ei ole keskendatud kõnealusele kultuurilisele eesmärgile, edendataks sektoriga seotud tööstuslikke eesmärke suurema tõenäosusega. Komisjon tunnistab, et kavandatud kujul võimaldab maksusoodustus suunata riigi toetuse kultuurilise sisuga mängudele ja seega on see maksusoodustus sobiv vahend soovitud kultuurilise eesmärgi saavutamiseks.

| (46) | Pidades silmas mängude turu väga dünaamilist arengut, esitasid Ühendkuningriigi ametiasutused andmeid kinnitamaks, et abi on vajalik selliste mängude mõistliku tootmismahu tagamiseks ning et kultuuriliste mängude jaoks mõeldud abita väheneks nende tootmine ja turuosa olulisel määral. Näitajatest ilmneb pidev langus Briti kultuuritaustaga mängude arvus ja nende turuosa järsk vähenemine 9 %–lt kõigist Ühendkuningriigis turule lastud mängudest 2003. aastal 4 %–le 2006. aastal. Aastatel 2009–2012 püsis see näitaja 3 % juures. |
| --- | --- |

(46)

Pidades silmas mängude turu väga dünaamilist arengut, esitasid Ühendkuningriigi ametiasutused andmeid kinnitamaks, et abi on vajalik selliste mängude mõistliku tootmismahu tagamiseks ning et kultuuriliste mängude jaoks mõeldud abita väheneks nende tootmine ja turuosa olulisel määral. Näitajatest ilmneb pidev langus Briti kultuuritaustaga mängude arvus ja nende turuosa järsk vähenemine 9 %–lt kõigist Ühendkuningriigis turule lastud mängudest 2003. aastal 4 %–le 2006. aastal. Aastatel 2009–2012 püsis see näitaja 3 % juures.

| (47) | Kultuurilise tähtsusega mängude tootmiskulud võivad olla võrdsed „globaalsete” mängude tootmiskuludega, kuid nende mängude turg on märkimisväärselt väiksem. Seega kaasneks nende tootmisega suurem majandusrisk. Seega oleks Briti või Euroopale iseloomulikku kultuuritausta sisaldavad videomängud ärilises mõttes vähem elujõulised kui globaliseerituma sisuga mängud. Seega sunniks turg Euroopa mänguarendajaid mitte rõhutama oma mängudes euroopalikke elemente, nii et mänge saaks müüa kogu maailmas. Euroopalike mängude arendajatel on raskem leida rahastajaid erasektorist. |
| --- | --- |

(47)

Kultuurilise tähtsusega mängude tootmiskulud võivad olla võrdsed „globaalsete” mängude tootmiskuludega, kuid nende mängude turg on märkimisväärselt väiksem. Seega kaasneks nende tootmisega suurem majandusrisk. Seega oleks Briti või Euroopale iseloomulikku kultuuritausta sisaldavad videomängud ärilises mõttes vähem elujõulised kui globaliseerituma sisuga mängud. Seega sunniks turg Euroopa mänguarendajaid mitte rõhutama oma mängudes euroopalikke elemente, nii et mänge saaks müüa kogu maailmas. Euroopalike mängude arendajatel on raskem leida rahastajaid erasektorist.

| (48) | Kavandatud maksusoodustus peaks aitama edendada kultuurilise sisuga videomängude – mitte aga puhtalt meelelahutuslike videomängude – tootmist nii, et väheneksid kultuurilise sisuga videomängude tootmiskulud. Seega on alust järeldada, et meetmel on tõenäoliselt piisav stimuleeriv mõju eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

(48)

Kavandatud maksusoodustus peaks aitama edendada kultuurilise sisuga videomängude – mitte aga puhtalt meelelahutuslike videomängude – tootmist nii, et väheneksid kultuurilise sisuga videomängude tootmiskulud. Seega on alust järeldada, et meetmel on tõenäoliselt piisav stimuleeriv mõju eesmärgi saavutamiseks.

| (49) | Lisaks on abimeede proportsionaalne, sest abi osakaal piirdub 25 % ga tootmiskuludest, mis on reaalselt kantud abikõlblike mängude tootmise käigus. See on väiksem kui filme käsitleva teatise punkti 52 alapunkti 1 kohaselt audiovisuaalteoste tootmiseks lubatud 50 % abi osakaal, kusjuures lubatava abi osakaalu puhul kohaldatakse seda sätet analoogia põhjal. |
| --- | --- |

(49)

Lisaks on abimeede proportsionaalne, sest abi osakaal piirdub 25 % ga tootmiskuludest, mis on reaalselt kantud abikõlblike mängude tootmise käigus. See on väiksem kui filme käsitleva teatise punkti 52 alapunkti 1 kohaselt audiovisuaalteoste tootmiseks lubatud 50 % abi osakaal, kusjuures lubatava abi osakaalu puhul kohaldatakse seda sätet analoogia põhjal.

| (50) | Selleks et mitte mõjutada kaubandustingimusi ja konkurentsi liidus sel määral, et see oleks vastuolus ühiste huvidega, peaks positiivne mõju tasakaalustama meetme põhjustatud konkurentsimoonutusi ja mõju kaubandusele. |
| --- | --- |

(50)

Selleks et mitte mõjutada kaubandustingimusi ja konkurentsi liidus sel määral, et see oleks vastuolus ühiste huvidega, peaks positiivne mõju tasakaalustama meetme põhjustatud konkurentsimoonutusi ja mõju kaubandusele.

| (51) | Ühendkuningriigi ja sektori esindajate esitatud andmete kohaselt arendati 2012. aastal Ühendkuningriigis turule lastud mängudest alla 10 % Ühendkuningriigis. Ühendkuningriigis turule lastud abikõlblike mängude turuosa on üsna väike (4–5 %). Ka nende osakaal Ühendkuningriigis toodetud abikõlblike videomängude hulgas – nimelt 27 % – on suhteliselt väike. |
| --- | --- |

(51)

Ühendkuningriigi ja sektori esindajate esitatud andmete kohaselt arendati 2012. aastal Ühendkuningriigis turule lastud mängudest alla 10 % Ühendkuningriigis. Ühendkuningriigis turule lastud abikõlblike mängude turuosa on üsna väike (4–5 %). Ka nende osakaal Ühendkuningriigis toodetud abikõlblike videomängude hulgas – nimelt 27 % – on suhteliselt väike.

| (52) | Lisaks ei osutanud ükski potentsiaalselt mõjutatud huvitatud isik meetme võimalikule kahjulikule mõjule. Vastupidi, pärast menetluse algatamist märkused esitanud videomängude tootjate liidud TIGA ja EGDF rõhutasid meetme väikest mõju nende riiklikele tööstusharudele ning meetme üldist mõju Põhja-Ameerikast ja Kaug-Idast pärinevat konkurentsi silmas pidades. Sellepärast oleks üsna ebatõenäoline, et liikmesriikides tekiks võidujooks toetusele. |
| --- | --- |

(52)

Lisaks ei osutanud ükski potentsiaalselt mõjutatud huvitatud isik meetme võimalikule kahjulikule mõjule. Vastupidi, pärast menetluse algatamist märkused esitanud videomängude tootjate liidud TIGA ja EGDF rõhutasid meetme väikest mõju nende riiklikele tööstusharudele ning meetme üldist mõju Põhja-Ameerikast ja Kaug-Idast pärinevat konkurentsi silmas pidades. Sellepärast oleks üsna ebatõenäoline, et liikmesriikides tekiks võidujooks toetusele.

| (53) | Igal juhul on kasulik, et Ühendkuningriik piirab kava kehtivusaega nelja aastaga, et turuarenguid silmas pidades oleks võimalik selle kava kohaldamist ja kohaldamise kriteeriume uuesti hinnata. |
| --- | --- |

(53)

Igal juhul on kasulik, et Ühendkuningriik piirab kava kehtivusaega nelja aastaga, et turuarenguid silmas pidades oleks võimalik selle kava kohaldamist ja kohaldamise kriteeriume uuesti hinnata.

| (54) | Sellest tulenevalt leiab komisjon, et menetluse algatamise otsuses tõstatatud kahtlused on kõrvaldatud. Konkurentsimoonutusi ja meetme mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele on nüüd piiratud nii, et need ei ole vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(54)

Sellest tulenevalt leiab komisjon, et menetluse algatamise otsuses tõstatatud kahtlused on kõrvaldatud. Konkurentsimoonutusi ja meetme mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele on nüüd piiratud nii, et need ei ole vastuolus ühiste huvidega.

VI.   JÄRELDUS

| (55) | Komisjon on seega seisukohal, et abiga ei tugevdata abi saavate ettevõtjate turujõudu põhjendamatult ega piirata turuosaliste jaoks mõeldud dünaamilisi stiimuleid, vaid hoopis mitmekesistatakse pakkumist turul. Seega on alust järeldada, et meetmega kaasnevad konkurentsimoonutused ja mõju kaubandusele on piiratud, nii et abile antav üldine hinnang on positiivne. Videomängude loomiseks mõeldud maksusoodustus on seega siseturuga kokkusobiv ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti d alusel, |
| --- | --- |

(55)

Komisjon on seega seisukohal, et abiga ei tugevdata abi saavate ettevõtjate turujõudu põhjendamatult ega piirata turuosaliste jaoks mõeldud dünaamilisi stiimuleid, vaid hoopis mitmekesistatakse pakkumist turul. Seega on alust järeldada, et meetmega kaasnevad konkurentsimoonutused ja mõju kaubandusele on piiratud, nii et abile antav üldine hinnang on positiivne. Videomängude loomiseks mõeldud maksusoodustus on seega siseturuga kokkusobiv ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti d alusel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabimeede, mida Ühendkuningriik kavatseb rakendada seoses videomängudega äriühingu tulumaksu käsitleva 2009. aasta seaduse muutmise kaudu, on kooskõlas siseturuga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti d tähenduses.

Abimeetme rakendamine on seega lubatud.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 27. märts 2014

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Komisjoni otsus juhtumi SA.36139 kohta – Videomängude maksusoodustus Ühendkuningriigis (ELT C 152, 30.5.2013, lk 24).

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  Komisjoni otsus N 461/05, UK Film Tax Incentive, 22. november 2006 (ELT C 9, 13.1.2007, lk 1).

3

(4)  Komisjoni otsus SA.33234, UK Film Tax Incentive Extension, 27. jaanuar 2011 (ELT C 142, 22.5.2012, lk 1).

4

(5)  Komisjoni teatis filmidele ja muudele audiovisuaalteostele antava riigiabi kohta (ELT C 332, 15.11.2013, lk 1). Sama teemat käsitleti ka komisjoni teatises nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kinematograafiliste teoste ja muude audiovisuaalteostega seotud teatavate õiguslike aspektide kohta” (EÜT C 43, 16.2.2002, lk 6), mis kehtis siis, kui ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus algatati.

5

(6)  Komisjoni 25. aprilli 2012. aasta otsus juhtumis nr SA.33943 — Prolongation du régime d’aide C 47/06 - Crédit d’impôt en faveur de la création de jeux vidéo (ELT C 230, 1.8.2012, lk 3).

6

Prolongation du régime d’aide C 47/06 - Crédit d’impôt en faveur de la création de jeux vidéo

(7)  Ülikool kogus need andmed oma videomängude prototüüpide programmi raames, mille eesmärk on aidata väikestel ettevõtjatel muuta oma mängud töötavateks prototüüpideks.

7

(8)  Komisjoni otsus 2008/354/EÜ, 11. detsember 2007, mis käsitleb riigiabi nr C 47/06 (ex N 648/05) videomängude loomise suhtes kehtestatud maksusoodustuse kohta (ELT L 118, 6.5.2008, lk 16).

8

ex

(9)  Vt joonealune märkus 8.

9

---

| 7.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/9

---

KOMISJONI OTSUS,

25. juuni 2014,

riigiabi nr SA.20949 (C 23/06) – Poola – Technologie Buczek kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4099 all)

(Ainult poolakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/765/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Komisjon teavitas Poolat 7. juunil 2006 saadetud kirjas oma otsusest algatada ülalmainitud riigiabi juhtumi kohta ametlik uurimismenetlus vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon teavitas Poolat 7. juunil 2006 saadetud kirjas oma otsusest algatada ülalmainitud riigiabi juhtumi kohta ametlik uurimismenetlus vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2.

| (2) | 23. oktoobril 2007 võeti vastu komisjoni otsus 2008/344/EÜ (1) (edaspidi „otsus”), milles komisjon jõudis järeldusele, et riigiabi, mida terasetootja Technologie Buczek Group (edaspidi „TB Group”) oli saanud, ei sobi kokku ühisturuga, ning nõudis, et Poola selle TB Groupi koosseisu kuuluvatelt üksustelt ehk emaettevõtjalt Technologie Buczek S.A. (edaspidi „TB”) ja selle tütarettevõtjatelt Huta Buczek sp. z o.o. (edaspidi „HB”) ja Buczek Automotive sp. z o.o. (edaspidi „BA”) proportsionaalselt nende poolt tegelikult saadud toetusega tagasi nõuaks. |
| --- | --- |

(2)

23. oktoobril 2007 võeti vastu komisjoni otsus 2008/344/EÜ (1) (edaspidi „otsus”), milles komisjon jõudis järeldusele, et riigiabi, mida terasetootja Technologie Buczek Group (edaspidi „TB Group”) oli saanud, ei sobi kokku ühisturuga, ning nõudis, et Poola selle TB Groupi koosseisu kuuluvatelt üksustelt ehk emaettevõtjalt Technologie Buczek S.A. (edaspidi „TB”) ja selle tütarettevõtjatelt Huta Buczek sp. z o.o. (edaspidi „HB”) ja Buczek Automotive sp. z o.o. (edaspidi „BA”) proportsionaalselt nende poolt tegelikult saadud toetusega tagasi nõuaks.

| (3) | 8. jaanuaril 2008 taotles BA Üldkohtult otsuse osalist tühistamist. TB ja HB saatsid eraldi hagiavaldused, kuid võtsid need hiljem tagasi. |
| --- | --- |

(3)

8. jaanuaril 2008 taotles BA Üldkohtult otsuse osalist tühistamist. TB ja HB saatsid eraldi hagiavaldused, kuid võtsid need hiljem tagasi.

| (4) | 17. mai 2011 (2) kohtuotsusega tühistas Üldkohus otsuse BA suhtes (vaata üksikasjalikumat kirjeldust allpool põhjenduses 7). 21. märtsil 2013 jättis Euroopa Kohus rahuldamata komisjoni poolt Üldkohtu otsuse vastu esitatud apellatsioonkaebuse (3). |
| --- | --- |

(4)

17. mai 2011 (2) kohtuotsusega tühistas Üldkohus otsuse BA suhtes (vaata üksikasjalikumat kirjeldust allpool põhjenduses 7). 21. märtsil 2013 jättis Euroopa Kohus rahuldamata komisjoni poolt Üldkohtu otsuse vastu esitatud apellatsioonkaebuse (3).

| (5) | Kuna BA suhtes otsus tühistati, ei ole ametlikku uurimismenetlust C 23/06 lõpetatud ja komisjon pidi kõnealust menetlust jätkama hetkest, mil õigusrikkumine aset leidis. |
| --- | --- |

(5)

Kuna BA suhtes otsus tühistati, ei ole ametlikku uurimismenetlust C 23/06 lõpetatud ja komisjon pidi kõnealust menetlust jätkama hetkest, mil õigusrikkumine aset leidis.

| (6) | Komisjon küsis Poolalt teavet 22. aprillil 2013, 12. juunil 2013 ja 27. novembril 2013, millele Poola vastas 8. mail 2013, 26. juulil 2013 ja 10. veebruaril 2014. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon küsis Poolalt teavet 22. aprillil 2013, 12. juunil 2013 ja 27. novembril 2013, millele Poola vastas 8. mail 2013, 26. juulil 2013 ja 10. veebruaril 2014.

2.   HINNANG

| (7) | Kohus tühistas:






  — | otsuse artikli 1, milles kuulutatakse TB Groupile ebaseaduslikult antud 20 761 643 Poola zloti suurune riigiabi ühisturuga mitte kokku sobivaks; |
| --- | --- | --- |

(7)

Kohus tühistas:

—

otsuse artikli 1, milles kuulutatakse TB Groupile ebaseaduslikult antud 20 761 643 Poola zloti suurune riigiabi ühisturuga mitte kokku sobivaks;

| — | otsuse artikli 3 lõiked 1 ja 3, milles sätestatakse riigiabi summad, mis HB-lt ja BA-lt eraldi tagasi nõuda tuleb, ulatuses, mis puudutab BAd (4); |
| --- | --- |

—

otsuse artikli 3 lõiked 1 ja 3, milles sätestatakse riigiabi summad, mis HB-lt ja BA-lt eraldi tagasi nõuda tuleb, ulatuses, mis puudutab BAd (4);

| — | otsuse artiklid 4 ja 5, milles käsitletakse rakendussätteid, ulatuses, mis puudutab BAd. |
| --- | --- |

—

otsuse artiklid 4 ja 5, milles käsitletakse rakendussätteid, ulatuses, mis puudutab BAd.

| (8) | Kuna otsuse artiklis 1 viidatakse TB Groupile tervikuna, samal ajal kui ülejäänud tühistatud artiklid tõstavad eraldi esile BAd, peab komisjon vajalikuks esmalt meelde tuletada, mil määral mõjutab otsuse tühistamine TB Groupi teisi liikmeid, st TBd ja HBd. |
| --- | --- |

(8)

Kuna otsuse artiklis 1 viidatakse TB Groupile tervikuna, samal ajal kui ülejäänud tühistatud artiklid tõstavad eraldi esile BAd, peab komisjon vajalikuks esmalt meelde tuletada, mil määral mõjutab otsuse tühistamine TB Groupi teisi liikmeid, st TBd ja HBd.

| (9) | Komisjon tuletab meelde otsust kohtuasjas T-227/95 (AssiDomän Kraft Products jt vs. komisjon, EKL 1997, lk II-01185, punktid 59 ja 60), milles kohus leidis, et kui [komisjoni otsuse] adressaat otsustab esitada tühistamishagi, tegelevad ühenduse kohtud ainult otsuse nende osadega, milles adressaati käsitletakse. Otsuse vaidlustamata osad, milles käsitletakse teisi adressaate, ei moodusta seevastu osa vaidluse sisust, mille lahendamine on kohtu ülesanne. Tühistamishagi puhul võib kohus teha otsuse ainult talle osapoolte poolt esitatud vaidluse sisu kohta. Otsust saab tühistada ainult nende adressaatide suhtes, kelle hagid kohus rahuldanud on. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon tuletab meelde otsust kohtuasjas T-227/95 (AssiDomän Kraft Products jt vs. komisjon, EKL 1997, lk II-01185, punktid 59 ja 60), milles kohus leidis, et kui [komisjoni otsuse] adressaat otsustab esitada tühistamishagi, tegelevad ühenduse kohtud ainult otsuse nende osadega, milles adressaati käsitletakse. Otsuse vaidlustamata osad, milles käsitletakse teisi adressaate, ei moodusta seevastu osa vaidluse sisust, mille lahendamine on kohtu ülesanne. Tühistamishagi puhul võib kohus teha otsuse ainult talle osapoolte poolt esitatud vaidluse sisu kohta. Otsust saab tühistada ainult nende adressaatide suhtes, kelle hagid kohus rahuldanud on.

| (10) | Nagu mainitud eespool põhjenduses 3, võtsid TB ja HB oma hagid Üldkohtu ees tagasi ning otsus, sealhulgas Poola kohustus ebaseaduslik abi tagasi nõuda, on seega nende suhtes jõustunud. Poola ametiasutused on kinnitanud, et TB maksis tagasi 13 963 560,74 Poola zlotti, mis katab kogu TB-lt tagasi nõutava summa ning osa HB-lt tagasi nõutavast summast. HB kuulutati maksejõuetuks ning kõik asjaomased ametiasutused registreerisid nendega seonduvad nõuded pankrotivarades. Likvideerimismenetlus on praegu pooleli. Poola ametiasutused on kinnitanud, et pärast tühistamist TB tagasi makstud abi ei ole temale tagastatud ja HB-vastaseid võlanõudeid ei ole pankrotivaradest kustutatud. |
| --- | --- |

(10)

Nagu mainitud eespool põhjenduses 3, võtsid TB ja HB oma hagid Üldkohtu ees tagasi ning otsus, sealhulgas Poola kohustus ebaseaduslik abi tagasi nõuda, on seega nende suhtes jõustunud. Poola ametiasutused on kinnitanud, et TB maksis tagasi 13 963 560,74 Poola zlotti, mis katab kogu TB-lt tagasi nõutava summa ning osa HB-lt tagasi nõutavast summast. HB kuulutati maksejõuetuks ning kõik asjaomased ametiasutused registreerisid nendega seonduvad nõuded pankrotivarades. Likvideerimismenetlus on praegu pooleli. Poola ametiasutused on kinnitanud, et pärast tühistamist TB tagasi makstud abi ei ole temale tagastatud ja HB-vastaseid võlanõudeid ei ole pankrotivaradest kustutatud.

| (11) | Nimetatud põhjustel jätkub ametlik uurimismenetlus ainult BA suhtes. |
| --- | --- |

(11)

Nimetatud põhjustel jätkub ametlik uurimismenetlus ainult BA suhtes.

| (12) | Komisjon võtab teadmiseks Poolalt saadud teabe, mille kohaselt kuulutas BA 28. septembril 2012 välja pankroti ning kustutati 16. novembril 2012 äriettevõtete registrist. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon võtab teadmiseks Poolalt saadud teabe, mille kohaselt kuulutas BA 28. septembril 2012 välja pankroti ning kustutati 16. novembril 2012 äriettevõtete registrist.

| (13) | Poola teatas komisjonile, et BA varad, mis moodustasid selle pankrotivarad, müüdi eraldi (mitte kogu ettevõtet moodustavate komplektidena) maha hankemenetluse käigus, mis tagas turuhinnad. BA töötajaid, tarnijaid ega kliente ei kantud üle ühelegi uutest omanikest viisil, mis võiks anda tunnistust BA majanduslikust järjepidevusest. |
| --- | --- |

(13)

Poola teatas komisjonile, et BA varad, mis moodustasid selle pankrotivarad, müüdi eraldi (mitte kogu ettevõtet moodustavate komplektidena) maha hankemenetluse käigus, mis tagas turuhinnad. BA töötajaid, tarnijaid ega kliente ei kantud üle ühelegi uutest omanikest viisil, mis võiks anda tunnistust BA majanduslikust järjepidevusest.

| (14) | Poola teatas komisjonile samuti, et pankrotimenetluse käigus realiseeris pankrotihaldur kogu BA vara. Pärast menetluse lõppu ei ole järel mitte mingisugust BA vara, mida teised ettevõtjad omandada võiks. |
| --- | --- |

(14)

Poola teatas komisjonile samuti, et pankrotimenetluse käigus realiseeris pankrotihaldur kogu BA vara. Pärast menetluse lõppu ei ole järel mitte mingisugust BA vara, mida teised ettevõtjad omandada võiks.

| (15) | Nende asjaolude põhjal järeldab komisjon, et ettevõtteid, mida võiks käsitada BA majanduslike järglastena, ei eksisteeri. |
| --- | --- |

(15)

Nende asjaolude põhjal järeldab komisjon, et ettevõtteid, mida võiks käsitada BA majanduslike järglastena, ei eksisteeri.

| (16) | Ametlik uurimismenetlus on seega käesoleval juhul kaotanud oma eesmärgi, kuna isegi juhul, kui abi tunnistataks siseturuga kokkusobimatuks, ei oleks võimalusi kõnealuse abi tagasi nõudmiseks, |
| --- | --- |

(16)

Ametlik uurimismenetlus on seega käesoleval juhul kaotanud oma eesmärgi, kuna isegi juhul, kui abi tunnistataks siseturuga kokkusobimatuks, ei oleks võimalusi kõnealuse abi tagasi nõudmiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga lõpetatakse 7. juunil 2006 algatatud ametlik uurimismenetlus, mis põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikel 2 ja mis on pärast Üldkohtu 17. mai 2011 otsust kohtuasjas T-1/08 vastavalt Euroopa Kohtu 21. märtsi 2013. aasta otsusele kohtuasjas C-405/11 P Buczek Automotive sp. z o.o. suhtes jätkuvalt avatud, kuna menetlus on pärast Buczek Automotive sp. z o.o. likvideerimist kaotanud oma eesmärgi.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Poola Vabariigile.

Brüssel, 25. juuni 2014

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Komisjoni otsus 2008/344/EÜ, 23. oktoober 2007, riigiabi C 23/06 (ex NN 35/06) kohta, mida Poola rakendas terasetootja Technologie Buczek Group suhtes (ELT L 116, 30.4.2008, lk 26).

1

(2)  Kohtuasi T-1/08: Buczek Automotive sp. z o.o. vs. komisjon (ECLI:EU: T:2011:216).

2

vs.

(3)  Kohtuasi C-405/11 P: komisjon vs. Buczek Automotive sp. z o.o. (ECLI:EU:C:2013:186).

3

vs.

(4)  Otsuse artikli 3 lõige 1 nõuab, et Poola nõuaks artiklis 1 mainitud riigiabi tagasi järgmiselt: 13 578 115 Poola zlotti HB-lt ja 7 183 528 Poola zlotti BA-lt. Artikli 3 lõikes 3 nõuti, et Poola nõuaks kõnealuste summade pealt tagasi ka intressi.

4

---

| 7.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/12

---

KOMISJONI OTSUS,

9. juuli 2014,

mis käsitleb biokütuse maksuvabastust sisaldavat abikava SA.18042 (2013/C) (ex MX 17/2009) (ex NN 61/2004),

mida on rakendanud Hispaania

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4530 all)

(Ainult hispaaniakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/766/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt osutatud sätetele (1) ning võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Konkurentsi peadirektoraat on alates 2006. aastast teinud järelkontrolli liikmesriikide rakendatud abimeetmete valimi suhtes. Komisjon kiitis 6. juuni 2006. aasta otsusega C(2006) 2293 heaks Hispaania biokütuste aktsiisimaksust vabastamise kava (juhtum nr NN 61/2004). Kõnealune kava lisati aastatel 2009/2010 kontrollitavate juhtumite hulka viitenumbriga MX 17/2009, mille puhul komisjon uuris, kuidas liikmesriigid olid olemasolevate abikavade valimit 2009. aastal rakendanud. |
| --- | --- |

(1)

Konkurentsi peadirektoraat on alates 2006. aastast teinud järelkontrolli liikmesriikide rakendatud abimeetmete valimi suhtes. Komisjon kiitis 6. juuni 2006. aasta otsusega C(2006) 2293 heaks Hispaania biokütuste aktsiisimaksust vabastamise kava (juhtum nr NN 61/2004). Kõnealune kava lisati aastatel 2009/2010 kontrollitavate juhtumite hulka viitenumbriga MX 17/2009, mille puhul komisjon uuris, kuidas liikmesriigid olid olemasolevate abikavade valimit 2009. aastal rakendanud.

| (2) | Komisjon otsustas lisada kõnealuse kava uuesti aastatel 2011/2012 kontrollitavate juhtumite hulka, mille puhul komisjon uuris, kuidas liikmesriigid olid olemasolevate abikavade valimit ajavahemikul 2009–2010 rakendanud. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon otsustas lisada kõnealuse kava uuesti aastatel 2011/2012 kontrollitavate juhtumite hulka, mille puhul komisjon uuris, kuidas liikmesriigid olid olemasolevate abikavade valimit ajavahemikul 2009–2010 rakendanud.

| (3) | Kontrollimise ajal Hispaania esitatud teabe valguses tekkisid komisjonil kahtlused, kas Hispaania asutused rakendavad kava nõuetekohaselt. Komisjon otsustas seetõttu algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse. Komisjon teavitas 17. juuli 2013. aasta kirjaga Hispaaniat oma otsusest. |
| --- | --- |

(3)

Kontrollimise ajal Hispaania esitatud teabe valguses tekkisid komisjonil kahtlused, kas Hispaania asutused rakendavad kava nõuetekohaselt. Komisjon otsustas seetõttu algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse. Komisjon teavitas 17. juuli 2013. aasta kirjaga Hispaaniat oma otsusest.

| (4) | Hispaania esitas oma märkused 20. septembril 2013. aastal. |
| --- | --- |

(4)

Hispaania esitas oma märkused 20. septembril 2013. aastal.

| (5) | Komisjoni otsus ametliku uurimismenetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas7. veebruaril 2014. aastal (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni otsus ametliku uurimismenetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas7. veebruaril 2014. aastal (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi.

| (6) | Komisjon sai 5. märtsil 2014. aastal märkused Hispaania taastuvenergia tootjate ühenduse biokütuste sektsioonilt (APPA Biocarburantes). Komisjon edastas need Hispaaniale, kellele anti võimalus märkustele vastata. 6. mail 2014. aastal teatasid Hispaania asutused, et nad ei soovi esitada omapoolseid märkusi kolmandatelt isikutelt saadud märkuste kohta. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon sai 5. märtsil 2014. aastal märkused Hispaania taastuvenergia tootjate ühenduse biokütuste sektsioonilt (APPA Biocarburantes). Komisjon edastas need Hispaaniale, kellele anti võimalus märkustele vastata. 6. mail 2014. aastal teatasid Hispaania asutused, et nad ei soovi esitada omapoolseid märkusi kolmandatelt isikutelt saadud märkuste kohta.

II.   MEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

| (7) | Abikava NN 61/2004 „Biokütuste vabastamine aktsiisimaksust” tähendab Hispaania süsivesinike maksu nullmäära. Seda kohaldatakse põllumajanduslikku või taimset päritolu saadustest toodetud etüülalkoholile (bioetanool), mis kuulub CN-koodi 2207 20 alla; põllumajanduslikku või taimset päritolu saadustest toodetud metüülalkoholile, mis kuulub CN-koodi 2905 11 00.00 alla ning toodetele, mis kuuluvad CN-koodide 1507, 1508, 1510, 1511, 1512, 1513, 1514, 1515 ja 1518 alla. |
| --- | --- |

(7)

Abikava NN 61/2004 „Biokütuste vabastamine aktsiisimaksust” tähendab Hispaania süsivesinike maksu nullmäära. Seda kohaldatakse põllumajanduslikku või taimset päritolu saadustest toodetud etüülalkoholile (bioetanool), mis kuulub CN-koodi 2207 20 alla; põllumajanduslikku või taimset päritolu saadustest toodetud metüülalkoholile, mis kuulub CN-koodi 2905 11 00.00 alla ning toodetele, mis kuuluvad CN-koodide 1507, 1508, 1510, 1511, 1512, 1513, 1514, 1515 ja 1518 alla.

| (8) | Nullmääraga maksu kohaldati kõnealustele toodetele sellele vaatamata, kas neid kasutati algsel kujul või pärast keemilist modifitseerimist. Juhtudel, kui biokütust segati teise kütusega, kohaldati vähendatud määra ainult segu biokütuse osale. Vähendatud aktsiisimaksu kohaldati mis tahes geograafilist päritolu biokütustele. |
| --- | --- |

(8)

Nullmääraga maksu kohaldati kõnealustele toodetele sellele vaatamata, kas neid kasutati algsel kujul või pärast keemilist modifitseerimist. Juhtudel, kui biokütust segati teise kütusega, kohaldati vähendatud määra ainult segu biokütuse osale. Vähendatud aktsiisimaksu kohaldati mis tahes geograafilist päritolu biokütustele.

| (9) | Komisjon kiitis kava heaks 6. juunil 2006. aastal ja see lõppes 31. detsembril 2012. aastal (3). |
| --- | --- |

(9)

Komisjon kiitis kava heaks 6. juunil 2006. aastal ja see lõppes 31. detsembril 2012. aastal (3).

| (10) | Juhtumite kontrollimise ajal Hispaania asutuste esitatud teabe hindamine tekitas kahtlusi, kas kava on rakendatud aastatel 2009 ja 2010 kooskõlas komisjoni otsusega. Lisaks oli kahtlusi, et Hispaania võis olla maksnud abisaajatele 2010. aastal ülemääraseid hüvitisi. Komisjonile muret valmistanud küsimused esitati komisjoni 17. juuli 2013. aasta otsuse põhjendustes 13–29. |
| --- | --- |

(10)

Juhtumite kontrollimise ajal Hispaania asutuste esitatud teabe hindamine tekitas kahtlusi, kas kava on rakendatud aastatel 2009 ja 2010 kooskõlas komisjoni otsusega. Lisaks oli kahtlusi, et Hispaania võis olla maksnud abisaajatele 2010. aastal ülemääraseid hüvitisi. Komisjonile muret valmistanud küsimused esitati komisjoni 17. juuli 2013. aasta otsuse põhjendustes 13–29.

| (11) | Komisjon nõudis Hispaanialt






  a) | tõendamist, et kava rakendati aastatel 2009 ja 2010 nõuetekohaselt; |
| --- | --- | --- |

(11)

Komisjon nõudis Hispaanialt

a)

tõendamist, et kava rakendati aastatel 2009 ja 2010 nõuetekohaselt;

| b) | tõendamist, et bioetanooli eest ei makstud 2010. aastal ülemääraseid hüvitisi või kui seda tehti, selgitamist, milliseid meetmeid võeti ülemääraste hüvitiste vältimiseks järgmistel aastatel; |
| --- | --- |

b)

tõendamist, et bioetanooli eest ei makstud 2010. aastal ülemääraseid hüvitisi või kui seda tehti, selgitamist, milliseid meetmeid võeti ülemääraste hüvitiste vältimiseks järgmistel aastatel;

| c) | iga-aastaste aruannete esitamist kogu kava kestuse kohta. |
| --- | --- |

c)

iga-aastaste aruannete esitamist kogu kava kestuse kohta.

III.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (12) | Komisjon sai 5. märtsil 2014. aastal märkusi APPA Biocarburantes’ilt. Märkused olid väga sarnased Hispaania asutuste omadele (vt punkt IV). APPA Biocarburantes väitis, et kava rakendati nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

(12)

Komisjon sai 5. märtsil 2014. aastal märkusi APPA Biocarburantes’ilt. Märkused olid väga sarnased Hispaania asutuste omadele (vt punkt IV). APPA Biocarburantes väitis, et kava rakendati nõuetekohaselt;

| (13) | Kui biokütuste hinda võrreldi fossiilkütuste maksustamiseelse tanklahinnaga, tundus, et nii bioetanooli kui ka biodiisli eest on makstud kogu perioodi vältel liiga vähe hüvitisi, välja arvatud 2010. aastal bioetanooli ja 2012. aastal biodiisli eest. APPA Biocarburantes väitis, et see metoodika ei ole õige, kuna fossiilkütuste maksustamiseelne tanklahind sisaldab kõiki kütuse transpordi- ja jaotamiskulusid kuni toote lõpptarbijani jõudmiseni, kuid võrdlusanalüüsis jäeti need logistikakulud biokütuste hinnale lisamata. APPA Biocarburantes’i arvates oleks asjakohasem võrrelda biokütuste tootmiskulusid fossiilkütuste rahvusvaheliselt noteeritud hindadega. Selle metoodika kasutamine näitas selgelt biokütuste liiga vähest hüvitamist kava kehtivuse ajal ja ülemäärase hüvitamise juhtumite puudumist. |
| --- | --- |

(13)

Kui biokütuste hinda võrreldi fossiilkütuste maksustamiseelse tanklahinnaga, tundus, et nii bioetanooli kui ka biodiisli eest on makstud kogu perioodi vältel liiga vähe hüvitisi, välja arvatud 2010. aastal bioetanooli ja 2012. aastal biodiisli eest. APPA Biocarburantes väitis, et see metoodika ei ole õige, kuna fossiilkütuste maksustamiseelne tanklahind sisaldab kõiki kütuse transpordi- ja jaotamiskulusid kuni toote lõpptarbijani jõudmiseni, kuid võrdlusanalüüsis jäeti need logistikakulud biokütuste hinnale lisamata. APPA Biocarburantes’i arvates oleks asjakohasem võrrelda biokütuste tootmiskulusid fossiilkütuste rahvusvaheliselt noteeritud hindadega. Selle metoodika kasutamine näitas selgelt biokütuste liiga vähest hüvitamist kava kehtivuse ajal ja ülemäärase hüvitamise juhtumite puudumist.

| (14) | Viimaks väitis APPA Biocarburantes, et isegi kui biokütuste hinda võrrelda fossiilkütuste maksustamiseelse tanklahinnaga, olid kaks ühekordset võimaliku ülemäärase hüvitamise olukorda üksnes ajutised ja põhjustatud biokütuste maksuabi kava olemusest (absoluutkogused kehtestatakse eelnevalt ja hindamised viiakse läbi järgnevalt) ja põllumajandustoorme (biokütuste tootmiskulude põhikomponent) väga volatiilsetest hindadest. Abikava ei vajanud kohandamist – bioetanooli puhul ei olnud järgnevatel aastatel (2011 ja 2012) näha mingit märki võimalikust ülemäärasest hüvitamisest ja biodiisli võimalik ülemäärane hüvitamine esines eelmisel, 2012. aastal. Tulevikus ei olegi võimalik kohandusi teha, kuna kava on lõppenud. |
| --- | --- |

(14)

Viimaks väitis APPA Biocarburantes, et isegi kui biokütuste hinda võrrelda fossiilkütuste maksustamiseelse tanklahinnaga, olid kaks ühekordset võimaliku ülemäärase hüvitamise olukorda üksnes ajutised ja põhjustatud biokütuste maksuabi kava olemusest (absoluutkogused kehtestatakse eelnevalt ja hindamised viiakse läbi järgnevalt) ja põllumajandustoorme (biokütuste tootmiskulude põhikomponent) väga volatiilsetest hindadest. Abikava ei vajanud kohandamist – bioetanooli puhul ei olnud järgnevatel aastatel (2011 ja 2012) näha mingit märki võimalikust ülemäärasest hüvitamisest ja biodiisli võimalik ülemäärane hüvitamine esines eelmisel, 2012. aastal. Tulevikus ei olegi võimalik kohandusi teha, kuna kava on lõppenud.

IV.   HISPAANIA MÄRKUSED

| (15) | Hispaania asutused esitasid oma märkused 20. septembril 2013. aastal. 6. mail 2014. aastal teatasid nad, et ei soovi esitada omapoolseid märkusi kolmandatelt isikutelt saadud märkuste kohta, mis olid neile edastatud. |
| --- | --- |

(15)

Hispaania asutused esitasid oma märkused 20. septembril 2013. aastal. 6. mail 2014. aastal teatasid nad, et ei soovi esitada omapoolseid märkusi kolmandatelt isikutelt saadud märkuste kohta, mis olid neile edastatud.

| (16) | Oma 20. septembri 2013. aasta kirjas esitasid Hispaania asutused teabe bioetanooli ja biodiisli tootmiskulude kohta ning andmed fossiilkütuste hindade kohta ajavahemikul 2004–2012. Samal ajal esitasid nad tabelid, milles võrreldi biokütuste hinda fossiilkütuste maksustamiseelse tanklahinnaga. Nimetatud tabelid on toodud lisas. |
| --- | --- |

(16)

Oma 20. septembri 2013. aasta kirjas esitasid Hispaania asutused teabe bioetanooli ja biodiisli tootmiskulude kohta ning andmed fossiilkütuste hindade kohta ajavahemikul 2004–2012. Samal ajal esitasid nad tabelid, milles võrreldi biokütuste hinda fossiilkütuste maksustamiseelse tanklahinnaga. Nimetatud tabelid on toodud lisas.

| (17) | Vastavates tabelites kajastatud andmed ja analüüs põhinevad järgmistel eeldustel:






  a) | lähtepunkt on tegelikud andmed Hispaania tehaste iga-aastaste tootmiskulude kohta, millele lisandub tootmise kasumimarginaal 5 %. Kohandusi tehakse biokütuse ja fossiilkütuse, millega seda segatakse, energiasisalduse erinevuse tõttu, kasutades Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ (4) III lisa andmeid, nimelt bioetanooli ja biodiisli puhul on kohanduskoefitsiendid vastavalt 1,52 ja 1,09; |
| --- | --- | --- |

(17)

Vastavates tabelites kajastatud andmed ja analüüs põhinevad järgmistel eeldustel:

a)

lähtepunkt on tegelikud andmed Hispaania tehaste iga-aastaste tootmiskulude kohta, millele lisandub tootmise kasumimarginaal 5 %. Kohandusi tehakse biokütuse ja fossiilkütuse, millega seda segatakse, energiasisalduse erinevuse tõttu, kasutades Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ (4) III lisa andmeid, nimelt bioetanooli ja biodiisli puhul on kohanduskoefitsiendid vastavalt 1,52 ja 1,09;

| b) | kulusid võrreldakse selle kütuse hinnaandmetega, mida nad asendavad, st bensiini ja diislikütusega. Hind on nimetatud kütuse maksustamiseelne tanklahind ja sisaldab seetõttu ärilise turustamise brutomarginaali. Biokütuse tootmiskulu ja asendatava fossiilkütuse hinnavahe on maksimaalne hüvitamismarginaal; |
| --- | --- |

b)

kulusid võrreldakse selle kütuse hinnaandmetega, mida nad asendavad, st bensiini ja diislikütusega. Hind on nimetatud kütuse maksustamiseelne tanklahind ja sisaldab seetõttu ärilise turustamise brutomarginaali. Biokütuse tootmiskulu ja asendatava fossiilkütuse hinnavahe on maksimaalne hüvitamismarginaal;

| c) | tegelik kohaldatav hüvitis on võrdne nende mineraalõlide aktsiisimaksuga, mis vastaksid bioetanoolile ja biodiislile. Maksuvabastuseta oleks kõnealustele toodetele mineraalõlide aktsiisimaksuna kohaldatav määr olnud vastavalt bensiini ja diislikütuse määr (5). |
| --- | --- |

c)

tegelik kohaldatav hüvitis on võrdne nende mineraalõlide aktsiisimaksuga, mis vastaksid bioetanoolile ja biodiislile. Maksuvabastuseta oleks kõnealustele toodetele mineraalõlide aktsiisimaksuna kohaldatav määr olnud vastavalt bensiini ja diislikütuse määr (5).

| (18) | Asjaomaste andmete alusel teatas Hispaania, et ajavahemikul 2004–2012 võis mõlemat liiki biokütuse puhul märgata akumuleeritud alahüvitamist (455,96 eurot 1 000 liitri biodiisli kohta ja 897,22 eurot 1 000 liitri bioetanooli kohta). Igat aastat eraldi vaadeldes võis endiselt täheldada alahüvitamist kõikidel aastatel ainult kahe erandiga: 2010. aastal bioetanooli ja 2012. aastal biodiisli eest. |
| --- | --- |

(18)

Asjaomaste andmete alusel teatas Hispaania, et ajavahemikul 2004–2012 võis mõlemat liiki biokütuse puhul märgata akumuleeritud alahüvitamist (455,96 eurot 1 000 liitri biodiisli kohta ja 897,22 eurot 1 000 liitri bioetanooli kohta). Igat aastat eraldi vaadeldes võis endiselt täheldada alahüvitamist kõikidel aastatel ainult kahe erandiga: 2010. aastal bioetanooli ja 2012. aastal biodiisli eest.

| (19) | Bioetanooliga seoses selgitas Hispaania, et 2010. aastal täheldatud ilmse ülemäärase hüvitamise põhjus oli ühekordne kaupade, eelkõige põllumajanduskaupade hindade langus 2010. aasta jaanuarist juunini. See oli seetõttu ühekordne, pöörduv ja ettenägematu olukord, mis lisaks järgmisel aastal toormehindade kasvu tagajärjel automaatselt ise ennast korrigeeris. Hispaania asutustel ei olnud seetõttu põhjust meetmeid võtta. Esitati üksikasjalik teave toormehindade liikumise kohta, samuti graafik, mis kajastab suhkru ja teravilja hinnaindeksi suundumust (2002–2004 baas = 100).

  Toormehindade arengud ajavahemikul 2009–2011
   (6) |
| --- | --- |

(19)

Bioetanooliga seoses selgitas Hispaania, et 2010. aastal täheldatud ilmse ülemäärase hüvitamise põhjus oli ühekordne kaupade, eelkõige põllumajanduskaupade hindade langus 2010. aasta jaanuarist juunini. See oli seetõttu ühekordne, pöörduv ja ettenägematu olukord, mis lisaks järgmisel aastal toormehindade kasvu tagajärjel automaatselt ise ennast korrigeeris. Hispaania asutustel ei olnud seetõttu põhjust meetmeid võtta. Esitati üksikasjalik teave toormehindade liikumise kohta, samuti graafik, mis kajastab suhkru ja teravilja hinnaindeksi suundumust (2002–2004 baas = 100).

Toormehindade arengud ajavahemikul 2009–2011
   (6)

| (20) | Seoses biodiisliga selgitas Hispaania, et 2012. aastal esines ilmselt ülemäärase hüvitamise juhtum, aga kava lõppes selle aasta 31. detsembril. |
| --- | --- |

(20)

Seoses biodiisliga selgitas Hispaania, et 2012. aastal esines ilmselt ülemäärase hüvitamise juhtum, aga kava lõppes selle aasta 31. detsembril.

| (21) | Hispaania väitis, et nimetatud metoodikas asendatavate kütustega võrdlemiseks kasutatud hind – maksustamiseelne tanklahind – oli olemasolevatest võimalustest kõige rangem ning asjakohasem oleks võrdlus hinnaga, mis on kõnealuste toodete maailmahindadele lähemal. Hispaania asutused esitasid ka tabelid, milles võrreldakse biokütuste hinda fossiilkütuste maailmahinnaga ja rõhutasid, et sellel juhul ei olnud võimalik täheldada ühelgi käsitletud aastal biodiisli eest ülemäärase hüvitise maksmist, samal ajal kui bioetanooli osas oli võimalik ülemäärane hüvitis tähtsusetu (2 eurot 1 000 liitri kohta, võrreldes 142,13 euroga 1 000 liitri kohta, kasutades võrdlusena fossiilkütuste maksustamiseelset tanklahinda). Akumuleeritud alahüvitamine oleks mitu korda kõrgem kui eelmise metoodikaga võrreldes. |
| --- | --- |

(21)

Hispaania väitis, et nimetatud metoodikas asendatavate kütustega võrdlemiseks kasutatud hind – maksustamiseelne tanklahind – oli olemasolevatest võimalustest kõige rangem ning asjakohasem oleks võrdlus hinnaga, mis on kõnealuste toodete maailmahindadele lähemal. Hispaania asutused esitasid ka tabelid, milles võrreldakse biokütuste hinda fossiilkütuste maailmahinnaga ja rõhutasid, et sellel juhul ei olnud võimalik täheldada ühelgi käsitletud aastal biodiisli eest ülemäärase hüvitise maksmist, samal ajal kui bioetanooli osas oli võimalik ülemäärane hüvitis tähtsusetu (2 eurot 1 000 liitri kohta, võrreldes 142,13 euroga 1 000 liitri kohta, kasutades võrdlusena fossiilkütuste maksustamiseelset tanklahinda). Akumuleeritud alahüvitamine oleks mitu korda kõrgem kui eelmise metoodikaga võrreldes.

| (22) | Hispaania asutused selgitasid, et nad olid kooskõlas nõukogu direktiiviga 2008/118/EÜ (7) teatanud kõikidest ettevõtjatest, kes toodavad, töötlevad, valdavad, võtavad vastu ja lähetavad aktsiisikaupu. |
| --- | --- |

(22)

Hispaania asutused selgitasid, et nad olid kooskõlas nõukogu direktiiviga 2008/118/EÜ (7) teatanud kõikidest ettevõtjatest, kes toodavad, töötlevad, valdavad, võtavad vastu ja lähetavad aktsiisikaupu.

| (23) | Nimetatud direktiivi artikli 4 punktis 1 määratletakse volitatud laopidajana füüsiline või juriidiline isik, kellel on oma ettevõtlustegevuse käigus luba toota, töödelda, vallata, vastu võtta või lähetada maksulaos aktsiisi peatamise korra all olevaid aktsiisikaupu. Direktiivi artiklis 8 on sätestatud, et volitatud laopidaja vastutab aktsiisi maksmise eest. |
| --- | --- |

(23)

Nimetatud direktiivi artikli 4 punktis 1 määratletakse volitatud laopidajana füüsiline või juriidiline isik, kellel on oma ettevõtlustegevuse käigus luba toota, töödelda, vallata, vastu võtta või lähetada maksulaos aktsiisi peatamise korra all olevaid aktsiisikaupu. Direktiivi artiklis 8 on sätestatud, et volitatud laopidaja vastutab aktsiisi maksmise eest.

| (24) | Hispaania asutused selgitasid, miks nad olid esitanud maksuandmed ainult ühe kohta kahest ettevõtjast, kes olid allkirjastanud lepingu alltöövõtjana tegutsemise kohta, et toota soja- ja palmiõlist rasvhapete metüülestreid. Kuna leping käsitles aktsiisiga maksustatavat kaupa ning selle kauba valdamist, liikumist ja järelevalvet, laienes sellele direktiiv 2008/118/EÜ. Hispaania asutused märkisid, et kauba omanikule ei laiene direktiivi artikli 4 punktis 1 sätestatud volitatud laopidaja määratlus. |
| --- | --- |

(24)

Hispaania asutused selgitasid, miks nad olid esitanud maksuandmed ainult ühe kohta kahest ettevõtjast, kes olid allkirjastanud lepingu alltöövõtjana tegutsemise kohta, et toota soja- ja palmiõlist rasvhapete metüülestreid. Kuna leping käsitles aktsiisiga maksustatavat kaupa ning selle kauba valdamist, liikumist ja järelevalvet, laienes sellele direktiiv 2008/118/EÜ. Hispaania asutused märkisid, et kauba omanikule ei laiene direktiivi artikli 4 punktis 1 sätestatud volitatud laopidaja määratlus.

V.   MEETME HINDAMINE

| (25) | Komisjon tegi juba oma otsuses juhtumi NN 61/2004 kohta järelduse, et kõnealune meede sisaldas abi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 tähenduses. Komisjon hindas abikava ühenduse 2001. aasta keskkonnakaitseabi suuniste (8) alusel ja tegi järelduse, et abi on siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon tegi juba oma otsuses juhtumi NN 61/2004 kohta järelduse, et kõnealune meede sisaldas abi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 tähenduses. Komisjon hindas abikava ühenduse 2001. aasta keskkonnakaitseabi suuniste (8) alusel ja tegi järelduse, et abi on siseturuga kokkusobiv.

| (26) | Hispaania asutused on nüüdseks esitanud konkurentsi peadirektoraadile üksikasjaliku teabe, kaasa arvatud asjaomased andmed bioetanooli ja biodiisli tootmiskulude kohta kogu abikava kestuse ajal. Kui biokütuste tootmiskulusid võrreldakse fossiilkütuste maksustamiseelse tanklahinnaga, nagu kajastatud käesoleva otsuse lisas esitatud tabelites, võib täheldada kahte ülemäärase hüvitamise olukorda: 2010. aastal bioetanooli ja 2012. aastal biodiisli eest. |
| --- | --- |

(26)

Hispaania asutused on nüüdseks esitanud konkurentsi peadirektoraadile üksikasjaliku teabe, kaasa arvatud asjaomased andmed bioetanooli ja biodiisli tootmiskulude kohta kogu abikava kestuse ajal. Kui biokütuste tootmiskulusid võrreldakse fossiilkütuste maksustamiseelse tanklahinnaga, nagu kajastatud käesoleva otsuse lisas esitatud tabelites, võib täheldada kahte ülemäärase hüvitamise olukorda: 2010. aastal bioetanooli ja 2012. aastal biodiisli eest.

| (27) | Mis puudutab Hispaania esitatud alternatiivset metoodikat, mis kasutab võrdlusena fossiilkütuste maailmahindu, siis märgib komisjon, et see metoodika erineb Hispaania esitatud metoodikast, mida komisjon kasutas meetme NN 61/2004 hindamiseks. Kuna komisjon kontrollib, kas Hispaania rakendas abikava nõuetekohaselt kooskõlas otsusega, mille alusel see juhtumi NN 61/2004 puhul heaks kiideti, ei saa esitatud alternatiivse metoodikaga nõustuda. |
| --- | --- |

(27)

Mis puudutab Hispaania esitatud alternatiivset metoodikat, mis kasutab võrdlusena fossiilkütuste maailmahindu, siis märgib komisjon, et see metoodika erineb Hispaania esitatud metoodikast, mida komisjon kasutas meetme NN 61/2004 hindamiseks. Kuna komisjon kontrollib, kas Hispaania rakendas abikava nõuetekohaselt kooskõlas otsusega, mille alusel see juhtumi NN 61/2004 puhul heaks kiideti, ei saa esitatud alternatiivse metoodikaga nõustuda.

| (28) | Komisjon märgib sellele vaatamata, et püsiva ülemäärase hüvitamise suundumust ei ole võimalik täheldada. Kui vaadelda abi kogu abikava kestuse ajal, siis ei ole märgata üldist ülemäärast hüvitamist. Komisjon võtab Hispaania esitatud selgitused teadmiseks (vt põhjendused 18, 19, 20 ja 22). |
| --- | --- |

(28)

Komisjon märgib sellele vaatamata, et püsiva ülemäärase hüvitamise suundumust ei ole võimalik täheldada. Kui vaadelda abi kogu abikava kestuse ajal, siis ei ole märgata üldist ülemäärast hüvitamist. Komisjon võtab Hispaania esitatud selgitused teadmiseks (vt põhjendused 18, 19, 20 ja 22).

| (29) | Bioetanooli puhul on komisjon seisukohal, et kohanduste tegemine ülemäärase hüvitamise kõrvaldamiseks ei olnud vajalik. Sellel juhul suutis Hispaania tõendada, et ülemäärane hüvitamine kõrvaldati, peamiselt asjaolu tõttu, et pärast 2010. aasta juunit suurenesid toormehinnad märkimisväärselt. 2011. aastal ja 2012. aastal ei ole tõepoolest võimalik täheldada bioetanooli ülemäärast hüvitamist. |
| --- | --- |

(29)

Bioetanooli puhul on komisjon seisukohal, et kohanduste tegemine ülemäärase hüvitamise kõrvaldamiseks ei olnud vajalik. Sellel juhul suutis Hispaania tõendada, et ülemäärane hüvitamine kõrvaldati, peamiselt asjaolu tõttu, et pärast 2010. aasta juunit suurenesid toormehinnad märkimisväärselt. 2011. aastal ja 2012. aastal ei ole tõepoolest võimalik täheldada bioetanooli ülemäärast hüvitamist.

| (30) | Biodiisli puhul märgib komisjon, et 2012. aasta osas võib märgata vähest ülemäärast hüvitamist 41,85 eurot 1 000 liitri kohta. Ülemäärane hüvitamine tekkis samal ajal, kui meede ja eelkõige toetamise tase jäid muutumatuks. Nimetatud olukorra põhjustasid abikava välised tegurid, eelkõige suur fossiilkütuse hinnatõus Hispaanias. Komisjon märgib, et 2012. aastal oli diislikütuse hind 8 % kõrgem kui 2011. aastal, 36 % kõrgem kui 2010. aastal ja 71 % kõrgem kui 2009. aastal. Võrdluseks – 2012. aastal olid biodiisli tootmiskulud samal tasemel kui 2011. aastal, 16 % kõrgemad 2010. aastal registreeritutest ja 25 % kõrgemad kui 2009. aastal. Komisjon märgib samuti, et abikava lõppes 2012. aasta lõpus ja seetõttu ei olnud võimalik kooskõlas juhtumit NN 61/2004 käsitleva komisjoni otsuse põhjendusega 19 kohandada aktsiisimaksu vabastust, et vältida ülemäärast hüvitamist tulevikus. Komisjon märgib samuti, et 2013. aastal ega ühelgi järgneval aastal ei antud abikava raames abi. Viimaks, nagu selgitatud põhjenduses 28, kui võtta arvesse ka 2012. aasta andmeid, ei ole võimalik täheldada ülemäärast hüvitamist kogu abikava kestuse ajal. Seda võib järelikult pidada märgiks selle kohta, et Hispaania võis tugineda kava raames kehtestatud eelnevate arvutuste meetodile. |
| --- | --- |

(30)

Biodiisli puhul märgib komisjon, et 2012. aasta osas võib märgata vähest ülemäärast hüvitamist 41,85 eurot 1 000 liitri kohta. Ülemäärane hüvitamine tekkis samal ajal, kui meede ja eelkõige toetamise tase jäid muutumatuks. Nimetatud olukorra põhjustasid abikava välised tegurid, eelkõige suur fossiilkütuse hinnatõus Hispaanias. Komisjon märgib, et 2012. aastal oli diislikütuse hind 8 % kõrgem kui 2011. aastal, 36 % kõrgem kui 2010. aastal ja 71 % kõrgem kui 2009. aastal. Võrdluseks – 2012. aastal olid biodiisli tootmiskulud samal tasemel kui 2011. aastal, 16 % kõrgemad 2010. aastal registreeritutest ja 25 % kõrgemad kui 2009. aastal. Komisjon märgib samuti, et abikava lõppes 2012. aasta lõpus ja seetõttu ei olnud võimalik kooskõlas juhtumit NN 61/2004 käsitleva komisjoni otsuse põhjendusega 19 kohandada aktsiisimaksu vabastust, et vältida ülemäärast hüvitamist tulevikus. Komisjon märgib samuti, et 2013. aastal ega ühelgi järgneval aastal ei antud abikava raames abi. Viimaks, nagu selgitatud põhjenduses 28, kui võtta arvesse ka 2012. aasta andmeid, ei ole võimalik täheldada ülemäärast hüvitamist kogu abikava kestuse ajal. Seda võib järelikult pidada märgiks selle kohta, et Hispaania võis tugineda kava raames kehtestatud eelnevate arvutuste meetodile.

| (31) | Pärast Hispaania esitatud täiendava teabe kaalumist on komisjon arvamusel, et Hispaania ei ole jätnud täitmata oma kohustusi, mis on sätestatud juhtumit NN 61/2004 käsitleva komisjoni otsuse põhjenduses 19. |
| --- | --- |

(31)

Pärast Hispaania esitatud täiendava teabe kaalumist on komisjon arvamusel, et Hispaania ei ole jätnud täitmata oma kohustusi, mis on sätestatud juhtumit NN 61/2004 käsitleva komisjoni otsuse põhjenduses 19.

| (32) | Tuginedes selgitustele, mille Hispaania esitas direktiivi 2008/118/EÜ kohaldamise kohta, nõustub komisjon, et Hispaania asutused teatasid kõikidest asjakohastest ettevõtjatest. |
| --- | --- |

(32)

Tuginedes selgitustele, mille Hispaania esitas direktiivi 2008/118/EÜ kohaldamise kohta, nõustub komisjon, et Hispaania asutused teatasid kõikidest asjakohastest ettevõtjatest.

VI.   JÄRELDUS

| (33) | Komisjon leiab, et Hispaania on rakendanud abikava NN 61/2004 nõuetekohaselt, kooskõlas komisjoni otsusega, millega see heaks kiideti, |
| --- | --- |

(33)

Komisjon leiab, et Hispaania on rakendanud abikava NN 61/2004 nõuetekohaselt, kooskõlas komisjoni otsusega, millega see heaks kiideti,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Hispaania rakendatud riigiabi kava NN 61/2004 on siseturuga kokkusobiv Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses ja seda on rakendatud nõuetekohaselt, kooskõlas komisjoni otsusega juhtumi NN 61/2004 kohta.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Hispaania Kuningriigile.

Brüssel, 9. juuli 2014

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT C 37, 7.2.2014, lk 44.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  ELT C 219, 12.9.2006, lk 3.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/28/EÜ, 23. aprill 2009, taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta, ELT L 140, 5.6.2009, lk 16.

4

(5)  Bioetanooli puhul oli see summa 371,69 eurot 1000 liitri kohta ajavahemikul 2004–2009 ja 400,69 eurot 1000 liitri kohta ajavahemikul 2009–2012. Biodiislile kohaldatud määrad olid 269,89 eurot 1000 liitri kohta ajavahemikul 2004–2006, 278 eurot 1000 liitri kohta ajavahemikul 2007–2009 ja 307 eurot 1000 liitri kohta ajavahemikul 2009–2012.

5

(6)  Suhkru hinnaindeks algab alt paremalt ja teravilja hinnaindeks algab ülalt paremalt.

6

(7)  Nõukogu direktiiv 2008/118/EÜ, 16. detsember 2008, mis käsitleb aktsiisi üldist korda ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/12/EMÜ (ELT L 9, 14.1.2009, lk 12).

7

(8)  EÜT C 37, 3.2.2001, lk 3.

8

---

LISA

Tabel 1

Bioetanooli tootmiskulud Hispaanias

| Bioetanooli tootmiskulud Hispaanias |
| --- |
| Eurodes 1 000  l kohta | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Toore | (+) | [...] (*) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tööjõud | (+) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Amortisatsioon | (+) |
| Muutuv- ja finantseerimiskulud | (+) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Transport ja jaotamine | (+) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tulu kõrvalsaadustest | (–) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Otsetoetused | (–) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tootmiskulud kokku | | 603 | 692 | 672 | 582 | 602 | 581 | 510 | 688 | 763 |
| Tootmismarginaal (5 %) | (+) | 30 | 35 | 34 | 29 | 30 | 29 | 26 | 34 | 38 |
| Energiasisalduse erinevuse kohandamise tegur | (+) | 329 | 378 | 367 | 318 | 329 | 317 | 278 | 376 | 417 |
| Bioetanooli kulud kokku (enne maksustamist) | (B) | 962 | 1 104 | 1 073 | 929 | 961 | 927 | 814 | 1 098 | 1 218 |
| 95 I.O. bensiini kulud kokku (enne maksustamist) | (P) | 351,8 | 427,0 | 483,3 | 497,0 | 560,8 | 436,7 | 555,4 | 674,6 | 741,0 |
| Maksimaalne hüvitamismarginaal | (M) = (B) – (P) | 610,6 | 677,4 | 589,2 | 431,9 | 400,0 | 490,6 | 258,6 | 423,4 | 476,7 |
| Mineraalõlide aktsiisimaks (IEH) | (IEH) | 371,7 | 371,7 | 371,7 | 371,7 | 371,7 | 371,7 | 400,7 | 400,7 | 400,7 | 400,7 |
| Alahüvitamine (I) | (I) = (M) – (IEH) | 238,90 | 305,74 | 217,52 | 60,18 | 28,30 | 118,89 | 89,89 | – 142,13 | 22,76 | 76,06 |
| Allikas: | Hispaania asutused. |

Bioetanooli tootmiskulud Hispaanias

Eurodes 1 000  l kohta

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Toore

(+)

[...] (*)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tööjõud

(+)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Amortisatsioon

(+)

Muutuv- ja finantseerimiskulud

(+)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Transport ja jaotamine

(+)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tulu kõrvalsaadustest

(–)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Otsetoetused

(–)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tootmiskulud kokku

603

692

672

582

602

581

510

688

763

Tootmismarginaal (5 %)

(+)

30

35

34

29

30

29

26

34

38

Energiasisalduse erinevuse kohandamise tegur

(+)

329

378

367

318

329

317

278

376

417

Bioetanooli kulud kokku (enne maksustamist)

(B)

962

1 104

1 073

929

961

927

814

1 098

1 218

95 I.O. bensiini kulud kokku (enne maksustamist)

(P)

351,8

427,0

483,3

497,0

560,8

436,7

555,4

674,6

741,0

Maksimaalne hüvitamismarginaal

(M) = (B) – (P)

610,6

677,4

589,2

431,9

400,0

490,6

258,6

423,4

476,7

Mineraalõlide aktsiisimaks (IEH)

(IEH)

371,7

371,7

371,7

371,7

371,7

371,7

400,7

400,7

400,7

400,7

Alahüvitamine (I)

(I) = (M) – (IEH)

238,90

305,74

217,52

60,18

28,30

118,89

89,89

– 142,13

22,76

76,06

Allikas:

Hispaania asutused.

Tabel 2

Biodiisli tootmiskulud Hispaanias

| Biodiisli tootmiskulud Hispaanias |
| --- |
| Eurodes 1 000  l kohta | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Toore | (+) | [...] (**) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Töö | (+) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Amortisatsioon | (+) |
| Muutuv- ja finantseerimiskulud | (+) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Transport ja jaotamine | (+) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tulu kõrvalsaadustest | (–) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Otsetoetused | (–) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tootmiskulud kokku | | 553 | 744 | 710 | 762 | 992 | 733 | 791 | 917 | 918 |
| Tootmismarginaal (5 %) | (+) | 28 | 37 | 36 | 38 | 50 | 37 | 40 | 46 | 46 |
| Energiasisalduse erinevuse kohandamise tegur | (+) | 52 | 70 | 67 | 72 | 94 | 69 | 75 | 87 | 87 |
| Biodiisli kulud kokku (enne maksustamist) | (B) | 633 | 852 | 813 | 872 | 1 135 | 839 | 905 | 1 050 | 1 051 |
| Gaasiõli A kulud (enne maksustamist) | (P) | 355,0 | 476,0 | 521,7 | 524,9 | 672,8 | 459,0 | 576,5 | 727,9 | 785,5 |
| Maksimaalne hüvitamismarginaal | (M) = (B) – (P) | 277,9 | 375,5 | 290,9 | 347,2 | 462,5 | 379,9 | 379,9 | 328,8 | 321,6 | 265,2 |
| Mineraalõlide aktsiisimaks | (IEH) | 269,86 | 269,86 | 269,86 | 278 | 278 | 278 | 307 | 307 | 307 | 307 |
| Alahüvitamine (I) | (I) = (M) – (IEH) | 8,05 | 105,65 | 21,04 | 69,21 | 184,54 | 101,92 | 72,92 | 21,80 | 14,61 | –41,85 |
| Allikas: | Hispaania asutused. |

Biodiisli tootmiskulud Hispaanias

Eurodes 1 000  l kohta

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Toore

(+)

[...] (**)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Töö

(+)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Amortisatsioon

(+)

Muutuv- ja finantseerimiskulud

(+)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Transport ja jaotamine

(+)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tulu kõrvalsaadustest

(–)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Otsetoetused

(–)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tootmiskulud kokku

553

744

710

762

992

733

791

917

918

Tootmismarginaal (5 %)

(+)

28

37

36

38

50

37

40

46

46

Energiasisalduse erinevuse kohandamise tegur

(+)

52

70

67

72

94

69

75

87

87

Biodiisli kulud kokku (enne maksustamist)

(B)

633

852

813

872

1 135

839

905

1 050

1 051

Gaasiõli A kulud (enne maksustamist)

(P)

355,0

476,0

521,7

524,9

672,8

459,0

576,5

727,9

785,5

Maksimaalne hüvitamismarginaal

(M) = (B) – (P)

277,9

375,5

290,9

347,2

462,5

379,9

379,9

328,8

321,6

265,2

Mineraalõlide aktsiisimaks

(IEH)

269,86

269,86

269,86

278

278

278

307

307

307

307

Alahüvitamine (I)

(I) = (M) – (IEH)

8,05

105,65

21,04

69,21

184,54

101,92

72,92

21,80

14,61

–41,85

Allikas:

Hispaania asutused.

---

(*)  Ärisaladus

(**)  Ärisaladus.

---

| 7.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/19

---

KOMISJONI OTSUS,

23. juuli 2013,

riigiabi SA.35062 (13/N-2) kohta, mida Portugal andis ettevõtjale Caixa Geral de Depósitos

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 4801 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/767/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud liikmesriike ja muid huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (1)

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Portugali Vabariik (edaspidi „Portugal”) teatas 28. juunil 2012 ettevõtja Caixa Geral de Depósitos, S.A (edaspidi „CGD” või „pank”) rekapitaliseerimise meetmetest. |
| --- | --- |

(1)

Portugali Vabariik (edaspidi „Portugal”) teatas 28. juunil 2012 ettevõtja Caixa Geral de Depósitos, S.A (edaspidi „CGD” või „pank”) rekapitaliseerimise meetmetest.

| (2) | 18. juulil 2012 võttis komisjon vastu otsuse riigiabi juhtumi SA.35062 (12/NN) kohta (edaspidi „päästmisotsus”), (2) milles lubas käsitada 29. juunil 2012 toimunud CGD rekapitaliseerimist kui päästmisabi. |
| --- | --- |

(2)

18. juulil 2012 võttis komisjon vastu otsuse riigiabi juhtumi SA.35062 (12/NN) kohta (edaspidi „päästmisotsus”), (2) milles lubas käsitada 29. juunil 2012 toimunud CGD rekapitaliseerimist kui päästmisabi.

| (3) | 27. septembril 2012 teatas Portugal komisjonile elektronpostiga, et CGD tütarettevõte Caixa Geral Finance Limited (edaspidi „CGDF”) maksab järgmisel päeval välja dividendid tähtajatute mittekumulatiivsete eelisaktsiate omanikele. |
| --- | --- |

(3)

27. septembril 2012 teatas Portugal komisjonile elektronpostiga, et CGD tütarettevõte Caixa Geral Finance Limited (edaspidi „CGDF”) maksab järgmisel päeval välja dividendid tähtajatute mittekumulatiivsete eelisaktsiate omanikele.

| (4) | CGFD maksis dividendid välja 28. septembril 2012. |
| --- | --- |

(4)

CGFD maksis dividendid välja 28. septembril 2012.

| (5) | 18. detsembril 2012 võttis komisjon vastu otsuse riigiabi juhtumi SA.35062 (12/NN) kohta (edaspidi „menetluse algatamise otsus”), (3) millega algatati ametlik uurimismenetlus päästmisabi kuritarvitamise kohta nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks) (4) artikli 16 kohaselt. |
| --- | --- |

(5)

18. detsembril 2012 võttis komisjon vastu otsuse riigiabi juhtumi SA.35062 (12/NN) kohta (edaspidi „menetluse algatamise otsus”), (3) millega algatati ametlik uurimismenetlus päästmisabi kuritarvitamise kohta nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks) (4) artikli 16 kohaselt.

| (6) | Nimetatud otsuse avaldamisega kutsus komisjon huvitatud isikuid üles kommenteerima komisjoni esialgset järeldust, et dividendide maksmisega rikuti päästmisotsuse tingimusi, kuid ei ole saanud selle kohta kommentaare. |
| --- | --- |

(6)

Nimetatud otsuse avaldamisega kutsus komisjon huvitatud isikuid üles kommenteerima komisjoni esialgset järeldust, et dividendide maksmisega rikuti päästmisotsuse tingimusi, kuid ei ole saanud selle kohta kommentaare.

| (7) | Kiirustamisvajaduse tõttu nõustub Portugal erandkorras käesoleva otsuse vastuvõtmisega inglise keeles. |
| --- | --- |

(7)

Kiirustamisvajaduse tõttu nõustub Portugal erandkorras käesoleva otsuse vastuvõtmisega inglise keeles.

2.   KIRJELDUS

2.1.   Abisaaja

| (8) | CGD on täielikult Portugali riigile kuuluv panganduskontsern. 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli selle kogunetovara 116,9 miljardit eurot (vastavalt raamatupidamisarvestusele) (5) ja arvestuslik võlg kokku 74,7 miljardit eurot. Panga tegevusalad on muu hulgas riiklik ja rahvusvaheline äripangandus (eriti Hispaanias, Aafrika portugalikeelses osas, Macaus ja Brasiilias), investeerimispangandus, varahaldus, spetsialiseerunud krediiditegevus ja kindlustustegevus. |
| --- | --- |

(8)

CGD on täielikult Portugali riigile kuuluv panganduskontsern. 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli selle kogunetovara 116,9 miljardit eurot (vastavalt raamatupidamisarvestusele) (5) ja arvestuslik võlg kokku 74,7 miljardit eurot. Panga tegevusalad on muu hulgas riiklik ja rahvusvaheline äripangandus (eriti Hispaanias, Aafrika portugalikeelses osas, Macaus ja Brasiilias), investeerimispangandus, varahaldus, spetsialiseerunud krediiditegevus ja kindlustustegevus.

| (9) | 2012. aastal hoidis CGD kontsern juhtivat kohta enamikul tegevusaladel, kus ta Portugali siseturul tegutses (eriti klientidele antavad laenud ja ettemaksed, kliendihoiused, kindlustus, liising, investeerimispangandus ja varahaldus).

  Tabel 1


  CGD põhilised finantsnäitajad (raamatupidamisarvestuse põhjal) | 31.12.2012 |
| --- | --- | --- |
| Koguvara (miljardites eurodes) | 116,9 |
| Klientidele antud laenud (miljardites eurodes) | 74,7 |
| Jaehoiused (miljardites eurodes (*) | 71,4 |
| Raha- ja kapitalituru vahendid kokku (miljardites eurodes (**) | 35,2 |
| Kontserni töötajate arv kokku | 23 028 |
| Kontserni harukontorite arv kokku | 1 293 |
| Riiklik hoiuste turuosa | 28,1  % |
| Riiklik laenude turuosa | 21,3  % |

(9)

2012. aastal hoidis CGD kontsern juhtivat kohta enamikul tegevusaladel, kus ta Portugali siseturul tegutses (eriti klientidele antavad laenud ja ettemaksed, kliendihoiused, kindlustus, liising, investeerimispangandus ja varahaldus).

Tabel 1

CGD põhilised finantsnäitajad (raamatupidamisarvestuse põhjal)

31.12.2012

Koguvara (miljardites eurodes)

116,9

Klientidele antud laenud (miljardites eurodes)

74,7

Jaehoiused (miljardites eurodes (*)

71,4

Raha- ja kapitalituru vahendid kokku (miljardites eurodes (**)

35,2

Kontserni töötajate arv kokku

23 028

Kontserni harukontorite arv kokku

1 293

Riiklik hoiuste turuosa

28,1  %

Riiklik laenude turuosa

21,3  %

2.2.   Abimeetmete vajaduse tinginud sündmused

| (10) | Alates riigi võlakriisi algusest oli CGD-l raskusi raha- ja kapitaliturgudele pääsemisega. Raskused algasid keskmise ja pikaajalise tähtajaga kapitaliturgudele pääsemisest ning laienesid järk-järgult lühiajalistele rahaturgudele. |
| --- | --- |

(10)

Alates riigi võlakriisi algusest oli CGD-l raskusi raha- ja kapitaliturgudele pääsemisega. Raskused algasid keskmise ja pikaajalise tähtajaga kapitaliturgudele pääsemisest ning laienesid järk-järgult lühiajalistele rahaturgudele.

| (11) | Selle tulemusena pidi CGD vähendama sõltuvust raha- ja kapitaliturgudelt saadavatest vahenditest ning asus 2010. aasta esimeses kvartalis täitma tingimuslikku likviidsuskava, püüdes seejärel a) leida alternatiivseid rahastamisallikaid, eeskätt tagatud rahastamise abil, b) suurendada Euroopa Keskpanga (edaspidi „EKP”) jaoks aktsepteeritavat koondtagatist, c) müüa mittestrateegilist vara ja d) tutvustada investoritele ja vastaspooltele oma iseseisvat laenuvõimet. |
| --- | --- |

(11)

Selle tulemusena pidi CGD vähendama sõltuvust raha- ja kapitaliturgudelt saadavatest vahenditest ning asus 2010. aasta esimeses kvartalis täitma tingimuslikku likviidsuskava, püüdes seejärel a) leida alternatiivseid rahastamisallikaid, eeskätt tagatud rahastamise abil, b) suurendada Euroopa Keskpanga (edaspidi „EKP”) jaoks aktsepteeritavat koondtagatist, c) müüa mittestrateegilist vara ja d) tutvustada investoritele ja vastaspooltele oma iseseisvat laenuvõimet.

| (12) | Vastavalt Portugali, komisjoni, EKP ja Rahvusvahelise Valuutafondi (edaspidi „IMF”) vahel kokku lepitud majanduslikule ja rahanduslikule abikavale paluti CGD-l esitada rahastamis- ja kapitaliseerimiskava aastateks 2011–2015, mis kuulus läbivaatamisele kord kvartalis. Rahastamis- ja kapitaliseerimiskava esimene versioon esitati 26. juulil 2011 ning seda on hiljem muudetud. |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt Portugali, komisjoni, EKP ja Rahvusvahelise Valuutafondi (edaspidi „IMF”) vahel kokku lepitud majanduslikule ja rahanduslikule abikavale paluti CGD-l esitada rahastamis- ja kapitaliseerimiskava aastateks 2011–2015, mis kuulus läbivaatamisele kord kvartalis. Rahastamis- ja kapitaliseerimiskava esimene versioon esitati 26. juulil 2011 ning seda on hiljem muudetud.

| (13) | Seoses maksevõimega oli Basel II raamistiku kohaselt arvutatud CGD esimese taseme põhiomavahendite suhtarv 31. detsembri 2011. aasta seisuga 9,48 %. Rahastamis- ja kapitaliseerimiskava eesmärk oli muu hulgas saavutada 31. detsembriks 2012 Basel II eeskirjadele vastav esimese taseme põhiomavahendite suhtarv 10 % vastavalt ühelt poolt Portugali valitsuse ning teiselt poolt IMFi, komisjoni ja EKP vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumi nõuetele. Rahastamis- ja kapitaliseerimiskava muudeti Euroopa Pangandusjärelevalve (edaspidi „EBA”) soovituste põhjal ning selles nähti ette alates 30. juunist 2012 nõutav kapitali hulk, mis võimaldaks katta kapitalivajaduse, mis arvutati pangas arvel olevate riigi ja kohalike omavalitsuste võlakohustuste summa (edaspidi „riigivõla puhver”) ja EBA stressitestiga leitud kapitalivajaduse (edaspidi „EBA nõuded”) põhjal. |
| --- | --- |

(13)

Seoses maksevõimega oli Basel II raamistiku kohaselt arvutatud CGD esimese taseme põhiomavahendite suhtarv 31. detsembri 2011. aasta seisuga 9,48 %. Rahastamis- ja kapitaliseerimiskava eesmärk oli muu hulgas saavutada 31. detsembriks 2012 Basel II eeskirjadele vastav esimese taseme põhiomavahendite suhtarv 10 % vastavalt ühelt poolt Portugali valitsuse ning teiselt poolt IMFi, komisjoni ja EKP vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumi nõuetele. Rahastamis- ja kapitaliseerimiskava muudeti Euroopa Pangandusjärelevalve (edaspidi „EBA”) soovituste põhjal ning selles nähti ette alates 30. juunist 2012 nõutav kapitali hulk, mis võimaldaks katta kapitalivajaduse, mis arvutati pangas arvel olevate riigi ja kohalike omavalitsuste võlakohustuste summa (edaspidi „riigivõla puhver”) ja EBA stressitestiga leitud kapitalivajaduse (edaspidi „EBA nõuded”) põhjal.

| (14) | Vastavalt rahastamis- ja kapitaliseerimiskava 2012. aasta mai versioonile ja EBA soovituse põhjal tehti kindlaks vajadus suurendada panga kapitali 1,65 miljardi euro võrra. |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt rahastamis- ja kapitaliseerimiskava 2012. aasta mai versioonile ja EBA soovituse põhjal tehti kindlaks vajadus suurendada panga kapitali 1,65 miljardi euro võrra.

2.3.   Abimeetmed

| (15) | Portugali riigi kui CGD ainuaktsionäri võetud rekapitaliseerimismeetmed hõlmasid järgmist:






  i) | 750 miljoni euro väärtuses uute lihtaktsiate märkimine (edaspidi „kapitali suurendamine”) ja |
| --- | --- | --- |

(15)

Portugali riigi kui CGD ainuaktsionäri võetud rekapitaliseerimismeetmed hõlmasid järgmist:

i)

750 miljoni euro väärtuses uute lihtaktsiate märkimine (edaspidi „kapitali suurendamine”) ja

| ii) | 900 miljoni euro väärtuses CGD emiteeritud ja EBA nõuete kohaselt esimese taseme põhiomavahenditena maksevõime tagamiseks sobivate vahetusinstrumentide märkimine. |
| --- | --- |

ii)

900 miljoni euro väärtuses CGD emiteeritud ja EBA nõuete kohaselt esimese taseme põhiomavahenditena maksevõime tagamiseks sobivate vahetusinstrumentide märkimine.

| (16) | Abimeetmete üksikasjalik kirjeldus on esitatud päästmisotsuse põhjendustes 12–25. |
| --- | --- |

(16)

Abimeetmete üksikasjalik kirjeldus on esitatud päästmisotsuse põhjendustes 12–25.

2.4.   Ametlik uurimismenetlus abi kuritarvitamise kohta

| (17) | Vastavalt päästmisotsuse põhjendusele 31 võttis Portugal kohustuse tagada, et CGD (kontsernina) kohaldaks oma käitumisele samaväärseid piiranguid, mida kohaldatakse Portugali krediidiasutuste uue rekapitaliseerimiskava (6) kohaselt rekapitaliseeritud pankade suhtes ja mille hulka kuuluvad muu hulgas:






  — | dividendide maksmise keeld; |
| --- | --- | --- |

(17)

Vastavalt päästmisotsuse põhjendusele 31 võttis Portugal kohustuse tagada, et CGD (kontsernina) kohaldaks oma käitumisele samaväärseid piiranguid, mida kohaldatakse Portugali krediidiasutuste uue rekapitaliseerimiskava (6) kohaselt rekapitaliseeritud pankade suhtes ja mille hulka kuuluvad muu hulgas:

—

dividendide maksmise keeld;

| — | kupongi- ja intressimaksete keeld hübriidinstrumentide ja allutatud võla pealt, kui need ei kuulu Portugali riigile ja puudub õiguslik kohustus selliste maksete tegemiseks. |
| --- | --- |

—

kupongi- ja intressimaksete keeld hübriidinstrumentide ja allutatud võla pealt, kui need ei kuulu Portugali riigile ja puudub õiguslik kohustus selliste maksete tegemiseks.

| (18) | 28. septembril 2012 maksis CGD tütarettevõte CGDF ilma komisjoni loata 405 415 eurot dividende tähtajatutelt mittekumulatiivsetelt eelisaktsiatelt. Nimetatud summa moodustab 29. juunil 2012 sissemakstud kapitalist 0,025 %. |
| --- | --- |

(18)

28. septembril 2012 maksis CGD tütarettevõte CGDF ilma komisjoni loata 405 415 eurot dividende tähtajatutelt mittekumulatiivsetelt eelisaktsiatelt. Nimetatud summa moodustab 29. juunil 2012 sissemakstud kapitalist 0,025 %.

| (19) | Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon esialgselt, et 28. septembril 2012. aastal CGDFi makstud dividendidele laieneb päästmisotsusega CGD suhtes kehtestatud dividendide maksmise keeld ning dividendide maksmisega kuritarvitati päästmisabi. |
| --- | --- |

(19)

Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon esialgselt, et 28. septembril 2012. aastal CGDFi makstud dividendidele laieneb päästmisotsusega CGD suhtes kehtestatud dividendide maksmise keeld ning dividendide maksmisega kuritarvitati päästmisabi.

3.   CGD RESTRUKTUREERIMINE

| (20) | CDG esitas restruktureerimiskava, mis sisaldab nelja põhielementi:






  — | CDG kontserni bilansi finantsvõimenduse vähendamine kindlustusharu ja allesjäänud mittestrateegiliste osaluste müümise ning põhitegevusega mitte seotud varast vabanemise abil; |
| --- | --- | --- |

(20)

CDG esitas restruktureerimiskava, mis sisaldab nelja põhielementi:

—

CDG kontserni bilansi finantsvõimenduse vähendamine kindlustusharu ja allesjäänud mittestrateegiliste osaluste müümise ning põhitegevusega mitte seotud varast vabanemise abil;

| — | tegevuse tulemuslikkuse suurendamine; |
| --- | --- |

—

tegevuse tulemuslikkuse suurendamine;

| — | CGD tegevuse restruktureerimine Hispaanias; |
| --- | --- |

—

CGD tegevuse restruktureerimine Hispaanias;

| — | 900 miljoni euro väärtuses vahetusinstrumentide tagasimaksmine restruktureerimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

—

900 miljoni euro väärtuses vahetusinstrumentide tagasimaksmine restruktureerimisperioodi jooksul.

Finantsvõimenduse vähendamine

| (21) | CGD oli juba enne 2012. aasta juunis toimunud kapitali suurendamist püüdnud oma bilansi finantsvõimendust vähendada. Alates 2010. aasta detsembrist kuni 2012. aasta juunini vähendas pank oma bilansimahtu ligikaudu 8,2 miljardi euro võrra (raamatupidamisarvestus). |
| --- | --- |

(21)

CGD oli juba enne 2012. aasta juunis toimunud kapitali suurendamist püüdnud oma bilansi finantsvõimendust vähendada. Alates 2010. aasta detsembrist kuni 2012. aasta juunini vähendas pank oma bilansimahtu ligikaudu 8,2 miljardi euro võrra (raamatupidamisarvestus).

| (22) | Restruktureerimiskavas sätestatakse finantsvõimenduse täiendav vähendamine. Selles nähakse ette kindlustusharu Caixa Seguros ja muude mittestrateegiliste osaluste müük ja mittepõhivara võõrandamine, mis võimaldaks CGD-l rohkem keskenduda oma põhitegevusele jaepanganduses ning vabastada põhiomavahendite tugevdamiseks kasutatavat kapitali. CGD eesmärk on vähendada kontserni bilansi finantsvõimendust mittepõhivara arvelt täiendavalt [10–20] miljardi euro võrra, mis tähendaks bilansimahu vähenemist [10–20] % võrreldes 2012. aasta detsembris konsolideeritud bilansiga (raamatupidamisarvestuse põhjal). Kindlustusharu müük on finantsvõimenduse vähendamise oluline element, mis aitab bilansimahtu vähendada ligikaudu [...] (***) miljardi euro võrra. Lisaks on võimalik vähenemine [0–5] miljardit eurot ülejäänud mittestrateegiliste osaluste müügi arvelt, [0–5] miljardit eurot endise Banco Português de Negócios (edaspidi „BPN”) võla tasumise arvelt ning [0–5] miljardit eurot Hispaanias mittepõhitegevusalasse kuuluvast krediidist vabanemise arvelt. Peale selle vabanetakse 2017. aasta lõpuks ligikaudu kahest kolmandikust põhitegevusega mitteseotud portfellimahust ([10–20] miljardit eurot) ning ülejäänud põhitegevusega mitteseotud portfelliosast vabanetakse pärast 2017. aastat. |
| --- | --- |

(22)

Restruktureerimiskavas sätestatakse finantsvõimenduse täiendav vähendamine. Selles nähakse ette kindlustusharu Caixa Seguros ja muude mittestrateegiliste osaluste müük ja mittepõhivara võõrandamine, mis võimaldaks CGD-l rohkem keskenduda oma põhitegevusele jaepanganduses ning vabastada põhiomavahendite tugevdamiseks kasutatavat kapitali. CGD eesmärk on vähendada kontserni bilansi finantsvõimendust mittepõhivara arvelt täiendavalt [10–20] miljardi euro võrra, mis tähendaks bilansimahu vähenemist [10–20] % võrreldes 2012. aasta detsembris konsolideeritud bilansiga (raamatupidamisarvestuse põhjal). Kindlustusharu müük on finantsvõimenduse vähendamise oluline element, mis aitab bilansimahtu vähendada ligikaudu [...] (***) miljardi euro võrra. Lisaks on võimalik vähenemine [0–5] miljardit eurot ülejäänud mittestrateegiliste osaluste müügi arvelt, [0–5] miljardit eurot endise Banco Português de Negócios (edaspidi „BPN”) võla tasumise arvelt ning [0–5] miljardit eurot Hispaanias mittepõhitegevusalasse kuuluvast krediidist vabanemise arvelt. Peale selle vabanetakse 2017. aasta lõpuks ligikaudu kahest kolmandikust põhitegevusega mitteseotud portfellimahust ([10–20] miljardit eurot) ning ülejäänud põhitegevusega mitteseotud portfelliosast vabanetakse pärast 2017. aastat.

| (23) | Caixa Seguros on Portugali turuliider, kelle koguturuosa oli 2012. aasta detsembris 31 % elukindlustuse ja 26 % kahjukindlustuse turul ning kelle tütarettevõtete hulka kuulub laia profiiliga elu- ja kahjukindlustusselts ning spetsialiseerunud tervise- ja sõidukikindlustuse pakkujad. 31. detsembri 2012. aasta seisuga moodustas Caixa Seguros 9,2 % CGD konsolideeritud netovarast ning teenis 89,7 miljonit eurot CGD aktsionäride osaks arvestatavat kasumit, võttes aluseks otseste kindlustusmaksete mahu, mis oli 2012. aastal 3,195 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(23)

Caixa Seguros on Portugali turuliider, kelle koguturuosa oli 2012. aasta detsembris 31 % elukindlustuse ja 26 % kahjukindlustuse turul ning kelle tütarettevõtete hulka kuulub laia profiiliga elu- ja kahjukindlustusselts ning spetsialiseerunud tervise- ja sõidukikindlustuse pakkujad. 31. detsembri 2012. aasta seisuga moodustas Caixa Seguros 9,2 % CGD konsolideeritud netovarast ning teenis 89,7 miljonit eurot CGD aktsionäride osaks arvestatavat kasumit, võttes aluseks otseste kindlustusmaksete mahu, mis oli 2012. aastal 3,195 miljardit eurot.

| (24) | CGD restruktureerib Caixa Segurosi, et parandada selle turustatavust ja soodustada ettevõtte müüki. CGD võib [...]. Müügiprotsessis on lubatud kõik võimalikud kombinatsioonid, mis võivad ulatuda [...]. CGD restruktureerimiskavas eeldatakse, et [...]. |
| --- | --- |

(24)

CGD restruktureerib Caixa Segurosi, et parandada selle turustatavust ja soodustada ettevõtte müüki. CGD võib [...]. Müügiprotsessis on lubatud kõik võimalikud kombinatsioonid, mis võivad ulatuda [...]. CGD restruktureerimiskavas eeldatakse, et [...].

| (25) | Samuti müüb CGD [...]. aastaks kõik oma ülejäänud mittestrateegilised osalused börsil noteeritud Portugali äriühingutes, vähendades sellega bilansi finantsvõimendust täiendavalt ligikaudu [200–250] miljoni euro võrra. CGD on juba müünud suurema osa oma mittestrateegilistest osalustest, teenides sellega ligikaudu 450 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(25)

Samuti müüb CGD [...]. aastaks kõik oma ülejäänud mittestrateegilised osalused börsil noteeritud Portugali äriühingutes, vähendades sellega bilansi finantsvõimendust täiendavalt ligikaudu [200–250] miljoni euro võrra. CGD on juba müünud suurema osa oma mittestrateegilistest osalustest, teenides sellega ligikaudu 450 miljonit eurot.

| (26) | Peale selle kavatseb CGD järk-järgult vabaneda varade portfellist, mis tuleneb probleemidesse sattunud Banco Português de Negóciosi (BPN) (7) võlast nimiväärtusega [0–5] miljardit eurot ja netoväärtusega ligikaudu [0–5] miljardit eurot. Vastavalt seotud tagasimaksete kavale väheneb netovara väärtus 2017. aasta lõpuks [40–50] %, [0–5] miljardi euroni. |
| --- | --- |

(26)

Peale selle kavatseb CGD järk-järgult vabaneda varade portfellist, mis tuleneb probleemidesse sattunud Banco Português de Negóciosi (BPN) (7) võlast nimiväärtusega [0–5] miljardit eurot ja netoväärtusega ligikaudu [0–5] miljardit eurot. Vastavalt seotud tagasimaksete kavale väheneb netovara väärtus 2017. aasta lõpuks [40–50] %, [0–5] miljardi euroni.

| (27) | Lõpuks vabaneb CGD põhitegevusega mitteseotud krediidist, mis tekkis seoses jae- ja hulgipangandustegevusega Hispaanias. Nimetatud portfelli väärtus on ligikaudu [0–5] miljardit eurot. |
| --- | --- |

(27)

Lõpuks vabaneb CGD põhitegevusega mitteseotud krediidist, mis tekkis seoses jae- ja hulgipangandustegevusega Hispaanias. Nimetatud portfelli väärtus on ligikaudu [0–5] miljardit eurot.

Tegevuse tulemuslikkus

| (28) | Restruktureerimiskava teine põhielement on panga tegevuse tulemuslikkuse suurendamine. CGD alustas oma kulubaasi optimeerimist juba 2011. ja 2012. aastal ning on kriisieelsete finantsnäitajatega võrreldes vähendanud nii tööjõukulusid kui ka riigisiseseid müügi- ja üldkulusid. |
| --- | --- |

(28)

Restruktureerimiskava teine põhielement on panga tegevuse tulemuslikkuse suurendamine. CGD alustas oma kulubaasi optimeerimist juba 2011. ja 2012. aastal ning on kriisieelsete finantsnäitajatega võrreldes vähendanud nii tööjõukulusid kui ka riigisiseseid müügi- ja üldkulusid.

| (29) | CGD jätkab sellist optimeerimist, vähendades restruktureerimisperioodi jooksul veelgi tegevuskulusid. Põhilised vahendid kokkuhoiu saavutamiseks on panga töötajate arvu vähendamine ja uutel tingimustel teenuselepingute sõlmimine. Restruktureerimiskava kohaselt jätkab CGD restruktureerimisperioodil tööjõukulude vähendamist, püüdes saavutada vähenemise määra [5–10] % ning prognoosides tööjõukuludeks 2013. aasta detsembri seisuga [500–550] miljonit eurot ja 2017. aasta detsembri seisuga [450–500] miljonit eurot. Panga töötajate arvu Portugalis vähendatakse [5–10] %. Kui 2012. aasta detsembris töötas riigisisese jaepanganduse valdkonnas 9 401 töötajat, kavatseb CGD vähendada seda arvu 2017. aasta detsembriks [8 500 - 9 000] töötajani. |
| --- | --- |

(29)

CGD jätkab sellist optimeerimist, vähendades restruktureerimisperioodi jooksul veelgi tegevuskulusid. Põhilised vahendid kokkuhoiu saavutamiseks on panga töötajate arvu vähendamine ja uutel tingimustel teenuselepingute sõlmimine. Restruktureerimiskava kohaselt jätkab CGD restruktureerimisperioodil tööjõukulude vähendamist, püüdes saavutada vähenemise määra [5–10] % ning prognoosides tööjõukuludeks 2013. aasta detsembri seisuga [500–550] miljonit eurot ja 2017. aasta detsembri seisuga [450–500] miljonit eurot. Panga töötajate arvu Portugalis vähendatakse [5–10] %. Kui 2012. aasta detsembris töötas riigisisese jaepanganduse valdkonnas 9 401 töötajat, kavatseb CGD vähendada seda arvu 2017. aasta detsembriks [8 500 - 9 000] töötajani.

| (30) | CGD tegevuse tulemuslikkust suurendatakse ka kontorivõrgu optimeerimise abil, vähendades riigisiseste kontorite arvu [5–10] % nii, et 2012. aasta juunis tegutsenud 840 harukontori asemel tegutseb [...] [750–800] harukontorit. [70–80] Portugalis tegutseva harukontori sulgemine 2012. aasta juuni ja [...] vahelisel perioodil on osa regulaarsest optimeerimisprotsessist, mille käigus hinnatakse ümber CGD jaepanganduse riigisisese kontorivõrgu katvus ja muudetakse seda otstarbekamaks. Eelduste kohaselt võimaldab see kokku hoida [0–5] miljonit eurot aastas. 58 harukontorit on juba suletud või sulgemisel, ülejäänud [10–20] harukontorit suletakse enne [...]. |
| --- | --- |

(30)

CGD tegevuse tulemuslikkust suurendatakse ka kontorivõrgu optimeerimise abil, vähendades riigisiseste kontorite arvu [5–10] % nii, et 2012. aasta juunis tegutsenud 840 harukontori asemel tegutseb [...] [750–800] harukontorit. [70–80] Portugalis tegutseva harukontori sulgemine 2012. aasta juuni ja [...] vahelisel perioodil on osa regulaarsest optimeerimisprotsessist, mille käigus hinnatakse ümber CGD jaepanganduse riigisisese kontorivõrgu katvus ja muudetakse seda otstarbekamaks. Eelduste kohaselt võimaldab see kokku hoida [0–5] miljonit eurot aastas. 58 harukontorit on juba suletud või sulgemisel, ülejäänud [10–20] harukontorit suletakse enne [...].

| (31) | Lõpuks parandab CGD tegevuse tulemuslikkust teenustelt ja vahenduselt teenitava tulu suurendamise abil. Selline tulu moodustas 2012. aastal ligikaudu 25 % põhitegevuse netotulust, samas kui Portugali pangandussektori keskmine määr on 29 %. CGD võtab kasutusele uue teenustasude struktuuri, et muuta oma tuluallikad sarnasemaks muude pankadega. |
| --- | --- |

(31)

Lõpuks parandab CGD tegevuse tulemuslikkust teenustelt ja vahenduselt teenitava tulu suurendamise abil. Selline tulu moodustas 2012. aastal ligikaudu 25 % põhitegevuse netotulust, samas kui Portugali pangandussektori keskmine määr on 29 %. CGD võtab kasutusele uue teenustasude struktuuri, et muuta oma tuluallikad sarnasemaks muude pankadega.

Tegevuse restruktureerimine Hispaanias

| (32) | Restruktureerimiskava kolmas põhielement on seotud pangandustegevuse restruktureerimisega Hispaanias. Kui üldiselt saavutavad CGD tütarettevõtjad muudes riikides praegu märksa paremaid tulemusi kui Portugalis ning annavad olulise panuse panga üldtulemustesse, siis Hispaanias tegutseb CGD kahjumiga. CGD alustas Hispaanias jaepangandustegevust 1991. aastal, kui ta ostis esmalt Banco de Extremadura ja Chase Manhattan España ning seejärel 1995. aastal Banco Simeóni. Nimetatud jaepangandusharud tegutsevad praegu Hispaanias CGD tütarettevõtjana nime Banco Caixa Geral (edaspidi „BCG”) all. 2007. aastal alustas CGD Hispaanias asutatud filiaali vahendusel ka hulgipangandusega, milles keskenduti kinnisvaraprojektidele, seotud projektide rahastamisele ja sündikaatlaenudele. Kui jaepanganduse valdkonnas jäi CGD Hispaanias viimase kümne aasta jooksul vaevu nulli, siis hulgipanganduses oli olukord veel hullem. Vahetult enne finantskriisi alustatud hulgipangandustegevuste tulemused on väga nõrgad ning tekitasid suhteliselt lühikese aja jooksul märkimisväärse kahjumi, mille kogusumma oli 2012. aasta detsembriks umbes 250 miljonit eurot. Hulgipangandustegevus lõpetatakse täielikult ja [...]. |
| --- | --- |

(32)

Restruktureerimiskava kolmas põhielement on seotud pangandustegevuse restruktureerimisega Hispaanias. Kui üldiselt saavutavad CGD tütarettevõtjad muudes riikides praegu märksa paremaid tulemusi kui Portugalis ning annavad olulise panuse panga üldtulemustesse, siis Hispaanias tegutseb CGD kahjumiga. CGD alustas Hispaanias jaepangandustegevust 1991. aastal, kui ta ostis esmalt Banco de Extremadura ja Chase Manhattan España ning seejärel 1995. aastal Banco Simeóni. Nimetatud jaepangandusharud tegutsevad praegu Hispaanias CGD tütarettevõtjana nime Banco Caixa Geral (edaspidi „BCG”) all. 2007. aastal alustas CGD Hispaanias asutatud filiaali vahendusel ka hulgipangandusega, milles keskenduti kinnisvaraprojektidele, seotud projektide rahastamisele ja sündikaatlaenudele. Kui jaepanganduse valdkonnas jäi CGD Hispaanias viimase kümne aasta jooksul vaevu nulli, siis hulgipanganduses oli olukord veel hullem. Vahetult enne finantskriisi alustatud hulgipangandustegevuste tulemused on väga nõrgad ning tekitasid suhteliselt lühikese aja jooksul märkimisväärse kahjumi, mille kogusumma oli 2012. aasta detsembriks umbes 250 miljonit eurot. Hulgipangandustegevus lõpetatakse täielikult ja [...].

| (33) | Sellegipoolest peab CGD Hispaaniat oluliseks turuks, kus ta kavatseb oma kohalolu säilitada, et toetada eriti Portugali väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (edaspidi „VKE”) eksporditegevust. Seetõttu jätkatakse Hispaanias jaepangandustegevust, kuigi senisest palju väiksemas mahus. Kasumlikkuse taastamiseks vähendatakse kontorite arvu [47–52] % nii, et 2012. aasta juunis tegutsenud 209 harukontori asemel jääb [...] tegutsema [100–110] harukontorit. Hispaania tütarettevõtja töötajate arvu vähendatakse [46–49] % nii, et 2012. aasta juunis palgal olnud 974 töötaja asemel jääb [...] tööle [500–523] töötajat. |
| --- | --- |

(33)

Sellegipoolest peab CGD Hispaaniat oluliseks turuks, kus ta kavatseb oma kohalolu säilitada, et toetada eriti Portugali väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (edaspidi „VKE”) eksporditegevust. Seetõttu jätkatakse Hispaanias jaepangandustegevust, kuigi senisest palju väiksemas mahus. Kasumlikkuse taastamiseks vähendatakse kontorite arvu [47–52] % nii, et 2012. aasta juunis tegutsenud 209 harukontori asemel jääb [...] tegutsema [100–110] harukontorit. Hispaania tütarettevõtja töötajate arvu vähendatakse [46–49] % nii, et 2012. aasta juunis palgal olnud 974 töötaja asemel jääb [...] tööle [500–523] töötajat.

| (34) | Geograafiliselt keskendub BCG oma tegevuses Galicia, Castilla-Leóni, Astuuria ja Extremadura piirkondadele, säilitab vähendatud kohalolu peamistes piiriülese kauplemise keskustes (Madrid ja Kataloonia) ning jätab üksnes [0–5] harukontorit kõigisse nendesse piirkondadesse, millel on piiriüleseid suhteid Portugaliga ning kus on võimalik Hispaania tütarettevõtjale vahendeid teenida: Baskimaa, Andaluusia, Aragón ja Valencia. |
| --- | --- |

(34)

Geograafiliselt keskendub BCG oma tegevuses Galicia, Castilla-Leóni, Astuuria ja Extremadura piirkondadele, säilitab vähendatud kohalolu peamistes piiriülese kauplemise keskustes (Madrid ja Kataloonia) ning jätab üksnes [0–5] harukontorit kõigisse nendesse piirkondadesse, millel on piiriüleseid suhteid Portugaliga ning kus on võimalik Hispaania tütarettevõtjale vahendeid teenida: Baskimaa, Andaluusia, Aragón ja Valencia.

Vahetusinstrumentide tagasimaksmine

| (35) | Restruktureerimiskava neljanda elemendi (900 miljoni euro väärtuses vahetusinstrumentide tagasimaksmine restruktureerimisperioodi jooksul) eesmärk on vähendada CGD keskmisi rahastamiskulusid. Bilansi finantsvõimenduse vähendamine ja tegevuse kasumlikkuse suurendamine peaksid võimaldama CGD-l vahetusinstrumendid lunastada. Eelkõige peaks regulatiivne kapital vabanema tänu kindlustusharu müügile, mis võimaldaks ennetähtaegset tagasimaksmist. |
| --- | --- |

(35)

Restruktureerimiskava neljanda elemendi (900 miljoni euro väärtuses vahetusinstrumentide tagasimaksmine restruktureerimisperioodi jooksul) eesmärk on vähendada CGD keskmisi rahastamiskulusid. Bilansi finantsvõimenduse vähendamine ja tegevuse kasumlikkuse suurendamine peaksid võimaldama CGD-l vahetusinstrumendid lunastada. Eelkõige peaks regulatiivne kapital vabanema tänu kindlustusharu müügile, mis võimaldaks ennetähtaegset tagasimaksmist.

| (36) | Et vähendada ühelt poolt keskmisi rahastamiskulusid ja säilitada teiselt poolt piisav kapitalipuhver, sätestatakse restruktureerimiskavas, et 2014. majandusaastal kasutab CGD [50–60] % oma kapitaliülejäägist (Euroopa Liidu ja Portugali õigusaktide (kaasa arvatud 1. ja 2. sammas) kohast miinimumkapitalinõuet ja [100–150] baaspunkti suurust kapitalipuhvrit ületav kapital) vahetusinstrumentide tagasimaksete tegemiseks. Majandusaastal 2015 ja vajadusel ka järgnevatel aastatel kasutab CGD vahetusinstrumentide tagasimaksmiseks [90–100] % oma kapitaliülejäägist. |
| --- | --- |

(36)

Et vähendada ühelt poolt keskmisi rahastamiskulusid ja säilitada teiselt poolt piisav kapitalipuhver, sätestatakse restruktureerimiskavas, et 2014. majandusaastal kasutab CGD [50–60] % oma kapitaliülejäägist (Euroopa Liidu ja Portugali õigusaktide (kaasa arvatud 1. ja 2. sammas) kohast miinimumkapitalinõuet ja [100–150] baaspunkti suurust kapitalipuhvrit ületav kapital) vahetusinstrumentide tagasimaksete tegemiseks. Majandusaastal 2015 ja vajadusel ka järgnevatel aastatel kasutab CGD vahetusinstrumentide tagasimaksmiseks [90–100] % oma kapitaliülejäägist.

| (37) | Tabelis 2 esitatakse raamatupidamisarvestusel põhinevad peamised finantsprognoosid, mis sisalduvad CGD restruktureerimiskavas.

  Tabel 2


  CGD peamised finantsnäitajad aastatel 2011–2017






















  Kasum ja kahjum | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Arengu kiirus aastatel 2012¬2017 (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Põhitegevus | Kokku | Põhitegevus | Kokku | Põhitegevus | Kokku | Põhitegevus | Kokku | Põhitegevus | Kokku | Põhitegevus | Kokku | Põhitegevus | Kokku | Põhitegevus | Kokku |
| Maksueelne kasum | –90 | – 545 | – 303 | – 367 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | [...] | [...] |
| Tulu-kulu suhe | 57  % | 54  % | 52  % | 52  % | [70-80]% | [60-70]% | [60-70]% | [60-70]% | [40-50]% | [40-50]% | [40-50]% | [40-50]% | [40-50]% | [40-50]% | – [20-30] | – [20-30] |
| Töötajate- arv | 17 502 | 23 205 | 17 296 | 23 028 | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [0-5] | – [20-30] |
| Kontorite-arv | 1 344 | 1 344 | 1 293 | 1 293 | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | – [0-5] | – [0-5] |
| ROE | –2,5  % | –7,4  % | –5,5  % | –6,3  % | [...]% | [...]% | [...]% | [...]% | [...]% | [...]% | [...]% | [...]% | [...]% | [...]% | [...] | [...] |

(37)

Tabelis 2 esitatakse raamatupidamisarvestusel põhinevad peamised finantsprognoosid, mis sisalduvad CGD restruktureerimiskavas.

Tabel 2

CGD peamised finantsnäitajad aastatel 2011–2017

Kasum ja kahjum

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Arengu kiirus aastatel 2012¬2017 (%)

Põhitegevus

Kokku

Põhitegevus

Kokku

Põhitegevus

Kokku

Põhitegevus

Kokku

Põhitegevus

Kokku

Põhitegevus

Kokku

Põhitegevus

Kokku

Põhitegevus

Kokku

Maksueelne kasum

–90

– 545

– 303

– 367

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

[...]

[...]

Tulu-kulu suhe

57  %

54  %

52  %

52  %

[70-80]%

[60-70]%

[60-70]%

[60-70]%

[40-50]%

[40-50]%

[40-50]%

[40-50]%

[40-50]%

[40-50]%

– [20-30]

– [20-30]

Töötajate- arv

17 502

23 205

17 296

23 028

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[0-5]

– [20-30]

Kontorite-arv

1 344

1 344

1 293

1 293

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

– [0-5]

– [0-5]

ROE

–2,5  %

–7,4  %

–5,5  %

–6,3  %

[...]%

[...]%

[...]%

[...]%

[...]%

[...]%

[...]%

[...]%

[...]%

[...]%

[...]

[...]

| Bilanss | 2011 | 2012 | 2015 | 2017 | Arengu kiirus aastatel 2012-2017 -(%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vara | Kokku | Põhitegevus | Mittepõhi-tegevus | Kokku | Põhitegevus | Mittepõhi-tegevus | Kokku | Põhitegevus | Mittepõhitegevus | Kokku | Põhitegevus | Mittepõhitegevus | Kokku | Põhitegevus | Mittepõhi-tegevus |
| Laenud klientidele (netto) | 78 248 | 75 095 | 3 153 | 74 713 | 71 338 | 3 375 | [70 000 -75 000 ] | [65 000 -70 000 ] | [1 500 -2 000 ] | [70 000 -75 000 ] | [70 000 -75 000 ] | [1 000 -1 500 ] | – [0-5] % | – [0-5] | – [60-70] |
| Viivislaenud | 4 800 | 4 727 | 72 | 6 551 | 6 427 | 124 | [10 000 -15 000 ] | [9 500 -10 000 ] | [400-450] | [10 000 -15 000 ] | [10 000 -15 000 ] | [500-550] | [60-70] % | [60-70] | [300-350] |
| Vara kokku | 120 642 | 103 262 | 17 380 | 116 857 | 100 333 | 16 523 | [100 000 -150 000 ] | [95 000 -100 000 ] | [8 500 -9 000 ] | [100 000 -150 000 ] | [100 000 -150 000 ] | [5 000 -10 000 ] | – [5-10]% | [0-5] | – [60-70] |
| Riskiga kaalutud vara | 69 021 | 66 207 | 2 813 | 68 315 | 65 963 | 2 352 | [65 000 -70 000 ] | [60 000 -65 000 ] | [1 000 -1 500 ] | [65 000 -70 000 ] | [65 000 -70 000 ] | [1 000 -1 500 ] | [0-5]% | [0-5] | – [50-60] |

Bilanss

2011

2012

2015

2017

Arengu kiirus aastatel 2012-2017 -(%)

Vara

Kokku

Põhitegevus

Mittepõhi-tegevus

Kokku

Põhitegevus

Mittepõhi-tegevus

Kokku

Põhitegevus

Mittepõhitegevus

Kokku

Põhitegevus

Mittepõhitegevus

Kokku

Põhitegevus

Mittepõhi-tegevus

Laenud klientidele (netto)

78 248

75 095

3 153

74 713

71 338

3 375

[70 000 -75 000 ]

[65 000 -70 000 ]

[1 500 -2 000 ]

[70 000 -75 000 ]

[70 000 -75 000 ]

[1 000 -1 500 ]

– [0-5] %

– [0-5]

– [60-70]

Viivislaenud

4 800

4 727

72

6 551

6 427

124

[10 000 -15 000 ]

[9 500 -10 000 ]

[400-450]

[10 000 -15 000 ]

[10 000 -15 000 ]

[500-550]

[60-70] %

[60-70]

[300-350]

Vara kokku

120 642

103 262

17 380

116 857

100 333

16 523

[100 000 -150 000 ]

[95 000 -100 000 ]

[8 500 -9 000 ]

[100 000 -150 000 ]

[100 000 -150 000 ]

[5 000 -10 000 ]

– [5-10]%

[0-5]

– [60-70]

Riskiga kaalutud vara

69 021

66 207

2 813

68 315

65 963

2 352

[65 000 -70 000 ]

[60 000 -65 000 ]

[1 000 -1 500 ]

[65 000 -70 000 ]

[65 000 -70 000 ]

[1 000 -1 500 ]

[0-5]%

[0-5]

– [50-60]

| Kohustused | 2011 | 2012 | 2015 | 2017 | Arengu kiirus aastatel 2012-2017 (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokku | Põhitegevus | Mittepõhi-tegevus | Kokku | Põhitegevus | Mittepõhi-tegevus | Kokku | Põhitegevus | Mittepõhitegevus | Kokku | Põhitegevus | Mittepõhitegevus | Kokku | Põhitegevus | Mittepõhi-tegevus |
| Keskpank | 9 013 | 9 013 | 0 | 10 300 | 10 300 | 0 | [5 000 -10 000 ] | [5 000 -10 000 ] | [0-5] | [2 000 -2 500 ] | [2 000 -2 500 ] | [0-5] | – [70-80]% | – [70-80] | – |
| Kohustused klientide ees | 70 587 | 64 030 | 6 557 | 71 404 | 65 545 | 5 859 | [70 000 -75 000 ] | [65 000 -70 000 ] | [3 500 -4 000 ] | [75 000 -80 000 ] | [70 000 -75 000 ] | [1 500 -2 000 ] | [5-10]% | [10-20] | – [70-80] |
| Kohustused kokku | 120 642 | 114 085 | 6 557 | 116 857 | 110 997 | 5 859 | [100 000 -150 000 ] | [100 000 -150 000 ] | [3 500 -4 000 ] | [100 000 -150 000 ] | [100 000 -150 000 ] | [1 500 -2 000 ] | – [5-10]% | – [0-5] | – [70-80] |
| Pikaajalised võlakohustused | 122  % | 117  % | eikohaldata | 114  % | 109  % | eikohaldata | [100-150]% | [100-150]% | n.v.t. | [90-100]% | [90-100]% | eikohaldata | – [10-20]% | – [10-20] | |
| EBA 1. taseme põhiomavahendid | eikohaldata | eikohaldata | eikohaldata | 9,5  % | 9,6  % | 9,5  % | [5-10]% | [10-20]% | [5-10]% | [10-20]% | [10-20]% | [5-10]% | [10-20]% | [10-20] | [0-5] |

Kohustused

2011

2012

2015

2017

Arengu kiirus aastatel 2012-2017 (%)

Kokku

Põhitegevus

Mittepõhi-tegevus

Kokku

Põhitegevus

Mittepõhi-tegevus

Kokku

Põhitegevus

Mittepõhitegevus

Kokku

Põhitegevus

Mittepõhitegevus

Kokku

Põhitegevus

Mittepõhi-tegevus

Keskpank

9 013

9 013

0

10 300

10 300

0

[5 000 -10 000 ]

[5 000 -10 000 ]

[0-5]

[2 000 -2 500 ]

[2 000 -2 500 ]

[0-5]

– [70-80]%

– [70-80]

–

Kohustused klientide ees

70 587

64 030

6 557

71 404

65 545

5 859

[70 000 -75 000 ]

[65 000 -70 000 ]

[3 500 -4 000 ]

[75 000 -80 000 ]

[70 000 -75 000 ]

[1 500 -2 000 ]

[5-10]%

[10-20]

– [70-80]

Kohustused kokku

120 642

114 085

6 557

116 857

110 997

5 859

[100 000 -150 000 ]

[100 000 -150 000 ]

[3 500 -4 000 ]

[100 000 -150 000 ]

[100 000 -150 000 ]

[1 500 -2 000 ]

– [5-10]%

– [0-5]

– [70-80]

Pikaajalised võlakohustused

122  %

117  %

eikohaldata

114  %

109  %

eikohaldata

[100-150]%

[100-150]%

n.v.t.

[90-100]%

[90-100]%

eikohaldata

– [10-20]%

– [10-20]

EBA 1. taseme põhiomavahendid

eikohaldata

eikohaldata

eikohaldata

9,5  %

9,6  %

9,5  %

[5-10]%

[10-20]%

[5-10]%

[10-20]%

[10-20]%

[5-10]%

[10-20]%

[10-20]

[0-5]

4.   PORTUGALI SEISUKOHT

4.1.   Portugali seisukoht seoses restruktureerimiskavaga

| (38) | Portugal peab kapitali suurendamist riigiabiks, eriti arvestades praeguseid turutingimusi ning asjaolu, et kapitali suurendati samal ajal vahetusinstrumentide märkimisega. |
| --- | --- |

(38)

Portugal peab kapitali suurendamist riigiabiks, eriti arvestades praeguseid turutingimusi ning asjaolu, et kapitali suurendati samal ajal vahetusinstrumentide märkimisega.

| (39) | Portugal tunnistab, et vahetusinstrumentide märkimine on riigiabi, kuna märkimise tingimused olid viidud kooskõlla riigiabi määratluse alla kuuluvas uues rekapitaliseerimiskavas (8) sätestatud tingimustega. |
| --- | --- |

(39)

Portugal tunnistab, et vahetusinstrumentide märkimine on riigiabi, kuna märkimise tingimused olid viidud kooskõlla riigiabi määratluse alla kuuluvas uues rekapitaliseerimiskavas (8) sätestatud tingimustega.

| (40) | Portugali väitel omab CGD Portugali rahandussüsteemis süsteemset tähtsust, meetmed olid vajalikud, et viia CGD kapital kooskõlla Portugali Keskpanga (Banco de Portugal, BdP) ja troika hinnangus määratud kapitalivajadusega, ning abimeetmete tingimused koos CGD restruktureerimiskohustuste tingimustega sisaldavad piisavalt erinevaid kaitseabinõusid võimalike kuritarvituste ja konkurentsimoonutuste vastu. |
| --- | --- |

(40)

Portugali väitel omab CGD Portugali rahandussüsteemis süsteemset tähtsust, meetmed olid vajalikud, et viia CGD kapital kooskõlla Portugali Keskpanga (Banco de Portugal, BdP) ja troika hinnangus määratud kapitalivajadusega, ning abimeetmete tingimused koos CGD restruktureerimiskohustuste tingimustega sisaldavad piisavalt erinevaid kaitseabinõusid võimalike kuritarvituste ja konkurentsimoonutuste vastu.

4.2.   Portugali seisukoht seoses abi kuritarvitamist käsitleva uurimismenetlusega

| (41) | Portugali arvates ei olnud tähtajatute mittekumulatiivsete eelisaktsiate omanikele tehtud maksed dividendid, vaid kupongimaksed, mida on lubatud teha vastava õigusliku kohustuse korral. |
| --- | --- |

(41)

Portugali arvates ei olnud tähtajatute mittekumulatiivsete eelisaktsiate omanikele tehtud maksed dividendid, vaid kupongimaksed, mida on lubatud teha vastava õigusliku kohustuse korral.

| (42) | Portugal väidab, et tähtajatute mittekumulatiivsete eelisaktsiate alustingimuste kohaselt ei võimaldaks dividendide mittemaksmine pangal tagasi osta ega lunastada samaväärseid või väiksemaid kohustusi enne neljandat järjestikust dividendide täieliku välja maksmise päeva. Portugal leiab, et vahetusinstrumentide tagasiostmine, mille kohta ta on saanud CGD-lt selgesõnalise lubaduse, kujutab endast sellist samaväärsete või väiksemate kohustuste tagasiostmist. |
| --- | --- |

(42)

Portugal väidab, et tähtajatute mittekumulatiivsete eelisaktsiate alustingimuste kohaselt ei võimaldaks dividendide mittemaksmine pangal tagasi osta ega lunastada samaväärseid või väiksemaid kohustusi enne neljandat järjestikust dividendide täieliku välja maksmise päeva. Portugal leiab, et vahetusinstrumentide tagasiostmine, mille kohta ta on saanud CGD-lt selgesõnalise lubaduse, kujutab endast sellist samaväärsete või väiksemate kohustuste tagasiostmist.

| (43) | Portugal kinnitab, et ta andis nõusoleku dividendide maksmiseks, lähtudes eeldusest, et nende maksmata jätmise korral ei oleks CGD saanud järgmise 12 kuu jooksul vahetusinstrumente tagasi osta ning kui dividende ei oleks makstud kogu viieaastase avaliku investeeringuperioodi vältel, ei oleks CGD üldse saanud vahetusinstrumente tagasi osta oma lepingulisi kohustusi rikkumata. Portugali seisukohalt oli selline viivitus vastuolus üldise kohustusega anda CGD-le riigiabi võimalikult lühikese aja jooksul. Seega leiab Portugal, et nimetatud asjaolude tõttu oli dividendide maksmine de facto õiguslikult kohustuslik. |
| --- | --- |

(43)

Portugal kinnitab, et ta andis nõusoleku dividendide maksmiseks, lähtudes eeldusest, et nende maksmata jätmise korral ei oleks CGD saanud järgmise 12 kuu jooksul vahetusinstrumente tagasi osta ning kui dividende ei oleks makstud kogu viieaastase avaliku investeeringuperioodi vältel, ei oleks CGD üldse saanud vahetusinstrumente tagasi osta oma lepingulisi kohustusi rikkumata. Portugali seisukohalt oli selline viivitus vastuolus üldise kohustusega anda CGD-le riigiabi võimalikult lühikese aja jooksul. Seega leiab Portugal, et nimetatud asjaolude tõttu oli dividendide maksmine de facto õiguslikult kohustuslik.

4.3.   Portugali kohustused

| (44) | Portugal on võtnud seoses restruktureerimiskava rakendamisega mitmeid kohustusi (edaspidi „kohustused”), mis on lisatud käesolevale otsusele. |
| --- | --- |

(44)

Portugal on võtnud seoses restruktureerimiskava rakendamisega mitmeid kohustusi (edaspidi „kohustused”), mis on lisatud käesolevale otsusele.

| (45) | Lisaks on Portugal otsustanud erinevate kohustuste nõuetekohase täitmise tagamiseks määrata järelevalve eest vastutava usaldusisiku (edaspidi „järelevalve usaldusisik”), kelle ülesanne on jälgida Portugali ja CGD kõigi komisjoni ees võetud kohustuste täitmist. |
| --- | --- |

(45)

Lisaks on Portugal otsustanud erinevate kohustuste nõuetekohase täitmise tagamiseks määrata järelevalve eest vastutava usaldusisiku (edaspidi „järelevalve usaldusisik”), kelle ülesanne on jälgida Portugali ja CGD kõigi komisjoni ees võetud kohustuste täitmist.

5.   HINDAMINE

5.1.   Riigiabi olemasolu

| (46) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(46)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (47) | Meedet tuleb käsitada riigiabina, kui kumulatiivselt on täidetud järgmised tingimused: a) meede on rahastatud riigi ressurssidest; b) meede annab valikulise eelise, mis võib soodustada teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist; c) meede moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi ja võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(47)

Meedet tuleb käsitada riigiabina, kui kumulatiivselt on täidetud järgmised tingimused: a) meede on rahastatud riigi ressurssidest; b) meede annab valikulise eelise, mis võib soodustada teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist; c) meede moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi ja võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (48) | Komisjon on päästmisotsuse põhjendustes 33–42 nimetatud põhjustel juba järeldanud, et meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Rekapitaliseerimismeetmed, mis seisnesid 750 miljoni euro väärtuses uute lihtaktsiate märkimises ja 900 miljoni euro väärtuses vahetusinstrumentide märkimises, pärinesid Portugali riigilt ja neis kasutati seega riigi ressursse. Meetmetega anti CGD-le valikuline eelis, mis võimaldas pangal oma kapitali suurendada turul saadaolevatest soodsamatel tingimustel. CGD on rahvusvaheliselt tegutsev pank, mis konkureerib Portugalis ja muudes riikides teiste pankadega. Seetõttu võib talle antud eelis mõjutada liidusisest kaubandust ja moonutada konkurentsi. |
| --- | --- |

(48)

Komisjon on päästmisotsuse põhjendustes 33–42 nimetatud põhjustel juba järeldanud, et meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Rekapitaliseerimismeetmed, mis seisnesid 750 miljoni euro väärtuses uute lihtaktsiate märkimises ja 900 miljoni euro väärtuses vahetusinstrumentide märkimises, pärinesid Portugali riigilt ja neis kasutati seega riigi ressursse. Meetmetega anti CGD-le valikuline eelis, mis võimaldas pangal oma kapitali suurendada turul saadaolevatest soodsamatel tingimustel. CGD on rahvusvaheliselt tegutsev pank, mis konkureerib Portugalis ja muudes riikides teiste pankadega. Seetõttu võib talle antud eelis mõjutada liidusisest kaubandust ja moonutada konkurentsi.

5.2.   Abi kokkusobivus siseturuga

| (49) | Seoses CGD-le antud abi kokkusobivusega peab komisjon esmalt kindlaks tegema, kas abi saab hinnata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel, st kas abiga kõrvaldatakse Portugali majanduses tõsine häire. Seejärel peab komisjon selle õigusliku aluse pinnalt hindama, kas kavandatud meetmed on siseturuga kooskõlas. |
| --- | --- |

(49)

Seoses CGD-le antud abi kokkusobivusega peab komisjon esmalt kindlaks tegema, kas abi saab hinnata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel, st kas abiga kõrvaldatakse Portugali majanduses tõsine häire. Seejärel peab komisjon selle õigusliku aluse pinnalt hindama, kas kavandatud meetmed on siseturuga kooskõlas.

5.2.1.   Abi kokkusobivuse õiguslik alus

| (50) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis b antakse komisjonile õigus pidada abi siseturuga kokkusobivaks, kui see on antud „mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”. |
| --- | --- |

(50)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis b antakse komisjonile õigus pidada abi siseturuga kokkusobivaks, kui see on antud „mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”.

| (51) | Seoses Portugali majandusega on tõsise häire olemasolu kinnitatud mitmetes komisjoni heakskiitudes Portugali meetmetele finantskriisiga võitlemiseks. Eriti on komisjon viimast Portugali rekapitaliseerimiskava pikendamise taotlust heaks kiites (9) tunnistanud, et Portugali majanduses kestab tõsise häire oht ja riigi abi pankadele on sobiv vahend kõnealuse häire kõrvaldamiseks. Komisjon märgib, et Portugali pangandussüsteem oli abimeetmete võtmise ajal tõsistes raskustes, mis olid tingitud Portugali mõne panga suurest finantsvõimendusest, suurest laenude ja hoiuste suhtarvust ning vajadusest toime tulla viivislaenude üha suurema osakaaluga. Samuti märgib komisjon, et Portugal saab euroala liikmesriikidelt finantsabi, millest osa on ette nähtud Portugali pankade toetuseks (10). |
| --- | --- |

(51)

Seoses Portugali majandusega on tõsise häire olemasolu kinnitatud mitmetes komisjoni heakskiitudes Portugali meetmetele finantskriisiga võitlemiseks. Eriti on komisjon viimast Portugali rekapitaliseerimiskava pikendamise taotlust heaks kiites (9) tunnistanud, et Portugali majanduses kestab tõsise häire oht ja riigi abi pankadele on sobiv vahend kõnealuse häire kõrvaldamiseks. Komisjon märgib, et Portugali pangandussüsteem oli abimeetmete võtmise ajal tõsistes raskustes, mis olid tingitud Portugali mõne panga suurest finantsvõimendusest, suurest laenude ja hoiuste suhtarvust ning vajadusest toime tulla viivislaenude üha suurema osakaaluga. Samuti märgib komisjon, et Portugal saab euroala liikmesriikidelt finantsabi, millest osa on ette nähtud Portugali pankade toetuseks (10).

| (52) | Arvestades CGD kui Portugali juhtiva panga süsteemset tähtsust ja tema laenutegevuse olulisust Portugali majanduse jaoks, nõustub komisjon väitega, et kapitali suurendamise nõuete täitmata jätmine oleks võinud kaasa tuua raskeid tagajärgi Portugali majandusele. |
| --- | --- |

(52)

Arvestades CGD kui Portugali juhtiva panga süsteemset tähtsust ja tema laenutegevuse olulisust Portugali majanduse jaoks, nõustub komisjon väitega, et kapitali suurendamise nõuete täitmata jätmine oleks võinud kaasa tuua raskeid tagajärgi Portugali majandusele.

| (53) | Arvestades Portugali majanduse praegust olukorda ja pankade väheseid võimalusi pääseda rahvusvahelistele ja hulgipanganduse rahastamisturgudele leiab komisjon, et ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohased riigiabi heakskiitmise nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

(53)

Arvestades Portugali majanduse praegust olukorda ja pankade väheseid võimalusi pääseda rahvusvahelistele ja hulgipanganduse rahastamisturgudele leiab komisjon, et ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohased riigiabi heakskiitmise nõuded on täidetud.

5.2.2.   Abi kokkusobivus ümberkorraldamist ja pikendamist käsitleva teatisega

| (54) | Kõik riigiabina kindlaks tehtud meetmed on rakendatud seoses CGD restruktureerimisega. Komisjoni teatises finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldusmeetmete hindamise kohta (edaspidi „ümberkorraldamist käsitlev teatis”) (11) sätestatakse eeskirjad, mida kohaldatakse praeguse kriisi jooksul finantsasutustele restruktureerimisabi andmisel. Ümberkorraldamist käsitleva teatise kohaselt peab finantsasutuse restruktureerimine ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivuse saavutamiseks praeguse finantskriisi ajal i) aitama taastada panga elujõulisuse, ii) sisaldama abisaaja piisavat omapanust (kulude jagamine) ja tagama, et abi ulatus piirdub vajaliku miinimumiga, ning iii) sisaldama piisavaid meetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks. |
| --- | --- |

(54)

Kõik riigiabina kindlaks tehtud meetmed on rakendatud seoses CGD restruktureerimisega. Komisjoni teatises finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldusmeetmete hindamise kohta (edaspidi „ümberkorraldamist käsitlev teatis”) (11) sätestatakse eeskirjad, mida kohaldatakse praeguse kriisi jooksul finantsasutustele restruktureerimisabi andmisel. Ümberkorraldamist käsitleva teatise kohaselt peab finantsasutuse restruktureerimine ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivuse saavutamiseks praeguse finantskriisi ajal i) aitama taastada panga elujõulisuse, ii) sisaldama abisaaja piisavat omapanust (kulude jagamine) ja tagama, et abi ulatus piirdub vajaliku miinimumiga, ning iii) sisaldama piisavaid meetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks.

| (55) | Sõltumata ümberkorraldamist käsitlevas teatises sätestatud nõuetest, täpsustatakse komisjoni teatise (riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta alates 1. jaanuarist 2012 pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate toetusmeetmete suhtes) (edaspidi „2011. aasta pikendamisteatis”) (12) punktis 14, et komisjon „viib läbi pankade pikaajalise elujõulisuse proportsionaalse hindamise, võttes täielikult arvesse asjaolusid, mis osutavad sellele, et pangad suudavad olla pikaajaliselt elujõulised ilma märkimisväärse ümberkorraldamise vajaduseta, seda eelkõige juhul, kui kapitali puudujääk tuleneb põhiolemuslikult riigivõlakirjade usalduskriisist; avaliku sektori kapitalisüst piirdub summaga, mis on vajalik EMP lepinguga liitunud riikide riigivõlakirjade turuhinnas hindamisest tuleneva kahjumi tasakaalustamiseks pankades, mis on muus osas elujõulised; ja analüüs näitab, et kõnealused pangad ei võtnud riigivõlakirjade soetamisel ülemääraseid riske.” |
| --- | --- |

(55)

Sõltumata ümberkorraldamist käsitlevas teatises sätestatud nõuetest, täpsustatakse komisjoni teatise (riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta alates 1. jaanuarist 2012 pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate toetusmeetmete suhtes) (edaspidi „2011. aasta pikendamisteatis”) (12) punktis 14, et komisjon „viib läbi pankade pikaajalise elujõulisuse proportsionaalse hindamise, võttes täielikult arvesse asjaolusid, mis osutavad sellele, et pangad suudavad olla pikaajaliselt elujõulised ilma märkimisväärse ümberkorraldamise vajaduseta, seda eelkõige juhul, kui kapitali puudujääk tuleneb põhiolemuslikult riigivõlakirjade usalduskriisist; avaliku sektori kapitalisüst piirdub summaga, mis on vajalik EMP lepinguga liitunud riikide riigivõlakirjade turuhinnas hindamisest tuleneva kahjumi tasakaalustamiseks pankades, mis on muus osas elujõulised; ja analüüs näitab, et kõnealused pangad ei võtnud riigivõlakirjade soetamisel ülemääraseid riske.”

| (56) | Sellega seoses märgib komisjon, et CGD kapitalivajadus tulenes põhiolemuslikult Portugali riigivõlakirjade usalduskriisist. Kuigi seda ei põhjustanud otseselt riigivõlakirjade märkimise mõju turule, oli selle algpõhjus samalaadne, sest EBA nõuete kohaselt pidid pangad moodustama kapitalipuhvri, mis on seotud bilansis kajastatud riigivõlakirjade summaga (nn „riigivõla puhver”) ning mille tagajärjel suurenes miinimumkapitalinõue. |
| --- | --- |

(56)

Sellega seoses märgib komisjon, et CGD kapitalivajadus tulenes põhiolemuslikult Portugali riigivõlakirjade usalduskriisist. Kuigi seda ei põhjustanud otseselt riigivõlakirjade märkimise mõju turule, oli selle algpõhjus samalaadne, sest EBA nõuete kohaselt pidid pangad moodustama kapitalipuhvri, mis on seotud bilansis kajastatud riigivõlakirjade summaga (nn „riigivõla puhver”) ning mille tagajärjel suurenes miinimumkapitalinõue.

| (57) | EBA poolt kindlaks tehtud CGD nõutava kapitalipuhvri kogusummast 1,65 miljardit eurot, millest tulenes vajadus samas summas riigiabi järele, on 1,073 miljardit (65 %) seotud Portugali riigivõlakirjadega. Komisjoni analüüsist ilmnes samuti, et CGD ei võtnud riigivõlakirjade soetamisel ülemääraseid riske. Riigivõlakirjade portfell soetati intressikauplemistehingutega (mida rahastati EKP üheaastaste laenudega). Kuigi teatud asjaoludel võidaks selliseid tehinguid pidada üle keskmise riskantseteks, olid soetatud võlakirjad aktsepteeritavaks tagatiseks ja kõik asjaomased krediidireitingud olid selgelt investeerimisjärgu piirist kõrgemad (Portugali puhul AA-). |
| --- | --- |

(57)

EBA poolt kindlaks tehtud CGD nõutava kapitalipuhvri kogusummast 1,65 miljardit eurot, millest tulenes vajadus samas summas riigiabi järele, on 1,073 miljardit (65 %) seotud Portugali riigivõlakirjadega. Komisjoni analüüsist ilmnes samuti, et CGD ei võtnud riigivõlakirjade soetamisel ülemääraseid riske. Riigivõlakirjade portfell soetati intressikauplemistehingutega (mida rahastati EKP üheaastaste laenudega). Kuigi teatud asjaoludel võidaks selliseid tehinguid pidada üle keskmise riskantseteks, olid soetatud võlakirjad aktsepteeritavaks tagatiseks ja kõik asjaomased krediidireitingud olid selgelt investeerimisjärgu piirist kõrgemad (Portugali puhul AA-).

| (58) | Sel põhjusel viib komisjon läbi proportsionaalse hindamise vastavalt 2011. aasta pikendamisteatise punktile 14. |
| --- | --- |

(58)

Sel põhjusel viib komisjon läbi proportsionaalse hindamise vastavalt 2011. aasta pikendamisteatise punktile 14.

Elujõulisuse taastamine

| (59) | Vastavalt ümberkorraldamist käsitlevas teatises sätestatud komisjoni nõudele peab asjaomane liikmesriik esitama ulatusliku restruktureerimiskava, milles näidatakse, kuidas taastatakse abisaaja pikaajaline elujõulisus ilma riigiabita mõistliku ajavahemiku jooksul, mille maksimaalne kestus on viis aastat. Pikaajaline elujõulisus on saavutatud, kui pank suudab omal jõul ja õigusaktide nõudeid järgides konkureerida turul kapitali saamiseks. Selleks peab pank olema võimeline katma kõik oma kulud ning oma riskiprofiili arvesse võttes tagama omakapitali piisava tasuvuse. Elujõulisuse taastamine peaks toimuma peamiselt sisemiste meetmete abil ning põhinema usaldusväärsel restruktureerimiskaval. |
| --- | --- |

(59)

Vastavalt ümberkorraldamist käsitlevas teatises sätestatud komisjoni nõudele peab asjaomane liikmesriik esitama ulatusliku restruktureerimiskava, milles näidatakse, kuidas taastatakse abisaaja pikaajaline elujõulisus ilma riigiabita mõistliku ajavahemiku jooksul, mille maksimaalne kestus on viis aastat. Pikaajaline elujõulisus on saavutatud, kui pank suudab omal jõul ja õigusaktide nõudeid järgides konkureerida turul kapitali saamiseks. Selleks peab pank olema võimeline katma kõik oma kulud ning oma riskiprofiili arvesse võttes tagama omakapitali piisava tasuvuse. Elujõulisuse taastamine peaks toimuma peamiselt sisemiste meetmete abil ning põhinema usaldusväärsel restruktureerimiskaval.

| (60) | Portugal on esitanud 2017. aastani kestva viieaastase perspektiiviga kava CGD restruktureerimiseks, milles nähakse ette elujõulisuse taastumine restruktureerimisperioodi lõpuks. |
| --- | --- |

(60)

Portugal on esitanud 2017. aastani kestva viieaastase perspektiiviga kava CGD restruktureerimiseks, milles nähakse ette elujõulisuse taastumine restruktureerimisperioodi lõpuks.

| (61) | Ümberkorraldamist käsitleva teatise punktis 10 nõutakse, et kavandatud restruktureerimismeetmed aitaksid kõrvaldada abisaaja puudusi. Sellega seoses märgib komisjon, et restruktureerimiskavas käsitletakse CGD põhilist nõrkust, milleks on selle tegevusest 80 % moodustava riigisisese pangandustegevuse vähene kasumlikkus. CGD riigisisese tegevuse viletsaid tulemusi saab üksnes osaliselt kompenseerida CGD rahvusvahelise tegevuse positiivse tulemiga, kuigi selle kasum rakendatud kapitalilt (ROCE) on varem olnud ja on ka praegu positiivne. Näiteks 2012. aastal saavutati Angolas pangandustegevuse ROCE [50–60] %, Mosambiigis [20–30] %, Lõuna-Aafrika Vabariigis [20–30] % ja Macaus [20–30] %. Seevastu Portugalis oli CGD 2012. aasta pangandustegevuse ROCE -[10–20] %. Kuna rahvusvaheline tegevus aitab CGD kontserni üldist majanduslikku olukorda parandada, kuid moodustab kogu tegevusest ainult väikese osa, keskendutakse restruktureerimiskavas riigisisese tegevuse kasumlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(61)

Ümberkorraldamist käsitleva teatise punktis 10 nõutakse, et kavandatud restruktureerimismeetmed aitaksid kõrvaldada abisaaja puudusi. Sellega seoses märgib komisjon, et restruktureerimiskavas käsitletakse CGD põhilist nõrkust, milleks on selle tegevusest 80 % moodustava riigisisese pangandustegevuse vähene kasumlikkus. CGD riigisisese tegevuse viletsaid tulemusi saab üksnes osaliselt kompenseerida CGD rahvusvahelise tegevuse positiivse tulemiga, kuigi selle kasum rakendatud kapitalilt (ROCE) on varem olnud ja on ka praegu positiivne. Näiteks 2012. aastal saavutati Angolas pangandustegevuse ROCE [50–60] %, Mosambiigis [20–30] %, Lõuna-Aafrika Vabariigis [20–30] % ja Macaus [20–30] %. Seevastu Portugalis oli CGD 2012. aasta pangandustegevuse ROCE -[10–20] %. Kuna rahvusvaheline tegevus aitab CGD kontserni üldist majanduslikku olukorda parandada, kuid moodustab kogu tegevusest ainult väikese osa, keskendutakse restruktureerimiskavas riigisisese tegevuse kasumlikkuse suurendamisele.

| (62) | Komisjon märgib positiivse asjaoluna, et CGD on võtnud meetmeid oma tööjõu- ja halduskulude vähendamiseks enne riigiabi saamist. Praegune makromajanduslik olukord ja riigisisese pangandusturu prognoosid tekitasid aga vajaduse otsustavamalt tegutseda ning sellele vastavad näiteks ka restruktureerimiskavas sätestatud optimeerimismeetmed. Eesmärgiks võetud panga töötajate arvu vähendamine, mille käigus vähendatakse Portugalis töötavate pangandustöötajate arvu restruktureerimisperioodi jooksul 9 401-lt [8 500 – 9 000]-ni ja mille tulemusena prognoositakse tööjõukulude vähenemist [5–10] % võrra, on piisav vahend vajaliku kokkuhoiu saavutamiseks, eriti kui arvestada, et oluliselt vähendatakse ka halduskulude eelarvet. |
| --- | --- |

(62)

Komisjon märgib positiivse asjaoluna, et CGD on võtnud meetmeid oma tööjõu- ja halduskulude vähendamiseks enne riigiabi saamist. Praegune makromajanduslik olukord ja riigisisese pangandusturu prognoosid tekitasid aga vajaduse otsustavamalt tegutseda ning sellele vastavad näiteks ka restruktureerimiskavas sätestatud optimeerimismeetmed. Eesmärgiks võetud panga töötajate arvu vähendamine, mille käigus vähendatakse Portugalis töötavate pangandustöötajate arvu restruktureerimisperioodi jooksul 9 401-lt [8 500 – 9 000]-ni ja mille tulemusena prognoositakse tööjõukulude vähenemist [5–10] % võrra, on piisav vahend vajaliku kokkuhoiu saavutamiseks, eriti kui arvestada, et oluliselt vähendatakse ka halduskulude eelarvet.

| (63) | Komisjoni analüüsist CGD kontorivõrgu kohta ilmnes esialgu, et selles oli parendusvõimalusi seoses oodatust selgelt nõrgemaid tulemusi näitavate harukontoritega. Siiski on CGD-s nüüdseks kasutusele võetud harukontorite regulaarse ümberhindamise protsess, mis on piisav meetod jaepangandusvõrgu tulemuslikkuse jälgimiseks, et vajaduse korral riigisisest katvust kohandada. CGD on restruktureerimiskavas ette näinud riigisisese kontorivõrgu vähendamise [5–10] % võrra ja sel eesmärgil on kavas sulgeda 840 harukontorist [70–80]. Komisjoni seisukohast kohandab kavandatud saneerimine piisavalt CGD riigisisest esindatust turu vajadustele, säilitades samas üldiselt klientide teenindamise vajaliku taseme. |
| --- | --- |

(63)

Komisjoni analüüsist CGD kontorivõrgu kohta ilmnes esialgu, et selles oli parendusvõimalusi seoses oodatust selgelt nõrgemaid tulemusi näitavate harukontoritega. Siiski on CGD-s nüüdseks kasutusele võetud harukontorite regulaarse ümberhindamise protsess, mis on piisav meetod jaepangandusvõrgu tulemuslikkuse jälgimiseks, et vajaduse korral riigisisest katvust kohandada. CGD on restruktureerimiskavas ette näinud riigisisese kontorivõrgu vähendamise [5–10] % võrra ja sel eesmärgil on kavas sulgeda 840 harukontorist [70–80]. Komisjoni seisukohast kohandab kavandatud saneerimine piisavalt CGD riigisisest esindatust turu vajadustele, säilitades samas üldiselt klientide teenindamise vajaliku taseme.

| (64) | Lisaks märgib komisjon, et CGD tegevuse tulemuslikkuse parandamiseks suurendatakse ka teenustelt ja vahenduselt teenitavat tulu, milleks võetakse kasutusele uus teenustasude struktuur. Teenus- ja vahendustasudelt saadava tulu suurendamine näib olevat põhjendatud, kui arvestada esiteks, et vahendustasude osakaal CGD kasumiaruandes on Portugali pangandussektori keskmisega võrreldes üsna väike, ning teiseks, et pangal on täielik kontroll kohaldatavate teenustasude struktuuri üle. |
| --- | --- |

(64)

Lisaks märgib komisjon, et CGD tegevuse tulemuslikkuse parandamiseks suurendatakse ka teenustelt ja vahenduselt teenitavat tulu, milleks võetakse kasutusele uus teenustasude struktuur. Teenus- ja vahendustasudelt saadava tulu suurendamine näib olevat põhjendatud, kui arvestada esiteks, et vahendustasude osakaal CGD kasumiaruandes on Portugali pangandussektori keskmisega võrreldes üsna väike, ning teiseks, et pangal on täielik kontroll kohaldatavate teenustasude struktuuri üle.

| (65) | Seoses bilansi finantsvõimenduse vähendamisega märgib komisjon, et CGD restruktureerimiskava on hästi tasakaalustatud ning selles on hoolikalt välditud negatiivset mõju Portugali majanduse taastumisele, vaatamata sellele, et seotud meetmete koguväärtus on [10–20] miljardit eurot, mis vastab bilansimahu vähendamisele [10–20] % võrra. Kui CGD oleks Portugali suurima pangana lihtsalt vähendanud oma krediidieelarvet, oleks see soodustanud laenuturu kriisi ja kahjustanud reaalmajandust. Nimetatud tagajärg välistati sellega, et CGD finantsvõimenduse vähendamise põhiallikad ei ole seotud Portugali majandusele võimaldatava krediidisummaga. Kindlustusharu müümine, ülejäänud mittestrateegiliste osaluste müük, endise BPNi võla tagasimaksmine ja põhitegevusega mitteseotud krediidist vabanemine Hispaanias ei mõjuta CGD laenuandmisvõimet. Seega on finantsvõimenduse vähendamise meetmed hästi valitud, kuna need võimaldavad CGD-l keskenduda jaepangandusele kui oma põhitegevusalale ja vabastada vahendeid, millega saab tugevdada panga põhikapitali, ning samal ajal välistavad finantsvõimenduse vähendamise võimaliku negatiivse mõju Portugali majandusele. |
| --- | --- |

(65)

Seoses bilansi finantsvõimenduse vähendamisega märgib komisjon, et CGD restruktureerimiskava on hästi tasakaalustatud ning selles on hoolikalt välditud negatiivset mõju Portugali majanduse taastumisele, vaatamata sellele, et seotud meetmete koguväärtus on [10–20] miljardit eurot, mis vastab bilansimahu vähendamisele [10–20] % võrra. Kui CGD oleks Portugali suurima pangana lihtsalt vähendanud oma krediidieelarvet, oleks see soodustanud laenuturu kriisi ja kahjustanud reaalmajandust. Nimetatud tagajärg välistati sellega, et CGD finantsvõimenduse vähendamise põhiallikad ei ole seotud Portugali majandusele võimaldatava krediidisummaga. Kindlustusharu müümine, ülejäänud mittestrateegiliste osaluste müük, endise BPNi võla tagasimaksmine ja põhitegevusega mitteseotud krediidist vabanemine Hispaanias ei mõjuta CGD laenuandmisvõimet. Seega on finantsvõimenduse vähendamise meetmed hästi valitud, kuna need võimaldavad CGD-l keskenduda jaepangandusele kui oma põhitegevusalale ja vabastada vahendeid, millega saab tugevdada panga põhikapitali, ning samal ajal välistavad finantsvõimenduse vähendamise võimaliku negatiivse mõju Portugali majandusele.

| (66) | Sarnaselt võtab komisjon teadmiseks, et CGD on andnud Portugali valitsusele lubaduse eraldada aastas 30 miljonit eurot fondi, millest hakatakse tegema investeeringuid VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate omakapitali, et rahastada Portugali reaalmajandust. Selliste investeeringutega ei omandata osalust konkureerivates ettevõtetes ning komisjon leiab ühtlasi, et see ei ole turgu moonutav tegevus ümberkorraldamist käsitleva teatise punkti 23 tähenduses. Kõnealuse kohustuse puhul ei saa CGD mingit täiendavat eelist ning seega ei pea komisjon asjaomast kohustust käesolevas otsuses rohkem arvesse võtma. |
| --- | --- |

(66)

Sarnaselt võtab komisjon teadmiseks, et CGD on andnud Portugali valitsusele lubaduse eraldada aastas 30 miljonit eurot fondi, millest hakatakse tegema investeeringuid VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate omakapitali, et rahastada Portugali reaalmajandust. Selliste investeeringutega ei omandata osalust konkureerivates ettevõtetes ning komisjon leiab ühtlasi, et see ei ole turgu moonutav tegevus ümberkorraldamist käsitleva teatise punkti 23 tähenduses. Kõnealuse kohustuse puhul ei saa CGD mingit täiendavat eelist ning seega ei pea komisjon asjaomast kohustust käesolevas otsuses rohkem arvesse võtma.

| (67) | Seoses CGD kindlustusharu müümisega on vastavalt CGD restruktureerimiskavale vaja restruktureerida firma Caixa Seguros, et parandada selle turustatavust. CGD on esitanud mõistliku tegevuskava Caixa Segurosi müügini jõudmiseks restruktureerimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(67)

Seoses CGD kindlustusharu müümisega on vastavalt CGD restruktureerimiskavale vaja restruktureerida firma Caixa Seguros, et parandada selle turustatavust. CGD on esitanud mõistliku tegevuskava Caixa Segurosi müügini jõudmiseks restruktureerimisperioodi jooksul.

| (68) | Hispaanias tegutseva CGD tütarettevõtja käive on oluline element CGD kavas saavutada lühikese aja jooksul positiivne üldine kasumlikkus. Võttes eriti arvesse seda, et tegevus Hispaanias on juba mõnda aega kahjumlik olnud ja avaldas negatiivset mõju ka enne finantskriisi algust, tuleb selle probleemi lahendamisega otsustavalt tegeleda. |
| --- | --- |

(68)

Hispaanias tegutseva CGD tütarettevõtja käive on oluline element CGD kavas saavutada lühikese aja jooksul positiivne üldine kasumlikkus. Võttes eriti arvesse seda, et tegevus Hispaanias on juba mõnda aega kahjumlik olnud ja avaldas negatiivset mõju ka enne finantskriisi algust, tuleb selle probleemi lahendamisega otsustavalt tegeleda.

| (69) | Restruktureerimiskavas on CGD kirjeldanud oma eelistatud lahendust, milles nähakse ette Hispaanias hulgipangandusega tegelemise lõpetamine ning jaepangandustegevuse restruktureerimine ja jätkumine väiksemas mahus. Samuti on esitatud alternatiivsed variandid: tegevuse täielik lõpetamine, tütarettevõtjate võõrandamine müügi või varavahetuse vormis, nendest järk-järgult vabanemine või ühisettevõtte loomiseks partneri leidmine. Siiski on kõigil nimetatud alternatiividel oma negatiivsed küljed ning nende puhul eeldati olulises mahus kapitalikadu. Seetõttu jõudis CGD järeldusele, et Hispaania tütarettevõtja restruktureerimine on majanduslikult parim valik. |
| --- | --- |

(69)

Restruktureerimiskavas on CGD kirjeldanud oma eelistatud lahendust, milles nähakse ette Hispaanias hulgipangandusega tegelemise lõpetamine ning jaepangandustegevuse restruktureerimine ja jätkumine väiksemas mahus. Samuti on esitatud alternatiivsed variandid: tegevuse täielik lõpetamine, tütarettevõtjate võõrandamine müügi või varavahetuse vormis, nendest järk-järgult vabanemine või ühisettevõtte loomiseks partneri leidmine. Siiski on kõigil nimetatud alternatiividel oma negatiivsed küljed ning nende puhul eeldati olulises mahus kapitalikadu. Seetõttu jõudis CGD järeldusele, et Hispaania tütarettevõtja restruktureerimine on majanduslikult parim valik.

| (70) | Komisjon arvab, et Hispaania tütarettevõtja restruktureerimine on praeguses makromajanduslikus olukorras raske ülesanne, kuid ühtlasi ta mõistab, et alternatiivsed võimalused võivad kujuneda kulukamaks. Komisjon märgib positiivse asjaoluna, et hulgipangandustegevus on lõppenud ning BCG vabaneb Hispaanias igal juhul märkimisväärsest osast põhitegevusega mitteseotud varast, vähendab oma kontorivõrgu katvust Hispaanias peaaegu [50–60] % võrra ning uurib võimalusi kulude kokkuhoiuks kontsernis saadaolevate teenuste kasutamise abil. |
| --- | --- |

(70)

Komisjon arvab, et Hispaania tütarettevõtja restruktureerimine on praeguses makromajanduslikus olukorras raske ülesanne, kuid ühtlasi ta mõistab, et alternatiivsed võimalused võivad kujuneda kulukamaks. Komisjon märgib positiivse asjaoluna, et hulgipangandustegevus on lõppenud ning BCG vabaneb Hispaanias igal juhul märkimisväärsest osast põhitegevusega mitteseotud varast, vähendab oma kontorivõrgu katvust Hispaanias peaaegu [50–60] % võrra ning uurib võimalusi kulude kokkuhoiuks kontsernis saadaolevate teenuste kasutamise abil.

| (71) | Komisjoni seisukohalt on siiski vaja rõhutada eesmärki, et Hispaania ettevõte muutuks võimalikult kiiresti kasumlikuks. Sel põhjusel peab komisjon väga oluliseks Portugali antud lubadust, et BCG saavutab lisas esitatud kohustuste punktis 4.2.7.3.1.5 esitatud tulemusnäitajad seoses tööjõu- ja halduskulude, kulude-tulude suhtarvu, rahastamise, hoiuste, uue krediidi, netomarginaali ja viivislaenude piirmääradega [...] või nende mittesaavutamise korral ei tee enam uusi tehinguid ja lõpetab aja jooksul kogu tegevuse Hispaanias. Võttes arvesse kõnealust kaitsemeedet ja alternatiivsete võimaluste puudumist lähiajal, nõustub komisjon CGD restruktureerimiskavas esitatud plaaniga muuta Hispaania jaepangandustegevus kasumlikuks. |
| --- | --- |

(71)

Komisjoni seisukohalt on siiski vaja rõhutada eesmärki, et Hispaania ettevõte muutuks võimalikult kiiresti kasumlikuks. Sel põhjusel peab komisjon väga oluliseks Portugali antud lubadust, et BCG saavutab lisas esitatud kohustuste punktis 4.2.7.3.1.5 esitatud tulemusnäitajad seoses tööjõu- ja halduskulude, kulude-tulude suhtarvu, rahastamise, hoiuste, uue krediidi, netomarginaali ja viivislaenude piirmääradega [...] või nende mittesaavutamise korral ei tee enam uusi tehinguid ja lõpetab aja jooksul kogu tegevuse Hispaanias. Võttes arvesse kõnealust kaitsemeedet ja alternatiivsete võimaluste puudumist lähiajal, nõustub komisjon CGD restruktureerimiskavas esitatud plaaniga muuta Hispaania jaepangandustegevus kasumlikuks.

| (72) | Komisjon leiab lisaks, et CGD restruktureerimiskava on usaldusväärne ka juhul, kui praegune raske majandusolukord peaks Portugalis kestma arvatust kauem. CGD prognoosib, et krediidirisk kasvab restruktureerimisperioodi jooksul praeguselt niigi kõrgelt 12 protsendilt 2017. aasta lõpuks [10–20] protsendini. Lisaks kavatseb pank suurendada krediidiriski eraldist [50–60] %-ni. Sellist kattekordajat võib pidada võrreldavaks Portugali muude pankadega, mis ei ole riigikapitali saanud, näiteks Banco Espirito Santo või Banco Santander Totta. CGD kattekordaja hindamisel tuleb arvesse võtta, et pank on olnud Portugalis traditsiooniliselt tugev hüpoteeklaenude andja, mistõttu hüpoteeklaenud moodustavad tema laenuportfellist suure osa ning keskmine laenu ja tagatise suhtarv on ligikaudu [70–80] %. Nimetatud asjaolusid arvestades näib krediidiriski kattekordaja [50–60] % olevat piisav, et katta restruktureerimisperioodi jooksul CGD tulevased laenukahjud. |
| --- | --- |

(72)

Komisjon leiab lisaks, et CGD restruktureerimiskava on usaldusväärne ka juhul, kui praegune raske majandusolukord peaks Portugalis kestma arvatust kauem. CGD prognoosib, et krediidirisk kasvab restruktureerimisperioodi jooksul praeguselt niigi kõrgelt 12 protsendilt 2017. aasta lõpuks [10–20] protsendini. Lisaks kavatseb pank suurendada krediidiriski eraldist [50–60] %-ni. Sellist kattekordajat võib pidada võrreldavaks Portugali muude pankadega, mis ei ole riigikapitali saanud, näiteks Banco Espirito Santo või Banco Santander Totta. CGD kattekordaja hindamisel tuleb arvesse võtta, et pank on olnud Portugalis traditsiooniliselt tugev hüpoteeklaenude andja, mistõttu hüpoteeklaenud moodustavad tema laenuportfellist suure osa ning keskmine laenu ja tagatise suhtarv on ligikaudu [70–80] %. Nimetatud asjaolusid arvestades näib krediidiriski kattekordaja [50–60] % olevat piisav, et katta restruktureerimisperioodi jooksul CGD tulevased laenukahjud.

| (73) | Lõpuks märgib komisjon, et kõik restruktureerimiskavas sätestatud meetmed on suunatud CGD elujõulisuse taastamisele ja rahuldava kasumlikkuse saavutamisele, nagu näitab eesmärk saavutada 31. detsembriks 2017. aastaks CGD Portugali pangandustegevuses omakapitali tootlus (ROE) [5–10] % ning CGD kontserni kõigi tegevusalade konsolideeritud omakapitali tootlus [5–10] %. |
| --- | --- |

(73)

Lõpuks märgib komisjon, et kõik restruktureerimiskavas sätestatud meetmed on suunatud CGD elujõulisuse taastamisele ja rahuldava kasumlikkuse saavutamisele, nagu näitab eesmärk saavutada 31. detsembriks 2017. aastaks CGD Portugali pangandustegevuses omakapitali tootlus (ROE) [5–10] % ning CGD kontserni kõigi tegevusalade konsolideeritud omakapitali tootlus [5–10] %.

Miinimumiga piiratud abi, omapanus ja kulude jagamine

| (74) | Ümberkorraldamist käsitlevas teatises öeldakse, et vajalik on abisaaja sobiv panus, mis võimaldab anda abi ainult vajalikus minimaalses ulatuses ning piirata konkurentsimoonutuste ja moraalset ohtu. Selleks sätestatakse teatises, et i) nii restruktureerimise kulud kui ka abisumma peaksid olema piiratud ja ii) vajalik on märkimisväärne omapanus. |
| --- | --- |

(74)

Ümberkorraldamist käsitlevas teatises öeldakse, et vajalik on abisaaja sobiv panus, mis võimaldab anda abi ainult vajalikus minimaalses ulatuses ning piirata konkurentsimoonutuste ja moraalset ohtu. Selleks sätestatakse teatises, et i) nii restruktureerimise kulud kui ka abisumma peaksid olema piiratud ja ii) vajalik on märkimisväärne omapanus.

| (75) | CGD restruktureerimiskava ei sisalda elemente, mis võimaldaksid järeldada, et abisumma ületab pikaajalise elujõulisuse taastamiseks vajalikku summat. Nagu on kirjeldatud põhjenduses (13), määrati katmist vajav kapitali puudujääk kindlaks ühelt poolt Portugali valitsuse ning teiselt poolt IMFi, EKP ja komisjoni vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumi alusel. |
| --- | --- |

(75)

CGD restruktureerimiskava ei sisalda elemente, mis võimaldaksid järeldada, et abisumma ületab pikaajalise elujõulisuse taastamiseks vajalikku summat. Nagu on kirjeldatud põhjenduses (13), määrati katmist vajav kapitali puudujääk kindlaks ühelt poolt Portugali valitsuse ning teiselt poolt IMFi, EKP ja komisjoni vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumi alusel.

| (76) | Vastavalt ümberkorraldamist käsitleva teatise punktile 34 on sobiva suurusega tasu maksmine mis tahes riikliku sekkumise eest üks asjakohasemaid konkurentsimoonutuste piiramise viise. Komisjon märgib sellega seoses, et vahetusinstrumentide kujul antud kapitali eest on makstud sobiva suurusega tasu vastavalt komisjoni ja EKP suunistele (13). Vahetusinstrumentide eest makstava tasu määr on esimesel aastal 8,5 % ning see tõuseb aja jooksul järk-järgult nii, et investeerimisperioodi keskmine aastane tasumäär on 9,2 %. Tasumäära tõusmine motiveerib CGD-d riigi sekkumisinstrumentidest vabanema. |
| --- | --- |

(76)

Vastavalt ümberkorraldamist käsitleva teatise punktile 34 on sobiva suurusega tasu maksmine mis tahes riikliku sekkumise eest üks asjakohasemaid konkurentsimoonutuste piiramise viise. Komisjon märgib sellega seoses, et vahetusinstrumentide kujul antud kapitali eest on makstud sobiva suurusega tasu vastavalt komisjoni ja EKP suunistele (13). Vahetusinstrumentide eest makstava tasu määr on esimesel aastal 8,5 % ning see tõuseb aja jooksul järk-järgult nii, et investeerimisperioodi keskmine aastane tasumäär on 9,2 %. Tasumäära tõusmine motiveerib CGD-d riigi sekkumisinstrumentidest vabanema.

| (77) | Komisjon märgib, et vastavalt restruktureerimiskavale ja seotud kohustustele kasutab CGD kapitaliülejääki vahetusinstrumentide täielikuks tagasimaksmiseks (vt kohustuste osa jaotis 5). |
| --- | --- |

(77)

Komisjon märgib, et vastavalt restruktureerimiskavale ja seotud kohustustele kasutab CGD kapitaliülejääki vahetusinstrumentide täielikuks tagasimaksmiseks (vt kohustuste osa jaotis 5).

| (78) | CGD kasutab 900 miljoni euro väärtuses vahetusinstrumentide tagasimakseteks 2014. aastal [50–60] % ning 2015. ja järgmistel aastatel [90–100] % oma kapitaliülejäägist. Tagasimakse mehhanism vähendab kapitalipuhvrit, mida CGD saab bilansis hoida, ning tagab sellega, et restruktureerimisperioodi jooksul antav abisumma piirdub minimaalse vajalikuga. |
| --- | --- |

(78)

CGD kasutab 900 miljoni euro väärtuses vahetusinstrumentide tagasimakseteks 2014. aastal [50–60] % ning 2015. ja järgmistel aastatel [90–100] % oma kapitaliülejäägist. Tagasimakse mehhanism vähendab kapitalipuhvrit, mida CGD saab bilansis hoida, ning tagab sellega, et restruktureerimisperioodi jooksul antav abisumma piirdub minimaalse vajalikuga.

| (79) | Samuti on oluline märkida, et kindlustusharu müümine vabastab regulatiivset kapitali ning suurendab CGD kapitaliülejäägi tekkimise tõenäosust. Seda ülejääki saab kasutada vahetusinstrumentide tagasimakseteks ning see on ühtlasi osa panga omapanusest restruktureerimiskulude katmiseks. |
| --- | --- |

(79)

Samuti on oluline märkida, et kindlustusharu müümine vabastab regulatiivset kapitali ning suurendab CGD kapitaliülejäägi tekkimise tõenäosust. Seda ülejääki saab kasutada vahetusinstrumentide tagasimakseteks ning see on ühtlasi osa panga omapanusest restruktureerimiskulude katmiseks.

| (80) | Komisjon märgib siiski, et CGD ei järginud dividendide maksmise keeldu, vaid maksis 405 415 eurot dividende, mis oli vastuolus päästmisotsusega seoses võetud Portugali kohustusega. |
| --- | --- |

(80)

Komisjon märgib siiski, et CGD ei järginud dividendide maksmise keeldu, vaid maksis 405 415 eurot dividende, mis oli vastuolus päästmisotsusega seoses võetud Portugali kohustusega.

| (81) | Dividendi- ja kupongimaksete keelu eesmärk on takistada vahendite väljavoolu ning tagada sellega abi tagasimaksmine ning riigiabi summa piirdumine minimaalse vajalikuga. Selleks tuleks panga aktsionärid ning hübriidkapitali ja allutatud võlainstrumentide omanikud võimaluse korral võimalike riigiabist kasusaajate ringist välja arvata. |
| --- | --- |

(81)

Dividendi- ja kupongimaksete keelu eesmärk on takistada vahendite väljavoolu ning tagada sellega abi tagasimaksmine ning riigiabi summa piirdumine minimaalse vajalikuga. Selleks tuleks panga aktsionärid ning hübriidkapitali ja allutatud võlainstrumentide omanikud võimaluse korral võimalike riigiabist kasusaajate ringist välja arvata.

| (82) | Asjaolu, et CGD-l oli võimalik dividende maksta, näitas, et abisumma ei piirdunud minimaalse vajalikuga. Kuritarvituse uurimismenetluse käigus CGD esitatud teave ei ole muutnud menetluse algatamise otsuses väljendatud komisjoni hinnangut, et kõnealused maksed kuuluvad dividendi määratluse alla ja nende suhtes tuli kohaldada päästmisotsusega kehtestatud dividendide maksmise keeldu või näidata, et makse tegemiseks on õiguslik kohustus, mis oleks päästmisotsuse kohaselt võimaldanud dividende maksta. |
| --- | --- |

(82)

Asjaolu, et CGD-l oli võimalik dividende maksta, näitas, et abisumma ei piirdunud minimaalse vajalikuga. Kuritarvituse uurimismenetluse käigus CGD esitatud teave ei ole muutnud menetluse algatamise otsuses väljendatud komisjoni hinnangut, et kõnealused maksed kuuluvad dividendi määratluse alla ja nende suhtes tuli kohaldada päästmisotsusega kehtestatud dividendide maksmise keeldu või näidata, et makse tegemiseks on õiguslik kohustus, mis oleks päästmisotsuse kohaselt võimaldanud dividende maksta.

| (83) | Komisjon järeldab, et abimeetmed summas 1,65 miljardit eurot piirdusid minimaalse vajalikuga, välja arvatud dividendide maksmiseks kasutatud 405 415 eurot. Sellega seoses võtab komisjon eriti teadmiseks CGD võetud kohustuse maksta Portugalile tagasi dividendimaksega võrdne summa ehk summa, mille võrra antud abi ületas minimaalset vajalikku. Võttes arvesse kõnealust kohustust, järeldatakse, et abisumma piirdus minimaalse vajalikuga. |
| --- | --- |

(83)

Komisjon järeldab, et abimeetmed summas 1,65 miljardit eurot piirdusid minimaalse vajalikuga, välja arvatud dividendide maksmiseks kasutatud 405 415 eurot. Sellega seoses võtab komisjon eriti teadmiseks CGD võetud kohustuse maksta Portugalile tagasi dividendimaksega võrdne summa ehk summa, mille võrra antud abi ületas minimaalset vajalikku. Võttes arvesse kõnealust kohustust, järeldatakse, et abisumma piirdus minimaalse vajalikuga.

| (84) | Lisaks märgib komisjon, et Portugal on lubanud kehtestada dividendi-, kupongi- ja intressimaksete keelu (vt kohustuste osa jaotis 6.7). |
| --- | --- |

(84)

Lisaks märgib komisjon, et Portugal on lubanud kehtestada dividendi-, kupongi- ja intressimaksete keelu (vt kohustuste osa jaotis 6.7).

| (85) | Ümberkorraldamist käsitleva teatise punktis 24 sätestatakse, et sobiva suurusega tasu maksmine riigikapitali eest on üks võimalus kulude jagamiseks. Nagu on öeldud põhjenduses 76, leiab komisjon, et vahetusinstrumentide kujul antud kapitali eest makstakse sobiva suurusega tasu. |
| --- | --- |

(85)

Ümberkorraldamist käsitleva teatise punktis 24 sätestatakse, et sobiva suurusega tasu maksmine riigikapitali eest on üks võimalus kulude jagamiseks. Nagu on öeldud põhjenduses 76, leiab komisjon, et vahetusinstrumentide kujul antud kapitali eest makstakse sobiva suurusega tasu.

| (86) | Lõpuks märgib komisjon, et CGD on suures osas rakendanud kulude kärpimise meetmeid ja jätkab nende rakendamist eelkõige töötajate ja Portugali harukontorite arvu vähendamisega, andes nii sisemiste meetmetega panuse restruktureerimiskulude katmiseks. |
| --- | --- |

(86)

Lõpuks märgib komisjon, et CGD on suures osas rakendanud kulude kärpimise meetmeid ja jätkab nende rakendamist eelkõige töötajate ja Portugali harukontorite arvu vähendamisega, andes nii sisemiste meetmetega panuse restruktureerimiskulude katmiseks.

| (87) | Nimetatud põhjustel teeb komisjon järelduse, et restruktureerimiskava tagab abi piirdumise minimaalse vajalikuga ning selles on ette nähtud asjakohane omapanus ja kulude jagamine. |
| --- | --- |

(87)

Nimetatud põhjustel teeb komisjon järelduse, et restruktureerimiskava tagab abi piirdumise minimaalse vajalikuga ning selles on ette nähtud asjakohane omapanus ja kulude jagamine.

Konkurentsimoonutuste piiramine

| (88) | Ümberkorraldamist käsitleva teatise 4. jaotises nõutakse, et restruktureerimiskava peab sisaldama konkurentsimoonutusi piiravaid meetmeid. Kõnealuseid meetmeid tuleks kohandada vastavalt konkreetsetele moonutustele sellistel turgudel, kus abi saanud pank pärast restruktureerimist tegutseb. Meetmete iseloom ja laad sõltub kahest kriteeriumist: esiteks abisumma suurusest ja selle andmise tingimustest ning teiseks nende turgude iseloomust, kus abisaaja tegutseb. Lisaks peab komisjon arvesse võtma abisaaja omapanuse suurust ja kulude jagamist restruktureerimisperioodil. |
| --- | --- |

(88)

Ümberkorraldamist käsitleva teatise 4. jaotises nõutakse, et restruktureerimiskava peab sisaldama konkurentsimoonutusi piiravaid meetmeid. Kõnealuseid meetmeid tuleks kohandada vastavalt konkreetsetele moonutustele sellistel turgudel, kus abi saanud pank pärast restruktureerimist tegutseb. Meetmete iseloom ja laad sõltub kahest kriteeriumist: esiteks abisumma suurusest ja selle andmise tingimustest ning teiseks nende turgude iseloomust, kus abisaaja tegutseb. Lisaks peab komisjon arvesse võtma abisaaja omapanuse suurust ja kulude jagamist restruktureerimisperioodil.

| (89) | Komisjon meenutab, et CGD sai riigiabi kapitalisüstide ja vahetusinstrumentide vormis kokku 1,65 miljardit eurot. Abisumma osakaal CGD riskiga kaalutud vara (RWA) (14) väärtusest on 2,3 %, mis on võrdlemisi väike osakaal. Kuna vahetusinstrumentide eest makstakse piisava suurusega tasu, on võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks vaja üksnes mõõduka tugevusega meetmeid. |
| --- | --- |

(89)

Komisjon meenutab, et CGD sai riigiabi kapitalisüstide ja vahetusinstrumentide vormis kokku 1,65 miljardit eurot. Abisumma osakaal CGD riskiga kaalutud vara (RWA) (14) väärtusest on 2,3 %, mis on võrdlemisi väike osakaal. Kuna vahetusinstrumentide eest makstakse piisava suurusega tasu, on võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks vaja üksnes mõõduka tugevusega meetmeid.

| (90) | CGD bilansimahu, geograafilise katvuse ja töötajate arvu proportsionaalne vähendamine aitab konkurentsimoonutusi piirata. Kui firma Caixa Seguros võõrandamine ning Hispaania ettevõtte vähendamine ja restruktureerimine aitavad taastada panga elujõulisust, siis bilansimahu vähendamise ülejäänud osa peetakse asjakohaseks võrreldes abist tulenevate konkurentsimoonutustega. |
| --- | --- |

(90)

CGD bilansimahu, geograafilise katvuse ja töötajate arvu proportsionaalne vähendamine aitab konkurentsimoonutusi piirata. Kui firma Caixa Seguros võõrandamine ning Hispaania ettevõtte vähendamine ja restruktureerimine aitavad taastada panga elujõulisust, siis bilansimahu vähendamise ülejäänud osa peetakse asjakohaseks võrreldes abist tulenevate konkurentsimoonutustega.

| (91) | Lisaks nimetatud struktuursetele meetmetele on Portugal võtnud kohustuse järgida mitmeid käitumispiiranguid. Komisjon võtab teadmiseks kohustuste osa 6. jaotises nimetatud käitumispiirangud, näiteks riigiabi eest reklaami tellimise keeld ja agressiivse äritegevuse keeld, mis ei võimalda CGD-l kasutada abi turul konkurentsi kahjustavaks käitumiseks. Komisjon kiidab eriti heaks soetuste keelu, millega tagatakse, et riigiabi ei kasutata konkurentide ülevõtmiseks, vaid üksnes ettenähtud otstarbel, milleks on CGD elujõulisuse taastamine. |
| --- | --- |

(91)

Lisaks nimetatud struktuursetele meetmetele on Portugal võtnud kohustuse järgida mitmeid käitumispiiranguid. Komisjon võtab teadmiseks kohustuste osa 6. jaotises nimetatud käitumispiirangud, näiteks riigiabi eest reklaami tellimise keeld ja agressiivse äritegevuse keeld, mis ei võimalda CGD-l kasutada abi turul konkurentsi kahjustavaks käitumiseks. Komisjon kiidab eriti heaks soetuste keelu, millega tagatakse, et riigiabi ei kasutata konkurentide ülevõtmiseks, vaid üksnes ettenähtud otstarbel, milleks on CGD elujõulisuse taastamine.

| (92) | Kokkuvõttes leiab komisjon, et võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks on olemas piisavad kaitsemeetmed, eriti arvestades 2011. aasta pikendamisteatise punkti 14 kohaldamist riigiabi vajaduse tinginud sündmuste ehk EBA riigivõla puhvri kehtestamise tagajärjel. |
| --- | --- |

(92)

Kokkuvõttes leiab komisjon, et võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks on olemas piisavad kaitsemeetmed, eriti arvestades 2011. aasta pikendamisteatise punkti 14 kohaldamist riigiabi vajaduse tinginud sündmuste ehk EBA riigivõla puhvri kehtestamise tagajärjel.

5.3.   Järelevalve

| (93) | Vastavalt ümberkorraldamist käsitleva teatise 5. jaotisele tuleb regulaarselt esitada aruandeid, mis võimaldavad komisjonil kontrollida restruktureerimiskava nõuetekohast rakendamist. |
| --- | --- |

(93)

Vastavalt ümberkorraldamist käsitleva teatise 5. jaotisele tuleb regulaarselt esitada aruandeid, mis võimaldavad komisjonil kontrollida restruktureerimiskava nõuetekohast rakendamist.

| (94) | Lisaks jälgib restruktureerimiskava nõuetekohast rakendamist ning kohustuste osas esitatud kõigi kohustuste täielikku ja korrektset täitmist pidevalt piisavalt kvalifitseeritud sõltumatu järelevalve usaldusisik. |
| --- | --- |

(94)

Lisaks jälgib restruktureerimiskava nõuetekohast rakendamist ning kohustuste osas esitatud kõigi kohustuste täielikku ja korrektset täitmist pidevalt piisavalt kvalifitseeritud sõltumatu järelevalve usaldusisik.

JÄRELDUSED

Võttes arvesse Portugali võetud kohustusi, järeldatakse, et restruktureerimisabi summa piirdub minimaalse vajalikuga, konkurentsimoonutused on piisaval määral välistatud ning esitatud restruktureerimiskava võimaldab taastada CGD pikaajalise elujõulisuse. Restruktureerimisabi tuleks pidada siseturuga kokkusobivaks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

750 miljoni euro väärtuses CGD uute lihtaktsiate märkimise ja 900 miljoni euro väärtuses CGD emiteeritud vahetusinstrumentide märkimise vormis antud Portugali riigiabi on siseturuga kooskõlas, võttes arvesse lisas sätestatud kohustusi.

Artikkel 2

Portugal tagab, et 15. okstoobril 2012 esitatud ja 19. juulil 2013 täiendatud restruktureerimiskava rakendatakse täielikult koos lisas sätestatud kohustustega ning kooskõlas lisas esitatud ajakavaga.

Artikkel 3

Portugal teavitab komisjoni otsuse täitmiseks võetud meetmetest kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavaks tegemisest.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

Brüssel, 23. juuli 2013

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT C 116, 23.4.2013, lk 13.

1

(2)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/247111/247111_1420908_83_2.pdf

2

(3)  Vt joonealune märkus 1.

3

(4)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

4

(5)  Käesolevas otsuses põhinevad CGD-ga seotud finantsandmed üldjuhul usaldatavusnäitajatel, mida CGD kasutab Portugali Pangale kohustuslike aruannete esitamiseks ning igas äriüksuses regulaarselt uuendatavate sisemiste finantsprognooside koostamiseks. CGD on samu usaldatavusnäitajaid kasutanud ka kogu finantsteabe esitamiseks oma restruktureerimiskavas ja samuti rahastamis- ja kapitalikavas, mis esitatakse korrapäraselt Rahvusvahelisele Valuutafondile (IMF), Euroopa Keskpangale (EKP) ja Euroopa Komisjonile (edaspidi „troika”).

5

Majandusaasta aruandes esitatavas raamatupidamisaruandes kasutab CGD kontsern siiski raamatupidamisarvestuse näitajaid. Raamatupidamisarvestus hõlmab kõiki tütarettevõtjaid, sõltumata sellest, kas nende suhtes kehtivad Portugali Keskpanga eeskirjad või mitte. CGD puhul on usaldatavusnäitajate ja raamatupidamisarvestuse näitajate põhierinevus seotud kindlustus- ja tervishoiufirmade valdusettevõtjaga Caixa Seguros e Saúde (edaspidi „Caixa Seguros”), mida usaldatavusnäitajates kajastatakse kapitaliosaluse meetodil.

Avalikult kättesaadavate andmetega võrdlemise lihtsustamiseks on osa käesolevas otsuses sisalduvast finantsteabest seetõttu esitatud raamatupidamisarvestuse põhjal, aga sel juhul on selle kohta alati lisatud eraldi märge.

(*)  Kohustused klientide ees.

*

(**)  Kohustused kokku, millest on lahutatud kohustused klientide või keskpanga ees.

**

(6)  Otsus asjas SA.34055 (11/N), 30.5.2012, ELT C 249, 18.8.2012, lk 5.

6

(***)  Konfidentsiaalne teave.

***

(7)  BPN riigistati 2008. aastal ja müüdi 2011. aastal. Mõned selle varad on üle antud CGD-le.

7

(8)  Vt põhjendus 25, Portugali krediidiasutuste uut rekapitaliseerimiskava käsitlev otsus SA. 34055 (11/N), 30.5.2012.

8

(9)  17. detsembri 2012. aasta otsus asjas SA. 35747 (12/N), ELT C 43, 15.2.2013, lk 21.

9

(10)  Vt Euroopa Liidu Nõukogu pressiteade 10191/11, 17.5.2011,

10

http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/122072.pdf

(11)  ELT C 195, 19.8.2009, lk 9.

11

(12)  ELT C 356, 6.12.2011, lk 7.

12

(13)  Euroopa Keskpanga nõukogu soovitused rekapitaliseerimise hinna määramise kohta, 20. november 2008.

13

(14)  Abimeetme rakendamise otsuse kuupäeva seisuga.

14

---

LISA

CAIXA GERAL DE DEPÓSITOS, S.A. KOHUSTUSED

1.   Taust

Käesolevas dokumendis sätestatakse ettevõtte Caixa Geral de Depósitos S.A. (edaspidi „CGD” või „pank”) restruktureerimise tingimused (edaspidi „kohustused”), mida Portugali Vabariik ja CGD on kohustunud järgima.

2.   Mõisted

Kui kontekstist ei tulene teisiti, hõlmab ainsuse vorm käesolevas dokumendis ka mitmust (ja vastupidi) ning mõisteid kasutatakse allpool esitatud tähenduses.

| Mõiste | Tähendus |
| --- | --- |
| Varahaldus | säästude investeerimise erilahenduste väljatöötamine jaepanganduse klientide jaoks (usaldus- ja pensionifondide haldus, üksikisikute jaoks investeerimislahenduste väljatöötamine) ning äriklientide jaoks, kelle hulka kuuluvad pensionifondid, kindlustusseltsid, äriühingud ja avalik-õiguslikud asutused (investeerimisportfellide haldus vastavalt kliendi soovidele, võrdlusindeksi jälgimine või absoluutse kasumimarginaaliga lahendused) |
| Kindlustusteenuste pakkumine panga kaudu (bancassurance) | panga ja kindlustusseltsi koostöö, mille raames pank müüb kindlustusseltsi tooteid oma kontorivõrgu vahendusel |
| BCG Hispaania | Banco Caixa Geral, S.A. (Hispaania), teise nimetusega Hispaania jaepangandusettevõte |
| Caixa Seguros | CGD peamine kindlustusvaldkonnas tegutsev tütarettevõtja |
| Kulude-tulude suhe | tegevuskulude (tööjõu-, üld- ja halduskulud) ja põhitegevuse tulude (netointressitulu, vahendustasude tulu, kapitaliinstrumentidelt teenitud tulu, finantstegevuse tulu ja muu tegevustulu summa) suhtarv |
| Kohustused | käesolevas dokumendis esitatud kohustused seoses CGD restruktureerimisega |
| Äripangandus | äriühingutele, sh suurfirmadele või VKEdele osutatavad pangateenused |
| Krediidiriski kattekordaja | määr, mille ulatuses krediidirisk on kaetud akumuleeritud laenukahju eraldistega |
| Põhipiirkond | riigisisene põhipiirkond (Portugal) ja rahvusvaheline põhipiirkond (vastavalt punktile 4.2.2.1) |
| Krediidirisk | vastavalt Portugali Panga juhendile nr 16/2004 (31. mai 2013 konsolideeritud versioon sisaldab juhendiga nr 23/2011 tehtud muudatusi) moodustub see järgmiste elementide summast:






  a) | kõigi selliste laenude koguväärtus, mille põhisumma või intressi maksed on tähtaja ületanud vähemalt 90 päeva. Esmakordsete arvelduskrediidilepingute alusel laenatud summa loetakse krediidiriskiks, kui arvelduslaenu kestus ületab 90 päeva; |

Mõiste

Tähendus

Varahaldus

säästude investeerimise erilahenduste väljatöötamine jaepanganduse klientide jaoks (usaldus- ja pensionifondide haldus, üksikisikute jaoks investeerimislahenduste väljatöötamine) ning äriklientide jaoks, kelle hulka kuuluvad pensionifondid, kindlustusseltsid, äriühingud ja avalik-õiguslikud asutused (investeerimisportfellide haldus vastavalt kliendi soovidele, võrdlusindeksi jälgimine või absoluutse kasumimarginaaliga lahendused)

Kindlustusteenuste pakkumine panga kaudu (bancassurance)

panga ja kindlustusseltsi koostöö, mille raames pank müüb kindlustusseltsi tooteid oma kontorivõrgu vahendusel

BCG Hispaania

Banco Caixa Geral, S.A. (Hispaania), teise nimetusega Hispaania jaepangandusettevõte

Caixa Seguros

CGD peamine kindlustusvaldkonnas tegutsev tütarettevõtja

Kulude-tulude suhe

tegevuskulude (tööjõu-, üld- ja halduskulud) ja põhitegevuse tulude (netointressitulu, vahendustasude tulu, kapitaliinstrumentidelt teenitud tulu, finantstegevuse tulu ja muu tegevustulu summa) suhtarv

Kohustused

käesolevas dokumendis esitatud kohustused seoses CGD restruktureerimisega

Äripangandus

äriühingutele, sh suurfirmadele või VKEdele osutatavad pangateenused

Krediidiriski kattekordaja

määr, mille ulatuses krediidirisk on kaetud akumuleeritud laenukahju eraldistega

Põhipiirkond

riigisisene põhipiirkond (Portugal) ja rahvusvaheline põhipiirkond (vastavalt punktile 4.2.2.1)

Krediidirisk

vastavalt Portugali Panga juhendile nr 16/2004 (31. mai 2013 konsolideeritud versioon sisaldab juhendiga nr 23/2011 tehtud muudatusi) moodustub see järgmiste elementide summast:

a)

kõigi selliste laenude koguväärtus, mille põhisumma või intressi maksed on tähtaja ületanud vähemalt 90 päeva. Esmakordsete arvelduskrediidilepingute alusel laenatud summa loetakse krediidiriskiks, kui arvelduslaenu kestus ületab 90 päeva;

| b) | selliste tasumata laenude kogusumma, mis on restruktureeritud pärast seda, kui need on olnud tasumata vähemalt 90 päeva ilma piisava täiendava tagatiseta (mis kataks tasumisele kuuluva põhisumma ja intressid täies ulatuses) või kõigi tasumisele kuulunud intresside ja muude tasude tasumiseta laenuvõtja poolt; |
| --- | --- |

b)

selliste tasumata laenude kogusumma, mis on restruktureeritud pärast seda, kui need on olnud tasumata vähemalt 90 päeva ilma piisava täiendava tagatiseta (mis kataks tasumisele kuuluva põhisumma ja intressid täies ulatuses) või kõigi tasumisele kuulunud intresside ja muude tasude tasumiseta laenuvõtja poolt;

| c) | sellise krediidi koguväärtus, mille põhiosa või intressi maksed on tähtajaks tasumata vähem kui 90 päeva, kuid mille puhul on põhjust liigitada olukord krediidiriskiks, sh võlgniku pankrot või likvideerimine. Võlgniku maksevõimetuse korral ei pruugi tasumisele kuuluv summa kuuluda enam riski mõiste alla, kui kohus kinnitab maksekohustuse vastavalt maksevõimetuse ja äriühingute vara sissenõudmise eeskirjale (Código de Insolvência e Recuperação de Empresas) ning puudub kahtlus tasumisele kuuluva summa tegelikus sissenõutavuses. |
| --- | --- |

c)

sellise krediidi koguväärtus, mille põhiosa või intressi maksed on tähtajaks tasumata vähem kui 90 päeva, kuid mille puhul on põhjust liigitada olukord krediidiriskiks, sh võlgniku pankrot või likvideerimine. Võlgniku maksevõimetuse korral ei pruugi tasumisele kuuluv summa kuuluda enam riski mõiste alla, kui kohus kinnitab maksekohustuse vastavalt maksevõimetuse ja äriühingute vara sissenõudmise eeskirjale (Código de Insolvência e Recuperação de Empresas) ning puudub kahtlus tasumisele kuuluva summa tegelikus sissenõutavuses.

Otsus

Euroopa Komisjoni 24. juuli 2013. aasta otsus CGD restruktureerimise kohta, mille raames võetakse käesolevad kohustused

Võõrandamise eest vastutav usaldusisik

üks või mitu CGD-st sõltumatut füüsilist või juriidilist isikut, kelle on komisjoni heakskiidul ametisse määranud CGD ning kes on saanud CGD-lt ainuvolituse Caixa Segurosi müümiseks. Võõrandamise eest vastutav usaldusisik peab kaitsma CGD legitiimseid finantshuve kooskõlas CGD tingimatu võõrandamiskohustusega [...].

Töötaja

iga isik, kes on sõlminud CGD-ga töölepingu

Faktooring

finantstehing, millega ettevõtja müüb oma debitoorse võlgnevuse (nt arved) allahinnatult kolmandale isikule (faktoor). Ühendtoode, mis sisaldab rahastamise, laenukindlustuse ja finantshalduse teenuseid (sissenõudmine).

Rahvusvahelised igapäevategevused

mõiste tähendus on esitatud punktis 4.2.2.2

Investeerimispangandus

äriühingutele ja asutustele osutatavad spetsiaalsed finantsteenused, sh nõustamine äriühingute ühendamise ja soetamise teemal, projektide rahastamine, äriühingute rahastamine (soetuste rahastamine, struktureeritud rahastamine, võlakirjad, kommertspaberid, väärtpaberistamine jne), toimingud aktsiaturgudel (esmane avalik pakkumine, ülevõtupakkumine, aktsiatega seotud tehingud jne) ja tururiski haldamine (riskimaandamise ja struktureeritud rahastamise abil). Lisaks hõlmab see finantsvahendusteenuste pakkumist ja uuringuaruannete koostamist asutustele ja erainvestoritele, fikseeritud tootlusega väärtpaberite vahendamist ja struktureeritud laenude sünditseerimist.

KPI

(Key Performance Indicators) peamised tulemusnäitajad

Liising

leping, mille alusel üksikisik või ettevõte omandab õiguse teatud põhivara kasutamiseks ning peab selle eest tasuma terve rea regulaarseid makseid, saades lepingu lõppedes võimaluse vara endale osta

LDR

(loan to deposits ratio) laenude ja hoiuste suhtarv

Järelevalvaja

mõiste tähendus on esitatud punktis 6.10 ja I liites

Tegevusmahu kasvatamine

igasugune uute lepingute alusel toimuv tegevus, välja arvatud varasemate lepinguliste kohustuste alusel tehtav tegevus või uus tegevus, mis on vajalik üksnes laenu tagastusväärtuse säilitamiseks või muul viisil kapitali vähenemise tõkestamiseks ja/või laenu eeldatava sissenõutava väärtuse suurendamiseks

Viivislaenude ja uue krediidi suhtarv

vähemalt 90 päeva jooksul tasumata intressi ja/või põhiosa maksetega uute laenude osakaal kogu laenuportfellis

Oma arvel kauplemine

CGD korrapärane kauplemistegevus, mis ei ole seotud klientide tegevusega ja milles kasutatakse panga enda kapitali ja bilanssi

Restruktureerimisperiood

punktis 3.3 määratletud ajavahemik

Rentimine

kokkulepe, mille alusel mõnele muule asutusele kui finantsasutus kuuluv kaup (eriti sõiduk) võetakse tasu eest ajutiselt kasutusele ja millega tavaliselt kaasneb mitmeid lisateenuseid

Restruktureerimiskava

Portugali Vabariigi vahendusel Euroopa Komisjonile esitatud CGD kava, mida viimati muudeti ja täiendati kirjaliku teatisega 19. juulil 2013

Parandusmeetmed

meetmed, mis võimaldavad CGD-l saavutada kindlaks määratud eesmärke. CGD esitab parandusmeetmed vastavalt punktile 4.2.3.3. Järelevalvaja analüüsib kavandatud parandusmeetmeid ning esitab komisjonile aruande nende piisavuse kohta restruktureerimiskavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks

RWA

(risk weighted assets) riskiga kaalutud vara, mis arvutatakse konsolideeritult vastavalt sellekohastele Portugali eeskirjadele ning mille on otsuse kuupäeval kinnitanud Portugali Pank

VKE

väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kelle aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot ja kelle CGD-lt saadud krediidi summa ei ületa ühte miljonit eurot

VAR

(value at risk) riskiväärtus, portfelli riskinäitaja, mida on kirjeldatud Baseli pangajärelevalve komitee 1996. aasta muudatuses. Arvutustes on kasutatud ajaloosimulatsiooni meetodit kümnepäevase hoidmisajaga, 99 % usaldusvahemikuga ja 501 kauplemispäeva andmetega (vastab kaheaastasele perspektiivile)

Riskikapital

idufirmadele, eriti suure kasvupotentsiaaliga firmadele antud kapital, mille eest saadakse vastu firma osakuid

3.   Üldist

| 3.1. | Portugal peab tagama, et CGD restruktureerimiskava rakendatakse korrektselt ja täielikult. |
| --- | --- |

3.1.

Portugal peab tagama, et CGD restruktureerimiskava rakendatakse korrektselt ja täielikult.

| 3.2. | Portugal peab tagama, et restruktureerimiskava rakendamisel järgitakse kõiki kohustusi. |
| --- | --- |

3.2.

Portugal peab tagama, et restruktureerimiskava rakendamisel järgitakse kõiki kohustusi.

| 3.3. | Restruktureerimisperiood lõpeb 31. detsembril 2017. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kehtivad kohustused restruktureerimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

3.3.

Restruktureerimisperiood lõpeb 31. detsembril 2017. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kehtivad kohustused restruktureerimisperioodi jooksul.

4.   CGD restruktureerimine: jagamine põhitegevusaladeks ja mittepõhitegevusaladeks

4.1.   CGD jagab oma tegevuse kaheks osaks: põhitegevusalad ja mittepõhitegevusalad. Põhitegevusalade ja mittepõhitegevusalade bilansimaht kokku (1) oli 2011. aasta detsembris 120,642 miljardit eurot, 2012. aasta juunis 117,694 miljardit eurot ja 2012. aasta detsembri lõpuks 116,857 miljardit eurot.

CGD tegevusalad jaotatakse alljärgnevalt.

4.2.   Põhitegevusalad

Põhitegevusaladega seotud vara

Põhitegevusalade hulka kuuluvad riigisisesed põhitegevusalad (jaepangandusteenused leibkondadele, VKEd, äripangandus, investeerimispangandus, varahaldus, liising, faktooring, rentimine, kindlustusteenuste pakkumine panga kaudu ja riskikapital), rahvusvahelised põhitegevusalad ja rahvusvahelised igapäevategevused.

4.2.1.   Riigisiseste põhitegevustega seotud netovara on esitatud allpool (seisuga 31. detsember 2012).

| 4.2.1.1. | [850–900] miljonit eurot, raha ja kontod keskpangas; |
| --- | --- |

4.2.1.1.

[850–900] miljonit eurot, raha ja kontod keskpangas;

| 4.2.1.2. | [1 000 – 1 500] miljonit eurot, krediidiasutustele antud laenud (nõuded); |
| --- | --- |

4.2.1.2.

[1 000 – 1 500] miljonit eurot, krediidiasutustele antud laenud (nõuded);

| 4.2.1.3. | [2 500 – 3 000] miljonit eurot, kauplemiseks hoitav finantsvara; |
| --- | --- |

4.2.1.3.

[2 500 – 3 000] miljonit eurot, kauplemiseks hoitav finantsvara;

| 4.2.1.4. | [10 000 – 15 000] miljonit eurot, müügiks kasutatav finantsvara; |
| --- | --- |

4.2.1.4.

[10 000 – 15 000] miljonit eurot, müügiks kasutatav finantsvara;

| 4.2.1.5. | [0–5] miljonit eurot, tähtajani hoitav finantsvara; |
| --- | --- |

4.2.1.5.

[0–5] miljonit eurot, tähtajani hoitav finantsvara;

| 4.2.1.6. | [60 000 – 65 000] miljonit eurot, klientidele antud laenud,
  millest






  4.2.1.6.1. | arendus ja ehitus [8 000 – 8 500] miljonit eurot; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.6.

[60 000 – 65 000] miljonit eurot, klientidele antud laenud,

millest

4.2.1.6.1.

arendus ja ehitus [8 000 – 8 500] miljonit eurot;

| 4.2.1.6.2. | eluasemete hüpoteeklaenud [30 000 – 35 000] miljonit eurot; |
| --- | --- |

4.2.1.6.2.

eluasemete hüpoteeklaenud [30 000 – 35 000] miljonit eurot;

| 4.2.1.6.3. | suurettevõtted [10 000 – 15 000] miljonit eurot; |
| --- | --- |

4.2.1.6.3.

suurettevõtted [10 000 – 15 000] miljonit eurot;

| 4.2.1.6.4. | VKEd [3 000 – 3 500] miljonit eurot; |
| --- | --- |

4.2.1.6.4.

VKEd [3 000 – 3 500] miljonit eurot;

| 4.2.1.6.5. | tarbimislaenud [1 500 – 2 000] miljonit eurot; |
| --- | --- |

4.2.1.6.5.

tarbimislaenud [1 500 – 2 000] miljonit eurot;

| 4.2.1.6.6. | muud [4 000 – 4 500] miljonit eurot (hõlmab muid finantsasutusi, keskvalitust ja kohalikke omavalitsusi); |
| --- | --- |

4.2.1.6.6.

muud [4 000 – 4 500] miljonit eurot (hõlmab muid finantsasutusi, keskvalitust ja kohalikke omavalitsusi);

| 4.2.1.7. | [400–450] miljonit eurot, kinnisvara, seadmed ja masinad; |
| --- | --- |

4.2.1.7.

[400–450] miljonit eurot, kinnisvara, seadmed ja masinad;

| 4.2.1.8. | [150–200] miljonit eurot, immateriaalne vara; |
| --- | --- |

4.2.1.8.

[150–200] miljonit eurot, immateriaalne vara;

| 4.2.1.9. | [4 000 – 4 500] miljonit eurot, muu vara,
  millest






  4.2.1.9.1. | investeerimisvara [80–90] miljonit eurot; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.9.

[4 000 – 4 500] miljonit eurot, muu vara,

millest

4.2.1.9.1.

investeerimisvara [80–90] miljonit eurot;

| 4.2.1.9.2. | riskimaandamise tuletisinstrumendid [30–40] miljonit eurot; |
| --- | --- |

4.2.1.9.2.

riskimaandamise tuletisinstrumendid [30–40] miljonit eurot;

| 4.2.1.9.3. | müügiks hoitav pikaajaline vara [500–550] miljonit eurot; |
| --- | --- |

4.2.1.9.3.

müügiks hoitav pikaajaline vara [500–550] miljonit eurot;

| 4.2.1.9.4. | jooksev maksuvara [30–40] miljonit eurot; |
| --- | --- |

4.2.1.9.4.

jooksev maksuvara [30–40] miljonit eurot;

| 4.2.1.9.5. | edasilükkunud maksuvara [1 000 – 1 500] miljonit eurot; |
| --- | --- |

4.2.1.9.5.

edasilükkunud maksuvara [1 000 – 1 500] miljonit eurot;

| 4.2.1.9.6. | muu vara [2 000 – 2 500] miljonit eurot; |
| --- | --- |

4.2.1.9.6.

muu vara [2 000 – 2 500] miljonit eurot;

| 4.2.1.10. | [30–40] miljonit eurot netovara, mis tuleneb osalusest (kapitaliosaluse meetod) muudes riigisisestes äriühingutes, mis on loetletud II liites. |
| --- | --- |

4.2.1.10.

[30–40] miljonit eurot netovara, mis tuleneb osalusest (kapitaliosaluse meetod) muudes riigisisestes äriühingutes, mis on loetletud II liites.

4.2.2.   Rahvusvaheliste põhitegevustega ja rahvusvaheliste igapäevategevustega seotud netovara ja vastavad riigid on esitatud allpool (seisuga 31. detsember 2012).

| 4.2.2.1. | Rahvusvahelised põhitegevusalad hõlmavad kõiki välisriike (rahvusvaheline põhipiirkond), kus CGD on jaepanganduses oluliselt esindatud kohaliku harukontori või tütarettevõtja kaudu, nagu allpool näidatud.






  4.2.2.1.1. | Hispaania – netovara kokku: [4 000 – 4 500] miljonit eurot (2); |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1.

Rahvusvahelised põhitegevusalad hõlmavad kõiki välisriike (rahvusvaheline põhipiirkond), kus CGD on jaepanganduses oluliselt esindatud kohaliku harukontori või tütarettevõtja kaudu, nagu allpool näidatud.

4.2.2.1.1.

Hispaania – netovara kokku: [4 000 – 4 500] miljonit eurot (2);

| 4.2.2.1.2. | Prantsusmaa – netovara kokku: [4 000 – 4 500] miljonit eurot; |
| --- | --- |

4.2.2.1.2.

Prantsusmaa – netovara kokku: [4 000 – 4 500] miljonit eurot;

| 4.2.2.1.3. | Macau (Hiina) – netovara kokku: [3 000 – 3 500] miljonit eurot; |
| --- | --- |

4.2.2.1.3.

Macau (Hiina) – netovara kokku: [3 000 – 3 500] miljonit eurot;

| 4.2.2.1.4. | Mosambiik – netovara kokku: [1 500 – 2 000] miljonit eurot; |
| --- | --- |

4.2.2.1.4.

Mosambiik – netovara kokku: [1 500 – 2 000] miljonit eurot;

| 4.2.2.1.5. | Angola – netovara kokku: [1 000 – 1 500] miljonit eurot; |
| --- | --- |

4.2.2.1.5.

Angola – netovara kokku: [1 000 – 1 500] miljonit eurot;

| 4.2.2.1.6. | Lõuna-Aafrika Vabariik – netovara kokku: [600–650] miljonit eurot; |
| --- | --- |

4.2.2.1.6.

Lõuna-Aafrika Vabariik – netovara kokku: [600–650] miljonit eurot;

| 4.2.2.1.7. | Brasiilia – netovara kokku: [500–550] miljonit eurot; |
| --- | --- |

4.2.2.1.7.

Brasiilia – netovara kokku: [500–550] miljonit eurot;

| 4.2.2.1.8. | Caboe Verde – netovara kokku: [750–800] miljonit eurot; |
| --- | --- |

4.2.2.1.8.

Caboe Verde – netovara kokku: [750–800] miljonit eurot;

| 4.2.2.1.9. | Timor – netovara kokku: [50–60] miljonit eurot; |
| --- | --- |

4.2.2.1.9.

Timor – netovara kokku: [50–60] miljonit eurot;

| 4.2.2.1.10. | São Tomé – netovara kokku: [0–5] miljonit eurot. |
| --- | --- |

4.2.2.1.10.

São Tomé – netovara kokku: [0–5] miljonit eurot.

| 4.2.2.2. | Rahvusvahelised igapäevategevused on CGD kontsernile osutatavad kindla valdkonna teenused (nt rahastamine, juurdepääs institutsionaalsetele turgudele, toodete struktureerimine). Igapäevategevusi teostavad kohalikud spetsialiseerunud harukontorid või tütarettevõtjad, nagu allpool näidatud.






  4.2.2.2.1. | Luksemburg – netovara kokku: [100–150] miljonit eurot; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2.

Rahvusvahelised igapäevategevused on CGD kontsernile osutatavad kindla valdkonna teenused (nt rahastamine, juurdepääs institutsionaalsetele turgudele, toodete struktureerimine). Igapäevategevusi teostavad kohalikud spetsialiseerunud harukontorid või tütarettevõtjad, nagu allpool näidatud.

4.2.2.2.1.

Luksemburg – netovara kokku: [100–150] miljonit eurot;

| 4.2.2.2.2. | Kaimanisaared – netovara kokku: [600–650] miljonit eurot; |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.

Kaimanisaared – netovara kokku: [600–650] miljonit eurot;

| 4.2.2.2.3. | Ühendkuningriik (London) – netovara kokku: [400–450] miljonit eurot; |
| --- | --- |

4.2.2.2.3.

Ühendkuningriik (London) – netovara kokku: [400–450] miljonit eurot;

| 4.2.2.2.4. | Ameerika Ühendriigid (New York) – netovara kokku: [250–300] miljonit eurot; |
| --- | --- |

4.2.2.2.4.

Ameerika Ühendriigid (New York) – netovara kokku: [250–300] miljonit eurot;

| 4.2.2.2.5. | Hiina (Zhuhai) – netovara kokku: [5–10] miljonit eurot. |
| --- | --- |

4.2.2.2.5.

Hiina (Zhuhai) – netovara kokku: [5–10] miljonit eurot.

4.2.3.   Maht

| 4.2.3.1. | 2014. aasta detsembri lõpuks ei tohi põhitegevusaladega seotud vara bilansimaht ületada [100–150] miljardit eurot, (3) riskiga kaalutud vara ei tohi ületada [70–80] miljardit eurot, kulude-tulude suhe ei tohi olla kõrgem kui [70–80] %, LDR ei tohi ületada [120–130] % ja krediidiriski kattekordaja peab olema vähemalt [50–60] %. |
| --- | --- |

4.2.3.1.

2014. aasta detsembri lõpuks ei tohi põhitegevusaladega seotud vara bilansimaht ületada [100–150] miljardit eurot, (3) riskiga kaalutud vara ei tohi ületada [70–80] miljardit eurot, kulude-tulude suhe ei tohi olla kõrgem kui [70–80] %, LDR ei tohi ületada [120–130] % ja krediidiriski kattekordaja peab olema vähemalt [50–60] %.

| 4.2.3.2. | 2016. aasta detsembri lõpuks ei tohi põhitegevusaladega seotud vara bilansimaht ületada [100–150] miljardit eurot, (4) riskiga kaalutud vara ei tohi ületada [70–80] miljardit eurot, kulude-tulude suhe ei tohi olla kõrgem kui [50–60] %, LDR ei tohi ületada [120–130] % ja krediidiriski kattekordaja peab olema vähemalt [50–60] %. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

2016. aasta detsembri lõpuks ei tohi põhitegevusaladega seotud vara bilansimaht ületada [100–150] miljardit eurot, (4) riskiga kaalutud vara ei tohi ületada [70–80] miljardit eurot, kulude-tulude suhe ei tohi olla kõrgem kui [50–60] %, LDR ei tohi ületada [120–130] % ja krediidiriski kattekordaja peab olema vähemalt [50–60] %.

| 4.2.3.3. | [...] emitentide koguosakaal konsolideeritud bilansis ei tohi restruktureerimisperioodil ületada [10–20] triljonit eurot. |
| --- | --- |

4.2.3.3.

[...] emitentide koguosakaal konsolideeritud bilansis ei tohi restruktureerimisperioodil ületada [10–20] triljonit eurot.

| 4.2.3.4. | Kui tekib tõenäosus, et ülal esitatud bilansimahu, riskiga kaalutud vara, kulude-tulude suhte, LDRi ja krediidiriski kattekordaja eesmärke ei saavutata peab CGD omal algatusel ja igal juhul järelevalve usaldusisiku nõudmisel esitama ühe kuu jooksul parandusmeetmete kava. Järelevalvaja analüüsib kavandatud parandusmeetmeid ning esitab komisjonile aruande nende piisavuse kohta restruktureerimiskavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

4.2.3.4.

Kui tekib tõenäosus, et ülal esitatud bilansimahu, riskiga kaalutud vara, kulude-tulude suhte, LDRi ja krediidiriski kattekordaja eesmärke ei saavutata peab CGD omal algatusel ja igal juhul järelevalve usaldusisiku nõudmisel esitama ühe kuu jooksul parandusmeetmete kava. Järelevalvaja analüüsib kavandatud parandusmeetmeid ning esitab komisjonile aruande nende piisavuse kohta restruktureerimiskavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks.

4.2.4.   Harukontorid ja töötajad

Põhitegevusaladel vähendatakse praegust struktuuri Portugalis alljärgnevalt.

| 4.2.4.1. | 829 riigisisese jaepanganduskontori asemel (31. detsembril 2012) [750–800] kontorit (5) enne [...]. |
| --- | --- |

4.2.4.1.

829 riigisisese jaepanganduskontori asemel (31. detsembril 2012) [750–800] kontorit (5) enne [...].

| 4.2.4.2. | Kontoreid ei ole lubatud asendada muude üksuste või struktuuridega, mis osutavad sisuliselt samu teenuseid ja vajavad olulisel arvul töötajaid. Küll aga võib CGD paigaldada iseteeninduspunkte (nt sularahaautomaadid jms). |
| --- | --- |

4.2.4.2.

Kontoreid ei ole lubatud asendada muude üksuste või struktuuridega, mis osutavad sisuliselt samu teenuseid ja vajavad olulisel arvul töötajaid. Küll aga võib CGD paigaldada iseteeninduspunkte (nt sularahaautomaadid jms).

| 4.2.4.3. | Riigisiseste töötajate arvu vähendatakse 11 904 töötajalt (ilma kindlustusharuta, 31. detsembril 2012) [10 000 – 15 000] töötajani [...], [10 000 – 15 000] töötajani [...], [10 000 – 15 000] töötajani [...] lõpuks, [10 000 – 15 000] töötajani [...]. |
| --- | --- |

4.2.4.3.

Riigisiseste töötajate arvu vähendatakse 11 904 töötajalt (ilma kindlustusharuta, 31. detsembril 2012) [10 000 – 15 000] töötajani [...], [10 000 – 15 000] töötajani [...], [10 000 – 15 000] töötajani [...] lõpuks, [10 000 – 15 000] töötajani [...].

| 4.2.4.4. | Pärast [...] aasta lõppu ja kuni restruktureerimisperioodi lõpuni ei suurendata Portugalis pangakontorite arvu. |
| --- | --- |

4.2.4.4.

Pärast [...] aasta lõppu ja kuni restruktureerimisperioodi lõpuni ei suurendata Portugalis pangakontorite arvu.

| 4.2.4.5. | Kui tekib tõenäosus, et ülal esitatud kontorite ja töötajate arvu eesmärke ei saavutata peab CGD omal algatusel ja igal juhul järelevalve usaldusisiku nõudmisel esitama parandusmeetmete kava ühe kuu jooksul alates järelevalve usaldusisiku nõudmisest. Järelevalvaja analüüsib kavandatud parandusmeetmeid ning esitab komisjonile aruande nende piisavuse kohta restruktureerimiskavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

4.2.4.5.

Kui tekib tõenäosus, et ülal esitatud kontorite ja töötajate arvu eesmärke ei saavutata peab CGD omal algatusel ja igal juhul järelevalve usaldusisiku nõudmisel esitama parandusmeetmete kava ühe kuu jooksul alates järelevalve usaldusisiku nõudmisest. Järelevalvaja analüüsib kavandatud parandusmeetmeid ning esitab komisjonile aruande nende piisavuse kohta restruktureerimiskavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks.

4.2.5.   Põhitegevusalade kirjeldus

| 4.2.5.1. | Põhitegevusaladeks on kommerts-jaepanga teenuste osutamine eelkõige leibkondadele, VKEdele ja äriklientidele, kuid ühtlasi pakutakse investeerimispanganduse, varahalduse, rentimise, liisingu ja faktooringu teenuseid, kindlustusteenuseid panga kaudu ja riskikapitali, keskendudes põhiliselt riigisisesele põhipiirkonnale ja rahvusvahelisele põhipiirkonnale, aga ka rahvusvahelistele igapäevategevustele. |
| --- | --- |

4.2.5.1.

Põhitegevusaladeks on kommerts-jaepanga teenuste osutamine eelkõige leibkondadele, VKEdele ja äriklientidele, kuid ühtlasi pakutakse investeerimispanganduse, varahalduse, rentimise, liisingu ja faktooringu teenuseid, kindlustusteenuseid panga kaudu ja riskikapitali, keskendudes põhiliselt riigisisesele põhipiirkonnale ja rahvusvahelisele põhipiirkonnale, aga ka rahvusvahelistele igapäevategevustele.

| 4.2.5.2. | Seega restruktureerimisperioodil






  4.2.5.2.1. | välistab CGD igasuguse tegevusmahu kasvatamise väljaspool põhipiirkonda ja punktis 4.2.2 määratletud rahvusvaheliste igapäevategevuste piirkonda. Kahtluse vältimiseks kinnitatakse, et CGD-l on endiselt lubatud kasvatada oma tegevust klientide seas, kelle elukoht on väljaspool põhipiirkonda, kui nad võetakse arvele põhipiirkonnas või rahvusvaheliste igapäevategevuste piirkonnas. |
| --- | --- | --- |

4.2.5.2.

Seega restruktureerimisperioodil

4.2.5.2.1.

välistab CGD igasuguse tegevusmahu kasvatamise väljaspool põhipiirkonda ja punktis 4.2.2 määratletud rahvusvaheliste igapäevategevuste piirkonda. Kahtluse vältimiseks kinnitatakse, et CGD-l on endiselt lubatud kasvatada oma tegevust klientide seas, kelle elukoht on väljaspool põhipiirkonda, kui nad võetakse arvele põhipiirkonnas või rahvusvaheliste igapäevategevuste piirkonnas.

| 4.2.5.2.2. | Tagab CGD, et rahvusvaheliste igapäevategevustega seotud netovara ei ületa [0–5] % põhitegevusaladega seotud vara bilansimahust. |
| --- | --- |

4.2.5.2.2.

Tagab CGD, et rahvusvaheliste igapäevategevustega seotud netovara ei ületa [0–5] % põhitegevusaladega seotud vara bilansimahust.

| 4.2.5.2.3. | Välistab CGD igasuguse tegevusmahu kasvatamise Portugalis, välja arvatud punktis 4.2 kirjeldatud tegevused. |
| --- | --- |

4.2.5.2.3.

Välistab CGD igasuguse tegevusmahu kasvatamise Portugalis, välja arvatud punktis 4.2 kirjeldatud tegevused.

4.2.6.   Rahvusvaheliste põhitegevusalade ja rahvusvaheliste igapäevategevuste suhtes kohaldatavad põhimõtted

CGD teeb kuni restruktureerimisperioodi lõpuni kõik endast sõltuva, et vähendada rahvusvaheliste põhitegevusalade kapitalimahtu ja kontsernisisest rahastamist. CGD ei suurenda rahvusvaheliste põhitegevusalade ega rahvusvaheliste igapäevategevuste kapitalimahtu ega kontsernisisest rahastamist, välja arvatud juhul, kui selline kasv tuleneb otseselt varasematest (enne käesolevat otsust võetud) lepingulistest kohustustest kolmandate isikute ees või õigusaktidega kehtestatud kohustustest või on nõutav ametiasutuse poolt CGD suhtes tehtud lõpliku ja siduva otsuse kohaselt. Enne kapitali suurendamise meetme rakendamist teatab CGD järelevalve usaldusisikule viivitamatult sellekohasest otsusest ning esitab järelevalve usaldusisikule lisakapitali või rahastamist vajavate üksuste äriplaani. Järelevalvaja analüüsib äriplaani ja esitab komisjonile aruande võetud meetmete piisavuse kohta.

4.2.7.   BCG Hispaania restruktureerimiskava

4.2.7.1.   CGD restruktureerib BCG Hispaania tegevuse, et tagada ettevõtte pikaajaline elujõulisus, sõltumatus CGD rahastamisest ning panus CGD kontserni kasumlikkuse suurendamisse.

4.2.7.2.   CGD kohustub lõpetama kõik Hispaania tütarettevõtja tegevused, mis ei ole otseselt seotud tema põhitegevusaladega (jaepangandus, (6) VKEde toetamine ja piiriülene ettevõtlus). Eelkõige kohustub CGD:

| 4.2.7.2.1. | vältima tegevusmahu kasvatamist projektide rahastamise valdkonnas; |
| --- | --- |

4.2.7.2.1.

vältima tegevusmahu kasvatamist projektide rahastamise valdkonnas;

| 4.2.7.2.2. | vältima tegevusmahu kasvatamist finantsvõimenduse rahastamise valdkonnas; |
| --- | --- |

4.2.7.2.2.

vältima tegevusmahu kasvatamist finantsvõimenduse rahastamise valdkonnas;

| 4.2.7.2.3. | vältima tegevusmahu kasvatamist soetuste rahastamise valdkonnas. |
| --- | --- |

4.2.7.2.3.

vältima tegevusmahu kasvatamist soetuste rahastamise valdkonnas.

4.2.7.3.   BCG Hispaania restruktureeritakse kahes etapis.

4.2.7.3.1.   1. etapp

Kuni [...]:

| 4.2.7.3.1.1. | CGD kasutab oma Hispaania tütarettevõtjat oma Hispaania pärandportfelli konsolideerimiseks, lahutades põhitegevusalad mittepõhitegevusaladest ja rakendades põhitegevusaladele riskikaitsemeetmed. BCG Hispaania ja CGD Hispaania filiaali (Sucursal em Espanha) mittepõhitegevusalade hulgikrediidi ja hüpoteeklaenud portfellid konsolideeritakse Hispaania filiaali, mis lõpetab tegevusmahu kasvatamise ning haldab osutatud portfellidest vabanemist (täpsem loetelu [1 000 – 1 500] miljoni euro väärtuses varast, mis tuleb BCG Hispaaniast välja kanda, on esitatud III liites); |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.1.

CGD kasutab oma Hispaania tütarettevõtjat oma Hispaania pärandportfelli konsolideerimiseks, lahutades põhitegevusalad mittepõhitegevusaladest ja rakendades põhitegevusaladele riskikaitsemeetmed. BCG Hispaania ja CGD Hispaania filiaali (Sucursal em Espanha) mittepõhitegevusalade hulgikrediidi ja hüpoteeklaenud portfellid konsolideeritakse Hispaania filiaali, mis lõpetab tegevusmahu kasvatamise ning haldab osutatud portfellidest vabanemist (täpsem loetelu [1 000 – 1 500] miljoni euro väärtuses varast, mis tuleb BCG Hispaaniast välja kanda, on esitatud III liites);

| 4.2.7.3.1.2. | restruktureeritakse BCG Hispaania jaepangandusvõrk, sealhulgas [5 000 – 5 500] miljoni euro väärtuses vara (seisuga 31. detsember 2012) (täpsem loetelu [5 000 – 5 500] miljoni euro väärtuses vara kohta on esitatud III liites), keskendudes tegevuse põhivaldkondadele, piiriülesele tööle VKEdega ning vähendades kahjumit teenivate, mittekestliku LDRiga ja liiga väheste klientidega kontorite arvu; |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.2.

restruktureeritakse BCG Hispaania jaepangandusvõrk, sealhulgas [5 000 – 5 500] miljoni euro väärtuses vara (seisuga 31. detsember 2012) (täpsem loetelu [5 000 – 5 500] miljoni euro väärtuses vara kohta on esitatud III liites), keskendudes tegevuse põhivaldkondadele, piiriülesele tööle VKEdega ning vähendades kahjumit teenivate, mittekestliku LDRiga ja liiga väheste klientidega kontorite arvu;

| 4.2.7.3.1.3. | harukontorite arvu vähendatakse 2012. aasta detsembri 173 kontori tasemelt [100–110] kontorini [...] (täpsem kontorite loetelu on esitatud V liites) ning restruktureerimisperioodi jooksul kontorite arvu ei suurendata; |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.3.

harukontorite arvu vähendatakse 2012. aasta detsembri 173 kontori tasemelt [100–110] kontorini [...] (täpsem kontorite loetelu on esitatud V liites) ning restruktureerimisperioodi jooksul kontorite arvu ei suurendata;

| 4.2.7.3.1.4. | töötajate arvu vähendatakse 2012. aasta detsembri 797 tasemelt [500–532] töötajani [...] ja seda restruktureerimisperioodil ei suurendata; |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.4.

töötajate arvu vähendatakse 2012. aasta detsembri 797 tasemelt [500–532] töötajani [...] ja seda restruktureerimisperioodil ei suurendata;

| 4.2.7.3.1.5. | peamised tulemusnäitajad, mis tuleb saavutada [...].
  Alates 2014. aasta oktoobrist hindab järelevalve usaldusisik, kas BCG Hispaania järgmised peamised tulemusnäitajad on seisuga [...] täidetud.






  4.2.7.3.1.5.1. | Kogu perioodi [...] jooksul ei tohi tööjõukulud ning üld- ja halduskulud kokku ületada [50–60] eurot ning BCG Hispaania peab saavutama kulude-tulude suhte, mis ei ületa [50–60] %. |
| --- | --- | --- |

4.2.7.3.1.5.

peamised tulemusnäitajad, mis tuleb saavutada [...].

Alates 2014. aasta oktoobrist hindab järelevalve usaldusisik, kas BCG Hispaania järgmised peamised tulemusnäitajad on seisuga [...] täidetud.

4.2.7.3.1.5.1.

Kogu perioodi [...] jooksul ei tohi tööjõukulud ning üld- ja halduskulud kokku ületada [50–60] eurot ning BCG Hispaania peab saavutama kulude-tulude suhte, mis ei ületa [50–60] %.

| 4.2.7.3.1.5.2. | BCG Hispaania peab ennast täielikult ise rahastama ja olema piisavalt kapitaliseeritud. Ajavahemikus alates 2012. aasta lõpust kuni [...] ei tohi ettevõte saada mingit lisakapitali ega netorahastamist ning kuni restruktureerimisperioodi lõpuni ei tohi tekkida vajadust lisakapitali ja netorahastamise järele. |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.5.2.

BCG Hispaania peab ennast täielikult ise rahastama ja olema piisavalt kapitaliseeritud. Ajavahemikus alates 2012. aasta lõpust kuni [...] ei tohi ettevõte saada mingit lisakapitali ega netorahastamist ning kuni restruktureerimisperioodi lõpuni ei tohi tekkida vajadust lisakapitali ja netorahastamise järele.

| 4.2.7.3.1.5.3. | Uute laenude ehk pärast 2012. aastat antud laenude, mille tähtaeg ei ole seisuga [...] saabunud ja mida ei ole tagasi makstud, netosumma peab olema vähemalt [900–950] eurot. Uutest laenudest vähemalt [20–30] % moodustavad piiriülese tegevusega seotud laenud. |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.5.3.

Uute laenude ehk pärast 2012. aastat antud laenude, mille tähtaeg ei ole seisuga [...] saabunud ja mida ei ole tagasi makstud, netosumma peab olema vähemalt [900–950] eurot. Uutest laenudest vähemalt [20–30] % moodustavad piiriülese tegevusega seotud laenud.

| 4.2.7.3.1.5.4. | Punktis 4.2.7.3.1.5.3 määratletud ja osutatud uute laenude kaalutud keskmine netomarginaal (hinnavahe) ületab võrdlusmäära (kuue kuu Euribor) vähemalt [0–5] % võrra. |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.5.4.

Punktis 4.2.7.3.1.5.3 määratletud ja osutatud uute laenude kaalutud keskmine netomarginaal (hinnavahe) ületab võrdlusmäära (kuue kuu Euribor) vähemalt [0–5] % võrra.

| 4.2.7.3.1.5.5. | Punktis 4.2.7.3.1.5.3 määratletud viivislaenude ja uue krediidi suhtarv on [0–5] % või väiksem. |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.5.5.

Punktis 4.2.7.3.1.5.3 määratletud viivislaenude ja uue krediidi suhtarv on [0–5] % või väiksem.

| 4.2.7.3.1.5.6. | Hoiuste kogusumma on vähemalt [0–5] miljardit (7). Hoiuste kaalutud keskmine kulu ei ületa [...], (8) LDR ei ole suurem kui [100–150] %. |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.5.6.

Hoiuste kogusumma on vähemalt [0–5] miljardit (7). Hoiuste kaalutud keskmine kulu ei ületa [...], (8) LDR ei ole suurem kui [100–150] %.

4.2.7.3.2.   2. etapp

| 4.2.7.3.2.1. | CGD jätkab BCG Hispaania restruktureerimiskava rakendamist alates [...] kuni restruktureerimisperioodi lõpuni, kui peamised tulemusnäitajad on saavutatud [...]. |
| --- | --- |

4.2.7.3.2.1.

CGD jätkab BCG Hispaania restruktureerimiskava rakendamist alates [...] kuni restruktureerimisperioodi lõpuni, kui peamised tulemusnäitajad on saavutatud [...].

| 4.2.7.3.2.2. | Kui ülal osutatud peamised tulemusnäitajad ei ole seisuga [...] saavutatud või järelevalve usaldusisik on jõudnud oma hinnangus järeldusele, et olemasolevate andmete põhjal jäävad need tulemusnäitajad saavutamata, lõpetab BCG Hispaania viivitamatult igasuguse tegevusmahu kasvatamise ning alustab oma tegevuse lõpetamist Hispaanias, kusjuures CGD võib säilitada väikese kohalolu, et soodustada Hispaania tütarettevõtte sulgemist. |
| --- | --- |

4.2.7.3.2.2.

Kui ülal osutatud peamised tulemusnäitajad ei ole seisuga [...] saavutatud või järelevalve usaldusisik on jõudnud oma hinnangus järeldusele, et olemasolevate andmete põhjal jäävad need tulemusnäitajad saavutamata, lõpetab BCG Hispaania viivitamatult igasuguse tegevusmahu kasvatamise ning alustab oma tegevuse lõpetamist Hispaanias, kusjuures CGD võib säilitada väikese kohalolu, et soodustada Hispaania tütarettevõtte sulgemist.

4.3.   Mittepõhitegevusalad

Kõik tegevusalad ja nendega seotud varad, mida ei ole punktis 4.2 otsesõnu nimetatud, loetakse mittepõhitegevusaladeks. Elujõulisuse taastamiseks ja põhitegevusaladele keskendumiseks võõrandab CGD oma kindlustus- ja tervisekindlustusharud, müün kõik mittestrateegilised osalused ning viib kõik mittepõhitegevusalade lõpetamisrežiimile, nagu on allpool kirjeldatud.

4.3.1.   Caixa Segurosi müümine

| 4.3.1.1. | CGD peamine kindlustusega tegelev tütarettevõtja Caixa Seguros müüakse hiljemalt [...]. Kindlustusharu müümine peab [...]:






  4.3.1.1.1. | [...] |
| --- | --- | --- |

4.3.1.1.

CGD peamine kindlustusega tegelev tütarettevõtja Caixa Seguros müüakse hiljemalt [...]. Kindlustusharu müümine peab [...]:

4.3.1.1.1.

[...]

| 4.3.1.1.2. | Kindlustusharu vara (hinnanguliselt [...] miljardit eurot) võõrandamiseks võtab Portugal kohustuseks, et CGD leiab ostja ning sõlmib siduva müügilepingu hiljemalt [...]. Kui CGD ei ole [...] kõnealust lepingut sõlminud, määrab CGD [...] võõrandamise eest vastutava usaldusisiku ning annab talle ainuõiguse müüa kindlustusharu vara (hinnanguliselt [...] miljardit eurot) hiljemalt [...]. |
| --- | --- |

4.3.1.1.2.

Kindlustusharu vara (hinnanguliselt [...] miljardit eurot) võõrandamiseks võtab Portugal kohustuseks, et CGD leiab ostja ning sõlmib siduva müügilepingu hiljemalt [...]. Kui CGD ei ole [...] kõnealust lepingut sõlminud, määrab CGD [...] võõrandamise eest vastutava usaldusisiku ning annab talle ainuõiguse müüa kindlustusharu vara (hinnanguliselt [...] miljardit eurot) hiljemalt [...].

| 4.3.1.1.3. | [...]. |
| --- | --- |

4.3.1.1.3.

[...].

4.3.2.   Lõpetatavate mittepõhitegevusaladega seotud vara

| 4.3.2.1. | Riigisiseste mittepõhitegevustega seotud netovara on esitatud allpool (seisuga 31. detsember 2012).






  4.3.2.1.1. | Endise BPNi vara, mis sisaldas 31. detsembri 2012. aasta seisuga järgmist: kokku [4 000 – 4 500] miljonit eurot (krediit [1 000 – 1 500] miljonit eurot ja võlanõuded (müüdavad) [2 500 – 3 000] miljonit eurot). |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1.

Riigisiseste mittepõhitegevustega seotud netovara on esitatud allpool (seisuga 31. detsember 2012).

4.3.2.1.1.

Endise BPNi vara, mis sisaldas 31. detsembri 2012. aasta seisuga järgmist: kokku [4 000 – 4 500] miljonit eurot (krediit [1 000 – 1 500] miljonit eurot ja võlanõuded (müüdavad) [2 500 – 3 000] miljonit eurot).

| 4.3.2.1.2. | Mittestrateegiliste osaluste müük: [200–250] miljoni euro väärtuses osalusi müüa hiljemalt [...] (prognoositav müügiväärtus). |
| --- | --- |

4.3.2.1.2.

Mittestrateegiliste osaluste müük: [200–250] miljoni euro väärtuses osalusi müüa hiljemalt [...] (prognoositav müügiväärtus).

| 4.3.2.1.3. | Hispaania mittepõhitegevusalade krediidiportfellist loobumine; portfelli väärtus 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli [1 500 – 2 000] miljonit eurot (üksikasjalik loetelu IV liites). |
| --- | --- |

4.3.2.1.3.

Hispaania mittepõhitegevusalade krediidiportfellist loobumine; portfelli väärtus 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli [1 500 – 2 000] miljonit eurot (üksikasjalik loetelu IV liites).

| 4.3.2.1.4. | Ülal punktis 4.3.1 määratletud kindlustusharu võõrandamine. |
| --- | --- |

4.3.2.1.4.

Ülal punktis 4.3.1 määratletud kindlustusharu võõrandamine.

| 4.3.2.2. | 2014. aasta detsembri lõpuks ei tohi mittepõhitegevusaladega seotud vara koguväärtus ületada [10–20] miljardit eurot. |
| --- | --- |

4.3.2.2.

2014. aasta detsembri lõpuks ei tohi mittepõhitegevusaladega seotud vara koguväärtus ületada [10–20] miljardit eurot.

| 4.3.2.3. | 2016. aasta detsembri lõpuks ei tohi mittepõhitegevusaladega seotud vara koguväärtus ületada [5–10] miljardit eurot. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

2016. aasta detsembri lõpuks ei tohi mittepõhitegevusaladega seotud vara koguväärtus ületada [5–10] miljardit eurot.

| 4.3.2.4. | Mittepõhitegevusalade suhtes kohaldatavad põhimõtted






  4.3.2.4.1. | Tegevusmahu kasvatamise piirang






  4.3.2.4.1.1. | Lõpetatakse igasugune tegevusmahu kasvatamine, välja arvatud: |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2.4.

Mittepõhitegevusalade suhtes kohaldatavad põhimõtted

4.3.2.4.1.

Tegevusmahu kasvatamise piirang

4.3.2.4.1.1.

Lõpetatakse igasugune tegevusmahu kasvatamine, välja arvatud:

| 4.3.2.4.1.2. | lepinguliste kohustuste alusel tasumisele kuuluvad kuid veel välja maksmata summad viiakse nii väikeseks kui võimalik. |
| --- | --- |

4.3.2.4.1.2.

lepinguliste kohustuste alusel tasumisele kuuluvad kuid veel välja maksmata summad viiakse nii väikeseks kui võimalik.

| 4.3.2.4.1.3. | Olemasolevatele klientidele ei võimaldata lepingutest mittetulenevat täiendavat rahastamist, välja arvatud juhul, kui see on tingimata vajalik laenutagatise väärtuse säilitamiseks või muul viisil kapitali vähenemise tõkestamiseks ja/või laenu eeldatava sissenõutava väärtuse suurendamiseks. |
| --- | --- |

4.3.2.4.1.3.

Olemasolevatele klientidele ei võimaldata lepingutest mittetulenevat täiendavat rahastamist, välja arvatud juhul, kui see on tingimata vajalik laenutagatise väärtuse säilitamiseks või muul viisil kapitali vähenemise tõkestamiseks ja/või laenu eeldatava sissenõutava väärtuse suurendamiseks.

| 4.3.2.4.1.4. | Olemasoleva vara haldus: olemasolevat vara hallatakse nii, et saavutada sellele võimalikult suur nüüdispuhasväärtus. Täpsemalt: kui klient ei täida oma laenu tingimusi, restruktureeritakse laen (maksepuhkus või osaline tagasimaksetest loomine, nõude (osaline) teisendamine kapitaliks) üksnes juhul, kui restruktureerimine suurendaks laenu nüüdisväärtust. Sama põhimõtet kohaldatakse hüpoteeklaenude suhtes. |
| --- | --- |

4.3.2.4.1.4.

Olemasoleva vara haldus: olemasolevat vara hallatakse nii, et saavutada sellele võimalikult suur nüüdispuhasväärtus. Täpsemalt: kui klient ei täida oma laenu tingimusi, restruktureeritakse laen (maksepuhkus või osaline tagasimaksetest loomine, nõude (osaline) teisendamine kapitaliks) üksnes juhul, kui restruktureerimine suurendaks laenu nüüdisväärtust. Sama põhimõtet kohaldatakse hüpoteeklaenude suhtes.

| 4.3.2.4.2. | Aktiivne vabanemine mittepõhitegevustega seotud varast






  4.3.2.4.2.1. | Mittepõhitegevusega seotud vara hallatakse nii, et seda oleks võimalik korrapäraselt kuid võimalikult väikeste kuludega võõrandada, likvideerida või maha kanda. Restruktureerimisperioodi lõpuks alles jäänud vara kantakse pärast amortisatsiooniperioodi lõppu korrapäraselt maha. Keelatud on alustada tegevust mis tahes mittepõhitegevusalal, mida ei ole kohustustes otsesõnu nimetatud. Kirjeldatud eesmärgi saavutamiseks võib kasutada järgmisi tegevusi. |
| --- | --- | --- |

4.3.2.4.2.

Aktiivne vabanemine mittepõhitegevustega seotud varast

4.3.2.4.2.1.

Mittepõhitegevusega seotud vara hallatakse nii, et seda oleks võimalik korrapäraselt kuid võimalikult väikeste kuludega võõrandada, likvideerida või maha kanda. Restruktureerimisperioodi lõpuks alles jäänud vara kantakse pärast amortisatsiooniperioodi lõppu korrapäraselt maha. Keelatud on alustada tegevust mis tahes mittepõhitegevusalal, mida ei ole kohustustes otsesõnu nimetatud. Kirjeldatud eesmärgi saavutamiseks võib kasutada järgmisi tegevusi.

| 4.3.2.4.2.2. | Üldreeglina müüakse mittepõhitegevustega seotud vara nii kiiresti kui võimalik. CGD kohustub müüma sellise vara kohe, kui müügi tagajärjel ei saada kahju, välja arvatud juhul, kui müügihind on erapooletu hindamise kohaselt ebamõistlik. |
| --- | --- |

4.3.2.4.2.2.

Üldreeglina müüakse mittepõhitegevustega seotud vara nii kiiresti kui võimalik. CGD kohustub müüma sellise vara kohe, kui müügi tagajärjel ei saada kahju, välja arvatud juhul, kui müügihind on erapooletu hindamise kohaselt ebamõistlik.

| 4.3.2.4.3. | Mittestrateegiliste osaluste müük






  4.3.2.4.3.1. | CGD kohustub võõrandama järgmised mittestrateegilised osalused hiljemalt [...]:








  Ettevõte | Osalus (% ) (*) | Müügiväärtus (miljonites eurodes) (**) | Müügi kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [...] | [...] % | [200–250] | [...] |
| [...] | [...] % | [10–20] | [...] |

4.3.2.4.3.

Mittestrateegiliste osaluste müük

4.3.2.4.3.1.

CGD kohustub võõrandama järgmised mittestrateegilised osalused hiljemalt [...]:

Ettevõte

Osalus (% ) (*)

Müügiväärtus (miljonites eurodes) (**)

Müügi kuupäev

[...]

[...] %

[200–250]

[...]

[...]

[...] %

[10–20]

[...]

| 4.3.2.4.3.2. | Mittestrateegiliste osaluste koguväärtus oli finantsvõimenduse vähendamise alguses 841 miljonit eurot. 31. detsembri 2012. aasta seisuga on mittestrateegiliste osaluste väärtus [200–250] miljonit eurot. |
| --- | --- |

4.3.2.4.3.2.

Mittestrateegiliste osaluste koguväärtus oli finantsvõimenduse vähendamise alguses 841 miljonit eurot. 31. detsembri 2012. aasta seisuga on mittestrateegiliste osaluste väärtus [200–250] miljonit eurot.

| 4.3.2.4.3.3. | CGD võõrandab kõik ülal loetletud osalused hiljemalt [...]. Kui CGD ei ole [...] kõiki loetletud osalusi võõrandanud, määrab CGD [...] võõrandamise eest vastutava usaldusisiku ning annab talle ainuõiguse müüa ülejäänud mittestrateegilised osalused hiljemalt [...]. |
| --- | --- |

4.3.2.4.3.3.

CGD võõrandab kõik ülal loetletud osalused hiljemalt [...]. Kui CGD ei ole [...] kõiki loetletud osalusi võõrandanud, määrab CGD [...] võõrandamise eest vastutava usaldusisiku ning annab talle ainuõiguse müüa ülejäänud mittestrateegilised osalused hiljemalt [...].

| 4.3.2.4.3.4. | Kuni kõigi ülal osutatud mittestrateegiliste osaluste müümiseni ei suurenda CGD ühelgi juhul oma finantsriske (nt laenude ja tagatiste kujul) selliste ettevõtete suhtes, välja arvatud juhul, kui see toimub a) tavapärase tegevuse käigus ning üldistel turutingimustel või b) on rangelt vajalik vastava osaluse väärtuse säilitamiseks või c) on muul viisil seotud kapitali vähenemise tõkestamise ja/või sellise osaluse eeldatava sissenõutava väärtuse suurendamisega. CGD teeb kõik endast sõltuva, et vähendada oma finantsriske selliste ettevõtete suhtes. |
| --- | --- |

4.3.2.4.3.4.

Kuni kõigi ülal osutatud mittestrateegiliste osaluste müümiseni ei suurenda CGD ühelgi juhul oma finantsriske (nt laenude ja tagatiste kujul) selliste ettevõtete suhtes, välja arvatud juhul, kui see toimub a) tavapärase tegevuse käigus ning üldistel turutingimustel või b) on rangelt vajalik vastava osaluse väärtuse säilitamiseks või c) on muul viisil seotud kapitali vähenemise tõkestamise ja/või sellise osaluse eeldatava sissenõutava väärtuse suurendamisega. CGD teeb kõik endast sõltuva, et vähendada oma finantsriske selliste ettevõtete suhtes.

5.   Abi tagasimaksmise mehhanism

| 5.1. | CGD kohustub tagasi maksma 900 miljoni väärtuses vahetusinstrumente järgmistes osades.






  5.1.1. | Majandusaastal 2014: [50–60] % kapitaliülejäägist, mis ületab Euroopa Liidu ja Portugali õigusaktidega (sh 1. ja 2. sammas) kehtestatud miinimumkapitalinõuet ja [100–150] baaspunkti suurust kapitalipuhvrit. |
| --- | --- | --- |

5.1.

CGD kohustub tagasi maksma 900 miljoni väärtuses vahetusinstrumente järgmistes osades.

5.1.1.

Majandusaastal 2014: [50–60] % kapitaliülejäägist, mis ületab Euroopa Liidu ja Portugali õigusaktidega (sh 1. ja 2. sammas) kehtestatud miinimumkapitalinõuet ja [100–150] baaspunkti suurust kapitalipuhvrit.

| 5.1.2. | Majandusaastal 2015 ja järgnevatel aastatel: [90–100] % kapitaliülejäägist, mis ületab Euroopa Liidu ja Portugali õigusaktidega (sh 1. ja 2. sammas) kehtestatud miinimumkapitalinõuet ja [100–150] baaspunkti suurust kapitalipuhvrit. |
| --- | --- |

5.1.2.

Majandusaastal 2015 ja järgnevatel aastatel: [90–100] % kapitaliülejäägist, mis ületab Euroopa Liidu ja Portugali õigusaktidega (sh 1. ja 2. sammas) kehtestatud miinimumkapitalinõuet ja [100–150] baaspunkti suurust kapitalipuhvrit.

| 5.2. | Piiramata Portugali Panga kui CGD üle pangandusjärelevalvet teostava asutuse pädevust, peatatakse vahetusinstrumentide tagasimaksed täielikult või osaliselt juhul, kuid CGD esitatud ja järelevalve usaldusisiku kinnitatud põhjendatud taotluse põhjal leitakse, et see ohustaks järgnevatel aastatel panga maksevõimet. |
| --- | --- |

5.2.

Piiramata Portugali Panga kui CGD üle pangandusjärelevalvet teostava asutuse pädevust, peatatakse vahetusinstrumentide tagasimaksed täielikult või osaliselt juhul, kuid CGD esitatud ja järelevalve usaldusisiku kinnitatud põhjendatud taotluse põhjal leitakse, et see ohustaks järgnevatel aastatel panga maksevõimet.

| 5.3. | CGD kohustub tasuma 2013. aasta lõpuks Portugali Vabariigile 405 415 eurot (28. septembri 2012. aasta kupongimaksega võrdne summa). |
| --- | --- |

5.3.

CGD kohustub tasuma 2013. aasta lõpuks Portugali Vabariigile 405 415 eurot (28. septembri 2012. aasta kupongimaksega võrdne summa).

6.   Käitumist piiravad meetmed ja äriühingu üldjuhtimine

6.1.   Ülevõtmiste keeld. CGD kohustub mitte tegema ülevõtmisi. See kehtib nii iseseisva juriidilise struktuuriga ettevõtete soetamise kui ka äritehingu või tegevusharu osaks olevate aktsiate või varapakettide ostmise suhtes. Nõuet ei kohaldata soetuste suhtes, mis on vajalikud rahandusliku ja/või ühinguga seotud stabiilsuse säilitamiseks või tõhusa konkurentsi huvides tingimusel, et järelevalve usaldusisik on need soetused eelnevalt heaks kiitnud. Samuti ei kohaldata nõuet 1) soetuste suhtes, mis kuuluvad finantsraskustes olevate klientide olemasolevate kohustuste haldamise aspektist panga tavapärase tegevuse juurde, 2) riskikapitaliga seotud tegevuse suhtes, 3) punktis 4.2.6 sätestatud erandi alla kuuluvate ja selles ettenähtud korrale vastavate soetuste suhtes, 4) kontsernisiseste ülevõtmiste suhtes ning 5) Portugali ettevõtete aktsiate omandamise suhtes, kui tegemist ei ole krediidiasutustega, milles CGD-l on juba vähemalt 50 % osalus, ja järelevalve usaldusisik on soetuse eelnevalt heaks kiitnud. Kohustus kehtib kuni restruktureerimisperioodi lõpuni. CGD võib omandada osalusi ettevõtetes tingimusel, et mis tahes soetuse eest makstav hind on väiksem kui [0–5] % CGD bilansimahust otsusele eelnenud kuu viimase päeva seisuga ning et kõigi selliste soetuste eest restruktureerimisperioodil makstud kumulatiivne hind ei ületa [0–5] % CGD bilansimahust sama kuupäeva seisuga.

6.2.   Agressiivse äritegevuse keeld. Abi saaval pangal ei ole lubatud tegeleda restruktureerimisperioodi jooksul agressiivse äritegevusega.

6.3.   Oma arvel kauplemine. Portugal tagab, et CGD ei tegeleks oma arvel kauplemisega suuremal määral kui on vajalik rahavoogude normaalse toimimise tagamiseks. Restruktureerimisperioodil ei tohi kauplemiseks hoitava finantsvara koguriskiväärtus ületada [30–40] miljonit eurot.

6.4.   Reklaam. CGD ei tohi kasutada abimeetmeid ega nendest saadavaid eeliseid reklaami eesmärgil.

6.5.   Kinnitused seoses äriühingu üldjuhtimisega

| 6.5.1. | Kõigil CGD juhtimisorganite liikmetel peavad olema 31. detsembri dekreet-seadusega nr 298/92 vastu võetud finantsettevõtete ja krediidiasutuste üldraamistiku artiklites 30 ja 31 ning EBA 22. novembri 2012. aasta juhtimisorgani liikmete ja olulistel ametikohtadel töötavate isikute sobivuse hindamise suunistes (EBA/GL/2012/06) nimetatud pädevused. Nõukogus ei tohiks olla üle 20 liikme. CGD aktsionär püüab vähendada selle arvu praeguse nõukogu ametiaja lõpuks 16ni. |
| --- | --- |

6.5.1.

Kõigil CGD juhtimisorganite liikmetel peavad olema 31. detsembri dekreet-seadusega nr 298/92 vastu võetud finantsettevõtete ja krediidiasutuste üldraamistiku artiklites 30 ja 31 ning EBA 22. novembri 2012. aasta juhtimisorgani liikmete ja olulistel ametikohtadel töötavate isikute sobivuse hindamise suunistes (EBA/GL/2012/06) nimetatud pädevused. Nõukogus ei tohiks olla üle 20 liikme. CGD aktsionär püüab vähendada selle arvu praeguse nõukogu ametiaja lõpuks 16ni.

| 6.5.2. | Lisaks CGD põhikirja alusel loodud komiteedele (täitevkomitee ja auditikomitee) ning nõukogu moodustatud ja mittetegevdirektoritest koosnevale strateegia-, juhtimis- ja hindamiskomiteele võib CGD moodustada ainult selliseid sisemisi üksusi, mis on vajalikud ettevõtte juhtkonna abistamiseks ning kuhu kuuluvad täitevkomitee liikmed ja vajadusel vastava valdkonna juhtivatel kohtadel töötavad CGD töötajad. |
| --- | --- |

6.5.2.

Lisaks CGD põhikirja alusel loodud komiteedele (täitevkomitee ja auditikomitee) ning nõukogu moodustatud ja mittetegevdirektoritest koosnevale strateegia-, juhtimis- ja hindamiskomiteele võib CGD moodustada ainult selliseid sisemisi üksusi, mis on vajalikud ettevõtte juhtkonna abistamiseks ning kuhu kuuluvad täitevkomitee liikmed ja vajadusel vastava valdkonna juhtivatel kohtadel töötavad CGD töötajad.

| 6.5.3. | Kõik CGD otsused tuleb teha üksnes ärilistest kaalutlustest lähtuvalt ning igasugune Portugali riigi suhtlus CGD-ga peab toimuma turutingimustel. |
| --- | --- |

6.5.3.

Kõik CGD otsused tuleb teha üksnes ärilistest kaalutlustest lähtuvalt ning igasugune Portugali riigi suhtlus CGD-ga peab toimuma turutingimustel.

| 6.5.4. | Portugal kohustub mitte mõjutama CGD igapäevast juhtimist ega krediidiriski maandamise põhimõtteid, hinnakujundust ja laenamist käsitlevate sise-eeskirjade koostamist. Portugal võib siiski välja anda suuniseid CGD strateegilise suunitluse ja muude küsimuste kohta vastavalt äriseadustiku ja avalik õiguslike ettevõtete seaduse (17. detsembri dekreet-seadus nr 558/99 koos muudatustega) üldtingimustele. Portugal ei piira panga juhtkonna täielikku iseseisvust krediidiriski maandamisel ja laenamise põhimõtete kujundamisel, kui riigi esindajatega konsulteeritakse seoses CGD äriplaanidega või seoses kavatsusega laenata raha kindlatele majandussektoritele. |
| --- | --- |

6.5.4.

Portugal kohustub mitte mõjutama CGD igapäevast juhtimist ega krediidiriski maandamise põhimõtteid, hinnakujundust ja laenamist käsitlevate sise-eeskirjade koostamist. Portugal võib siiski välja anda suuniseid CGD strateegilise suunitluse ja muude küsimuste kohta vastavalt äriseadustiku ja avalik õiguslike ettevõtete seaduse (17. detsembri dekreet-seadus nr 558/99 koos muudatustega) üldtingimustele. Portugal ei piira panga juhtkonna täielikku iseseisvust krediidiriski maandamisel ja laenamise põhimõtete kujundamisel, kui riigi esindajatega konsulteeritakse seoses CGD äriplaanidega või seoses kavatsusega laenata raha kindlatele majandussektoritele.

| 6.5.5. | CGD krediidinõukogule, laiendatud krediidinõukogule ja auditikomiteele peab olema tagatud võimalus tegutseda täiesti sõltumatult ning krediidinõukogu, laiendatud krediidinõukogu ja auditikomitee liikmeteks määratakse ainult sellised töötajad, kes saavad tegutseda sõltumatult ja ilma huvide konfliktita. |
| --- | --- |

6.5.5.

CGD krediidinõukogule, laiendatud krediidinõukogule ja auditikomiteele peab olema tagatud võimalus tegutseda täiesti sõltumatult ning krediidinõukogu, laiendatud krediidinõukogu ja auditikomitee liikmeteks määratakse ainult sellised töötajad, kes saavad tegutseda sõltumatult ja ilma huvide konfliktita.

| 6.5.6. | CGD tagab, et hiljemalt 31. detsembriks 2013 lisatakse tema krediidi- ja riskijuhtimise eeskirjadesse põhimõte, et kõiki kliente koheldakse õiglaselt ja diskrimineerimiseta, välja arvatud krediidiriski ja maksevõimega seotud kaalutlused, mida kohaldatakse ühetaoliselt kogu kontsernis. Krediidi- ja riskijuhtimise eeskirjades määratakse kindlaks põhimõtted ja piirmäärad, millest suuremate laenude andmiseks on vaja kõrgemate juhtimistasandite heakskiitu, laenude restruktureerimise tingimused ning nõuete ja kohtuvaidluste korral tegutsemise tingimused. |
| --- | --- |

6.5.6.

CGD tagab, et hiljemalt 31. detsembriks 2013 lisatakse tema krediidi- ja riskijuhtimise eeskirjadesse põhimõte, et kõiki kliente koheldakse õiglaselt ja diskrimineerimiseta, välja arvatud krediidiriski ja maksevõimega seotud kaalutlused, mida kohaldatakse ühetaoliselt kogu kontsernis. Krediidi- ja riskijuhtimise eeskirjades määratakse kindlaks põhimõtted ja piirmäärad, millest suuremate laenude andmiseks on vaja kõrgemate juhtimistasandite heakskiitu, laenude restruktureerimise tingimused ning nõuete ja kohtuvaidluste korral tegutsemise tingimused.

| 6.5.7. | CGD tagab, et hiljemalt 31. detsembriks 2013 lisatakse krediidi- ja riskijuhtimise eeskirjadesse eraldi alaosa, milles käsitletakse suhteid seotud laenuvõtjatega (kaasa arvatud panga töötajad, aktsionärid, nõukogu ja juhatuse liikmed, nende elukaaslased, lapsed, õed ja vennad ning selliste isikute otsese või kaudse kontrolli all olevad juriidilised isikud). |
| --- | --- |

6.5.7.

CGD tagab, et hiljemalt 31. detsembriks 2013 lisatakse krediidi- ja riskijuhtimise eeskirjadesse eraldi alaosa, milles käsitletakse suhteid seotud laenuvõtjatega (kaasa arvatud panga töötajad, aktsionärid, nõukogu ja juhatuse liikmed, nende elukaaslased, lapsed, õed ja vennad ning selliste isikute otsese või kaudse kontrolli all olevad juriidilised isikud).

| 6.5.8. | Et tagada punktides 6.5.1–6.5.7 sätestatud põhimõtete järgimine CGD poolt, antakse järelevalve usaldusisikule järgmised õigused:






  6.5.8.1. | saada kõigi sisekontrolliasutuste koostatud aruannete koopiaid, kaasa arvatud koosolekuprotokolle, ning küsitleda omal äranägemisel mis tahes inspektorit või audiitorit, sõltumata tema juhtimiskohustustest. Järelevalveametnik peab tagama, et i) alaliste inspektorite või kontrolöride/audiitorite soovitused on täielikult täidetud ja ii) sisekontrolli avastatud puuduste kõrvaldamiseks koostatud tegevuskavasid rakendatakse; |
| --- | --- | --- |

6.5.8.

Et tagada punktides 6.5.1–6.5.7 sätestatud põhimõtete järgimine CGD poolt, antakse järelevalve usaldusisikule järgmised õigused:

6.5.8.1.

saada kõigi sisekontrolliasutuste koostatud aruannete koopiaid, kaasa arvatud koosolekuprotokolle, ning küsitleda omal äranägemisel mis tahes inspektorit või audiitorit, sõltumata tema juhtimiskohustustest. Järelevalveametnik peab tagama, et i) alaliste inspektorite või kontrolöride/audiitorite soovitused on täielikult täidetud ja ii) sisekontrolli avastatud puuduste kõrvaldamiseks koostatud tegevuskavasid rakendatakse;

| 6.5.8.2. | kontrollida regulaarselt CGD äripraktikat, pöörates erilist tähelepanu laenu- ja hoiusepõhimõtetele. Järelevalveametnik vaatab läbi CGD eeskirjad viivislaenude restruktureerimise ja neile eraldiste tegemise kohta. CGD edastab järelevalve usaldusisikule kõik juhatusele esitatud riskiaruanded või kõik CGD krediidiriski hindamiseks koostatud analüüsid/hinnangud. Järelevalveametnik teeb eespool nimetatud aruannete, vestluste ja vajadusel ka üksikute krediiditoimikute läbivaatamise põhjal iseseisvalt analüüsi ja viib läbi uurimisi. Selleks tuleb laenuanalüütikute ja riskijuhtimisametnike küsitlemise õigusega järelevalve usaldusisikule tagada vajadusel vaba ligipääs krediiditoimikutele; |
| --- | --- |

6.5.8.2.

kontrollida regulaarselt CGD äripraktikat, pöörates erilist tähelepanu laenu- ja hoiusepõhimõtetele. Järelevalveametnik vaatab läbi CGD eeskirjad viivislaenude restruktureerimise ja neile eraldiste tegemise kohta. CGD edastab järelevalve usaldusisikule kõik juhatusele esitatud riskiaruanded või kõik CGD krediidiriski hindamiseks koostatud analüüsid/hinnangud. Järelevalveametnik teeb eespool nimetatud aruannete, vestluste ja vajadusel ka üksikute krediiditoimikute läbivaatamise põhjal iseseisvalt analüüsi ja viib läbi uurimisi. Selleks tuleb laenuanalüütikute ja riskijuhtimisametnike küsitlemise õigusega järelevalve usaldusisikule tagada vajadusel vaba ligipääs krediiditoimikutele;

| 6.5.8.3. | kontrollida regulaarselt, kuidas CGD juhtkond haldab nõudeid ja kohtuvaidlusi. Järelevalveametnik tagab, et nõudeid ja kohtuvaidlusi hallatakse vastavalt CGD sisekontrolli raamistikus kindlaks määratud korrale ning CGD järgib tegevusala häid tavasid. Senises korras puuduste avastamisel teeb järelevalve usaldusisik kindlaks rakendamist vajavad parandusmeetmed. |
| --- | --- |

6.5.8.3.

kontrollida regulaarselt, kuidas CGD juhtkond haldab nõudeid ja kohtuvaidlusi. Järelevalveametnik tagab, et nõudeid ja kohtuvaidlusi hallatakse vastavalt CGD sisekontrolli raamistikus kindlaks määratud korrale ning CGD järgib tegevusala häid tavasid. Senises korras puuduste avastamisel teeb järelevalve usaldusisik kindlaks rakendamist vajavad parandusmeetmed.

6.6.   Üksuste ja töötajate tasustamine

| 6.6.1. | CGD kontrollib oma töötasusüsteemide motiveerivat mõju ja asjakohasust ning tagab, et need ei põhjustaks soovimatuid riske, toetaksid ettevõtte kestlikke pikaajalisi eesmärke ja oleksid läbipaistvad. |
| --- | --- |

6.6.1.

CGD kontrollib oma töötasusüsteemide motiveerivat mõju ja asjakohasust ning tagab, et need ei põhjustaks soovimatuid riske, toetaksid ettevõtte kestlikke pikaajalisi eesmärke ja oleksid läbipaistvad.

| 6.6.2. | Finantsasutusena koostab ja rakendab CGD töötasu ja hüvitisi käsitlevaid eeskirju rangelt kooskõlas nõuetega, mis on kehtestatud Portugali valitsuse 3. aprilli dekreet-seadusega nr 104/2007 (millega võeti üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiiv 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta) ja mida muudeti 20. juuli dekreet-seadusega nr 88/2011, samuti nõuetega, mille Portugali Keskpank avaldas 29. detsembriAvisos 10/2011. |
| --- | --- |

6.6.2.

Finantsasutusena koostab ja rakendab CGD töötasu ja hüvitisi käsitlevaid eeskirju rangelt kooskõlas nõuetega, mis on kehtestatud Portugali valitsuse 3. aprilli dekreet-seadusega nr 104/2007 (millega võeti üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiiv 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta) ja mida muudeti 20. juuli dekreet-seadusega nr 88/2011, samuti nõuetega, mille Portugali Keskpank avaldas 29. detsembriAvisos 10/2011.

| 6.6.3. | Lisaks peab CGD nõukogu liikmete tasustamine vastama 27. märtsi dekreet-seadusele nr 71/2007, millega kehtestatakse nõuded riigi äriühingute nõukogu liikmetele. |
| --- | --- |

6.6.3.

Lisaks peab CGD nõukogu liikmete tasustamine vastama 27. märtsi dekreet-seadusele nr 71/2007, millega kehtestatakse nõuded riigi äriühingute nõukogu liikmetele.

| 6.6.4. | Samuti kohustub CGD tagama, et pank täidab Euroopa Komisjoni eeskirju ja soovitusi ELi riigiabi raamistikus. |
| --- | --- |

6.6.4.

Samuti kohustub CGD tagama, et pank täidab Euroopa Komisjoni eeskirju ja soovitusi ELi riigiabi raamistikus.

| 6.6.5. | Eelkõige kohustub CGD tagama, et kõigi töötajate, kaasa arvatud nõukogu ja juhatuse liikmete töötasu oleks sobival tasemel, võttes arvesse kõiki võimalikke fikseeritud ja muutuvaid tasuelemente ning pensione vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/36/EL (mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ) artiklitele 92 ja 93. |
| --- | --- |

6.6.5.

Eelkõige kohustub CGD tagama, et kõigi töötajate, kaasa arvatud nõukogu ja juhatuse liikmete töötasu oleks sobival tasemel, võttes arvesse kõiki võimalikke fikseeritud ja muutuvaid tasuelemente ning pensione vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/36/EL (mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ) artiklitele 92 ja 93.

6.7.   Dividendi-, kupongi- ja intressimaksete keeld. CGD ei tee dividendi-, kupongi- ega intressimakseid (ning ei luba oma tütarettevõtjatel teha selliseid makseid) eelisaktsiate ja allutatud võlakirjade omanikele, kui selliste maksete tegemise kohustus ei tulene lepingu või õigusaktiga kehtestatud kohustustest. CGD-l on siiski lubatud teha dividendi-, kupongi- või intressimakseid (või lubada tütarettevõtjatel teha selliseid makseid) eelisaktsiate või allutatud võlakirjade omanikele, kui ta tõendab, et maksete mittetegemine häiriks või muudaks võimatuks jaotises 5 kirjeldatud vahetusinstrumentide tagasimaksmise (või kupongimaksed vahetusinstrumentide pealt).

6.8.   Portugali VKEde toetamine. Eesmärgiga tagada reaalmajanduse rahastamine ja finantsvõimenduse vähendamine on CGD võtnud Portugali valitsuse ees kohustuse eraldada aastas 30 miljonit eurot fondi, millest investeeritakse Portugali VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate omakapitali. Pank või investeerimisvõimaluste valdkonnas piisavaid kogemusi ja teadlikkust omav kolmas isik haldab fondi vastavalt rahvusvahelisele heale tavale. Fondi investeeringud peab eelnevalt heaks kiitma Portugali rahandusministeerium, lähtudes ministri korraldusest rekapitaliseerimise tingimuste kehtestamise kohta, ning fondi vahendeid hoitaks CGD-s. Kõik kohustuse tekkimise hetkest alates 12 kuu jooksul fondile üle kandmata jäävad vahendid kantakse üle Portugali riigikassasse. Fondi ei kasutata olemasolevate laenude refinantseerimiseks. Eespool osutatud summat ületavate investeeringute jaoks on vaja Euroopa Komisjoni eelnevat nõusolekut.

6.9.   Muud käitumisreeglid. CGD laiendab oma riskijärelevalve alast tegevust ning lähtub oma tegevuses ettevaatlikest, usaldusväärsetest ja kestlikkusele orienteeritud äripõhimõtetest.

6.10.   Järelevalveametnik

| 6.10.1. | Portugal tagab, et restruktureerimiskava nõuetekohast rakendamist ning kõigi kohustuste täielikku ja korrektset täitmist kontrollib pidevalt piisavalt kvalifitseeritud sõltumatu järelevalve usaldusisik. |
| --- | --- |

6.10.1.

Portugal tagab, et restruktureerimiskava nõuetekohast rakendamist ning kõigi kohustuste täielikku ja korrektset täitmist kontrollib pidevalt piisavalt kvalifitseeritud sõltumatu järelevalve usaldusisik.

| 6.10.2. | Järelevalveametniku ametissemääramise kord, tema ülesanded ja kohustused ning ametist vabastamise kord on esitatud I liites. |
| --- | --- |

6.10.2.

Järelevalveametniku ametissemääramise kord, tema ülesanded ja kohustused ning ametist vabastamise kord on esitatud I liites.

| 6.10.3. | Portugali riik ja CGD tagavad, et otsuse täitmise perioodil on komisjonil või järelevalve usaldusisikul piiramatu juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik otsuse täitmise kontrollimiseks. Komisjonil või järelevalve usaldusisikul on õigus küsida CGD-lt selgitusi ja täpsustusi. Portugali riik ja CGD peavad komisjoni ja järelevalve usaldusisikuga igati koostööd tegema seoses kõigi otsuse rakendamist käsitlevate päringutega. |
| --- | --- |

6.10.3.

Portugali riik ja CGD tagavad, et otsuse täitmise perioodil on komisjonil või järelevalve usaldusisikul piiramatu juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik otsuse täitmise kontrollimiseks. Komisjonil või järelevalve usaldusisikul on õigus küsida CGD-lt selgitusi ja täpsustusi. Portugali riik ja CGD peavad komisjoni ja järelevalve usaldusisikuga igati koostööd tegema seoses kõigi otsuse rakendamist käsitlevate päringutega.

| 6.10.4. | Pärast järelevalve usaldusisiku ametist vabastamist restruktureerimisperioodi lõpus esitab CGD komisjonile kord aastas aruande mittepõhitegevusaladel toimunud arengute kohta. |
| --- | --- |

6.10.4.

Pärast järelevalve usaldusisiku ametist vabastamist restruktureerimisperioodi lõpus esitab CGD komisjonile kord aastas aruande mittepõhitegevusaladel toimunud arengute kohta.

6.11.   Võõrandamise eest vastutav usaldusisik

| 6.11.1. | Portugal tagab, et CGD võõrandab oma kindlustusharu Caixa Seguros vara (hinnanguline väärtus [...] miljardit eurot) õigeaegselt. Selle tagamiseks ning juhul, kui CGD ei ole hiljemalt [...] seisuga sõlminud lõplikku müügilepingut, määrab CGD [...] võõrandamise eest vastutava usaldusisiku. |
| --- | --- |

6.11.1.

Portugal tagab, et CGD võõrandab oma kindlustusharu Caixa Seguros vara (hinnanguline väärtus [...] miljardit eurot) õigeaegselt. Selle tagamiseks ning juhul, kui CGD ei ole hiljemalt [...] seisuga sõlminud lõplikku müügilepingut, määrab CGD [...] võõrandamise eest vastutava usaldusisiku.

| 6.11.2. | Portugal tagab, et CGD võõrandab oma mittestrateegilised osalused (osalus ettevõtetes [...] koguväärtusega [200–250] miljonit eurot). Selle tagamiseks ning juhul, kui CGD ei ole hiljemalt [...] seisuga kõiki osalusi võõrandanud, määrab CGD [...] võõrandamise eest vastutava usaldusisiku. |
| --- | --- |

6.11.2.

Portugal tagab, et CGD võõrandab oma mittestrateegilised osalused (osalus ettevõtetes [...] koguväärtusega [200–250] miljonit eurot). Selle tagamiseks ning juhul, kui CGD ei ole hiljemalt [...] seisuga kõiki osalusi võõrandanud, määrab CGD [...] võõrandamise eest vastutava usaldusisiku.

| 6.11.3. | Võõrandamise eest vastutav usaldusisik on CGD-st sõltumatu, töötab konkurentsi peadirektoraadi nimel ja juhiste järgi, omab oma ülesande täitmiseks vajalikku kvalifikatsiooni (nt investeerimispankuri või konsultandina) ning tal ei tohi olla varasemat ega ülesannete täitmise ajal tekkivat huvide konflikti. Võõrandamise eest vastutava usaldusisiku töötasu maksab CGD viisil, mis ei takista tal oma ülesannete sõltumatut ja tulemuslikku täitmist. |
| --- | --- |

6.11.3.

Võõrandamise eest vastutav usaldusisik on CGD-st sõltumatu, töötab konkurentsi peadirektoraadi nimel ja juhiste järgi, omab oma ülesande täitmiseks vajalikku kvalifikatsiooni (nt investeerimispankuri või konsultandina) ning tal ei tohi olla varasemat ega ülesannete täitmise ajal tekkivat huvide konflikti. Võõrandamise eest vastutava usaldusisiku töötasu maksab CGD viisil, mis ei takista tal oma ülesannete sõltumatut ja tulemuslikku täitmist.

---

(1)  Raamatupidamisarvestus.

(2)  Välja arvatud Hispaania filiaal ja Hispaania filiaalile üle antavad mittepõhitegevusega seotud varad.

(3)  Vt joonealune märkus 1.

(4)  Vt joonealune märkus 1.

(5)  Ilma iseteeninduskontoriteta, aga koos ärikliendikontoritega.

(6)  Traditsioonilistes piirkondades (Galicia, Extremadura, Castilla-León ja Astuuria), suurtes linnades ja peamistes piiriülese kaubanduse keskustes (Madrid, Barcelona, Baskimaa, Andaluusia, Aragón ja Valencia).

(7)  Lubatud hälve on 10 %.

(8)  Vt joonealune märkus 7.

(*)  Hinnatud seisuga 31. detsember 2012.

(**)  BPN riigistati 2008. aastal ning müüdi 2011. aastal. Mõned tema varad on üle antud CGD-le.

I Liide

JÄRELEVALVE USALDUSISIK

A)   Järelevalve usaldusisiku ametisse määramine

| i) | Portugal kohustub tagama, et CGD määrab ametisse järelevalve usaldusisiku, kelle ülesanne on täita käesoleva liite lõikes C nimetatud ülesandeid ja kohustusi. Järelevalveametniku volitused kehtivad kogu restruktureerimiskava kehtivusaja jooksul, st kuni 31. detsembrini 2017. Pärast volituste lõppemist peab järelevalve usaldusisik esitama lõpparuande. |
| --- | --- |

i)

Portugal kohustub tagama, et CGD määrab ametisse järelevalve usaldusisiku, kelle ülesanne on täita käesoleva liite lõikes C nimetatud ülesandeid ja kohustusi. Järelevalveametniku volitused kehtivad kogu restruktureerimiskava kehtivusaja jooksul, st kuni 31. detsembrini 2017. Pärast volituste lõppemist peab järelevalve usaldusisik esitama lõpparuande.

| ii) | Järelevalve usaldusisik peab olema CGD-st sõltumatu. Järelevalve usaldusisikul peavad olema näiteks investeerimispankuri, konsultandi või audiitorina omandatud erialateadmised, mis võimaldavad tal oma ülesannet täita, ning tal ei tohi ühelgi ajahetkel tekkida huvide konflikti. Järelevalve usaldusisiku töötasu maksab CGD viisil, mis ei takista tal oma ülesannete sõltumatut ja tulemuslikku täitmist. |
| --- | --- |

ii)

Järelevalve usaldusisik peab olema CGD-st sõltumatu. Järelevalve usaldusisikul peavad olema näiteks investeerimispankuri, konsultandi või audiitorina omandatud erialateadmised, mis võimaldavad tal oma ülesannet täita, ning tal ei tohi ühelgi ajahetkel tekkida huvide konflikti. Järelevalve usaldusisiku töötasu maksab CGD viisil, mis ei takista tal oma ülesannete sõltumatut ja tulemuslikku täitmist.

| iii) | Portugal esitab hiljemalt kuue nädala jooksul pärast otsuse teatavakstegemist komisjonile vähemalt kahe isiku nimed järelevalve usaldusisikuna heakskiitmiseks. |
| --- | --- |

iii)

Portugal esitab hiljemalt kuue nädala jooksul pärast otsuse teatavakstegemist komisjonile vähemalt kahe isiku nimed järelevalve usaldusisikuna heakskiitmiseks.

| iv) | Nimetatud ettepanekud peavad sisaldama asjaomaste isikute kohta piisavalt teavet, et komisjon saaks kontrollida, kas pakutud kandidaadid järelevalve usaldusisiku kohale vastavad lõike A punktis ii sätestatud nõuetele, ning eelkõige tuleb neis esitada järgmised andmed:






  a) | kõik kavandatavate ametivolituste tingimused koos kõigi sätetega, mis on vajalikud, et järelevalve usaldusisik saaks oma kohustusi täita; |
| --- | --- | --- |

iv)

Nimetatud ettepanekud peavad sisaldama asjaomaste isikute kohta piisavalt teavet, et komisjon saaks kontrollida, kas pakutud kandidaadid järelevalve usaldusisiku kohale vastavad lõike A punktis ii sätestatud nõuetele, ning eelkõige tuleb neis esitada järgmised andmed:

a)

kõik kavandatavate ametivolituste tingimused koos kõigi sätetega, mis on vajalikud, et järelevalve usaldusisik saaks oma kohustusi täita;

| b) | järelevalve usaldusisiku tööplaani projekt, milles kirjeldatakse, kuidas järelevalve usaldusisik kavatseb talle antud ülesandeid täita. |
| --- | --- |

b)

järelevalve usaldusisiku tööplaani projekt, milles kirjeldatakse, kuidas järelevalve usaldusisik kavatseb talle antud ülesandeid täita.

| v) | Komisjonil on õigus pakutud kandidaadid järelevalve usaldusisiku kohale heaks kiita või tagasi lükata ning teha kavandatavates ametivolitustes mis tahes muudatusi, mida ta peab vajalikuks, et järelevalve usaldusisik saaks oma kohustusi täita. Kui heaks kiidetakse ainult üks isik, määrab CGD asjaomase isiku või asutuse järelevalve usaldusisikuks või korraldab vastava isiku või asutuse määramise kooskõlas komisjoni heakskiidu saanud ametivolitustega. Kui heaks kiidetakse rohkem kui üks isik, võib CGD vabalt otsustada, milline heaks kiidetud isik järelevalve usaldusisikuks määratakse. Järelevalve usaldusisik määratakse ühe nädala jooksul pärast komisjoni heakskiidu saamist kooskõlas komisjoni heakskiidu saanud ametivolitustega. |
| --- | --- |

v)

Komisjonil on õigus pakutud kandidaadid järelevalve usaldusisiku kohale heaks kiita või tagasi lükata ning teha kavandatavates ametivolitustes mis tahes muudatusi, mida ta peab vajalikuks, et järelevalve usaldusisik saaks oma kohustusi täita. Kui heaks kiidetakse ainult üks isik, määrab CGD asjaomase isiku või asutuse järelevalve usaldusisikuks või korraldab vastava isiku või asutuse määramise kooskõlas komisjoni heakskiidu saanud ametivolitustega. Kui heaks kiidetakse rohkem kui üks isik, võib CGD vabalt otsustada, milline heaks kiidetud isik järelevalve usaldusisikuks määratakse. Järelevalve usaldusisik määratakse ühe nädala jooksul pärast komisjoni heakskiidu saamist kooskõlas komisjoni heakskiidu saanud ametivolitustega.

| vi) | Kui kõik kandidaadid järelevalve usaldusisiku kohale lükatakse tagasi, esitab Portugal kahe nädala jooksul pärast tagasilükkamisest teadasaamist vähemalt kahe uue isiku või asutuse nimed kooskõlas lõike A punktides i ja iv esitatud nõuete ja korraga. |
| --- | --- |

vi)

Kui kõik kandidaadid järelevalve usaldusisiku kohale lükatakse tagasi, esitab Portugal kahe nädala jooksul pärast tagasilükkamisest teadasaamist vähemalt kahe uue isiku või asutuse nimed kooskõlas lõike A punktides i ja iv esitatud nõuete ja korraga.

| vii) | Kui komisjon lükkab tagasi ka kõik järgmised kandidaadid järelevalve usaldusisiku kohale, valib komisjon ise järelevalve usaldusisiku, kelle CGD määrab järelevalve usaldusisikuks või korraldab tema määramise kooskõlas komisjoni heakskiidu saanud järelevalve usaldusisiku ametiülesannetega. |
| --- | --- |

vii)

Kui komisjon lükkab tagasi ka kõik järgmised kandidaadid järelevalve usaldusisiku kohale, valib komisjon ise järelevalve usaldusisiku, kelle CGD määrab järelevalve usaldusisikuks või korraldab tema määramise kooskõlas komisjoni heakskiidu saanud järelevalve usaldusisiku ametiülesannetega.

B)   Võõrandamise eest vastutava usaldusisiku määramine

| i) | Portugal kohustub tagama, et CGD määrab ametisse võõrandamise eest vastutava usaldusisiku, järgides eespool järelevalve usaldusisiku puhul kirjeldatud ametisse määramise korda. |
| --- | --- |

i)

Portugal kohustub tagama, et CGD määrab ametisse võõrandamise eest vastutava usaldusisiku, järgides eespool järelevalve usaldusisiku puhul kirjeldatud ametisse määramise korda.

| ii) | Portugal esitab komisjonile hiljemalt [...] vähemalt kahe isiku nimed võõrandamise eest vastutava usaldusisikuna heakskiitmiseks juhul, kui CGD ei ole selleks ajaks veel sõlminud lõplikku siduvat müügilepingut Caixa Segurosi võõrandamiseks. |
| --- | --- |

ii)

Portugal esitab komisjonile hiljemalt [...] vähemalt kahe isiku nimed võõrandamise eest vastutava usaldusisikuna heakskiitmiseks juhul, kui CGD ei ole selleks ajaks veel sõlminud lõplikku siduvat müügilepingut Caixa Segurosi võõrandamiseks.

| iii) | Portugal esitab komisjonile hiljemalt [...] veel vähemalt kahe isiku nimed võõrandamise eest vastutava usaldusisikuna heakskiitmiseks juhul, kui CGD ei ole selleks ajaks veel sõlminud lõplikku siduvat müügilepingut ülejäänud mittestrateegiliste osaluste ([...]) võõrandamiseks. |
| --- | --- |

iii)

Portugal esitab komisjonile hiljemalt [...] veel vähemalt kahe isiku nimed võõrandamise eest vastutava usaldusisikuna heakskiitmiseks juhul, kui CGD ei ole selleks ajaks veel sõlminud lõplikku siduvat müügilepingut ülejäänud mittestrateegiliste osaluste ([...]) võõrandamiseks.

C)   Üldised ülesanded ja kohustused

Usaldusisiku ülesanne on komisjoni abistada ja tagada, et CGD täidaks oma kohustusi, ning täita kohustuste dokumendis kirjeldatud järelevalve usaldusisiku ülesandeid. Usaldusisik täidab oma ülesandeid vastavalt ametivolitustele kooskõlas tööplaaniga ning komisjonis heaks kiidetud tööplaani muudatustega. Komisjon võib omal algatusel või usaldusisiku või CGD soovil anda usaldusisikule korraldusi või juhiseid eesmärgiga tagada kohustuste täitmine. CGD-l ei ole õigust anda usaldusisikule juhiseid. Usaldusisik peab järgima konfidentsiaalsuse tagamise nõuet.

D)   Järelevalve usaldusisiku ja võõrandamise eest vastutava usaldusisiku ülesanded ja kohustused

| 1) | Usaldusisiku ülesanne on tagada kohustuste dokumendis sätestatud kohustuste täielik ja nõuetekohane täitmine ning CGD restruktureerimiskava täielik ja nõuetekohane rakendamine. Komisjon võib omal algatusel või usaldusisiku või usaldusisiku soovil anda usaldusisikule või CGD-le korraldusi või juhiseid eesmärgiga tagada otsusele lisatud kohustuste täitmine. |
| --- | --- |

1)

Usaldusisiku ülesanne on tagada kohustuste dokumendis sätestatud kohustuste täielik ja nõuetekohane täitmine ning CGD restruktureerimiskava täielik ja nõuetekohane rakendamine. Komisjon võib omal algatusel või usaldusisiku või usaldusisiku soovil anda usaldusisikule või CGD-le korraldusi või juhiseid eesmärgiga tagada otsusele lisatud kohustuste täitmine.

| 2) | Usaldusisiku kohustused:






  i) | esitada komisjonile oma esimeses aruandes üksikasjalik tööplaan, milles kirjeldatakse, kuidas ta kavatseb otsusele lisatud kohustuste täitmise kontrollida; |
| --- | --- | --- |

2)

Usaldusisiku kohustused:

i)

esitada komisjonile oma esimeses aruandes üksikasjalik tööplaan, milles kirjeldatakse, kuidas ta kavatseb otsusele lisatud kohustuste täitmise kontrollida;

| ii) | kontrollida CGD restruktureerimiskava täielikku ja nõuetekohast rakendamist ja eriti selle järgmisi elemente:






  a) | bilansimahu ja riskiga kaalutud varade vähendamine; |
| --- | --- | --- |

ii)

kontrollida CGD restruktureerimiskava täielikku ja nõuetekohast rakendamist ja eriti selle järgmisi elemente:

a)

bilansimahu ja riskiga kaalutud varade vähendamine;

| b) | äritegevuse piiramine; |
| --- | --- |

b)

äritegevuse piiramine;

| c) | eelnevalt määratud tegevusaladel tegevuse lõpetamine; |
| --- | --- |

c)

eelnevalt määratud tegevusaladel tegevuse lõpetamine;

| d) | eelnevalt määratud tegevusaladel aktsiate müümine; |
| --- | --- |

d)

eelnevalt määratud tegevusaladel aktsiate müümine;

| e) | tegevuse restruktureerimine Hispaanias; |
| --- | --- |

e)

tegevuse restruktureerimine Hispaanias;

| iii) | kontrollida, kas CGD järgib äriühingu üldjuhtimist käsitlevas osas kirjeldatud põhimõtteid, kas tal on olemas tõhus ja piisav sisemine organisatsioon ning kas ta rakendab tegelikkuses nõuetekohaseid äritavasid. Sellel eesmärgil on usaldusisikul õigus:






  a) | saada kõigi sisekontrolliasutuste koostatud aruannete koopiaid ning küsitleda omal äranägemisel mis tahes inspektorit või audiitorit, sõltumata tema juhtimiskohustustest. Järelevalve usaldusisik peab tagama, et i) alaliste inspektorite või kontrolöride/audiitorite soovitused on nõuetekohaselt täidetud ja ii) sisekontrolli avastatud puuduste kõrvaldamiseks koostatud tegevuskavasid rakendatakse. |
| --- | --- | --- |

iii)

kontrollida, kas CGD järgib äriühingu üldjuhtimist käsitlevas osas kirjeldatud põhimõtteid, kas tal on olemas tõhus ja piisav sisemine organisatsioon ning kas ta rakendab tegelikkuses nõuetekohaseid äritavasid. Sellel eesmärgil on usaldusisikul õigus:

a)

saada kõigi sisekontrolliasutuste koostatud aruannete koopiaid ning küsitleda omal äranägemisel mis tahes inspektorit või audiitorit, sõltumata tema juhtimiskohustustest. Järelevalve usaldusisik peab tagama, et i) alaliste inspektorite või kontrolöride/audiitorite soovitused on nõuetekohaselt täidetud ja ii) sisekontrolli avastatud puuduste kõrvaldamiseks koostatud tegevuskavasid rakendatakse.

| b) | kontrollida regulaarselt CGD äripraktikat, pöörates erilist tähelepanu laenu- ja hoiusepõhimõtetele. Järelevalve usaldusisik vaatab läbi CGD eeskirjad viivislaenude restruktureerimise ja neile eraldiste tegemise kohta. CGD edastab järelevalve usaldusisikule kõik juhatusele esitatud riskiaruanded või kõik CGD krediidiriski hindamiseks koostatud analüüsid/hinnangud. Järelevalve usaldusisik teeb eespool nimetatud aruannete, vestluste ja vajadusel ka üksikute krediiditoimikute läbivaatamise põhjal iseseisvalt analüüsi ja viib läbi uurimisi. Selleks tuleb laenuanalüütikute ja riskijuhtimisametnike küsitlemise õigusega järelevalve usaldusisikule tagada vajadusel vaba ligipääs krediiditoimikutele. |
| --- | --- |

b)

kontrollida regulaarselt CGD äripraktikat, pöörates erilist tähelepanu laenu- ja hoiusepõhimõtetele. Järelevalve usaldusisik vaatab läbi CGD eeskirjad viivislaenude restruktureerimise ja neile eraldiste tegemise kohta. CGD edastab järelevalve usaldusisikule kõik juhatusele esitatud riskiaruanded või kõik CGD krediidiriski hindamiseks koostatud analüüsid/hinnangud. Järelevalve usaldusisik teeb eespool nimetatud aruannete, vestluste ja vajadusel ka üksikute krediiditoimikute läbivaatamise põhjal iseseisvalt analüüsi ja viib läbi uurimisi. Selleks tuleb laenuanalüütikute ja riskijuhtimisametnike küsitlemise õigusega järelevalve usaldusisikule tagada vajadusel vaba ligipääs krediiditoimikutele.

| c) | kontrollida regulaarselt, kuidas CGD juhtkond haldab nõudeid ja kohtuvaidlusi. Järelevalve usaldusisik tagab, et nõudeid ja kohtuvaidlusi hallatakse vastavalt CGD sisekontrolli raamistikus kindlaks määratud korrale ning CGD järgib tegevusala häid tavasid. Senises korras puuduste avastamisel teeb järelevalve usaldusisik kindlaks rakendamist vajavad parandusmeetmed. |
| --- | --- |

c)

kontrollida regulaarselt, kuidas CGD juhtkond haldab nõudeid ja kohtuvaidlusi. Järelevalve usaldusisik tagab, et nõudeid ja kohtuvaidlusi hallatakse vastavalt CGD sisekontrolli raamistikus kindlaks määratud korrale ning CGD järgib tegevusala häid tavasid. Senises korras puuduste avastamisel teeb järelevalve usaldusisik kindlaks rakendamist vajavad parandusmeetmed.

| iv) | kontrollida kõigi ülejäänud kohustuste täitmist; |
| --- | --- |

iv)

kontrollida kõigi ülejäänud kohustuste täitmist;

| v) | täita kõiki muid otsusele lisatud kohustuste dokumendiga usaldusisikule pandud ülesandeid; |
| --- | --- |

v)

täita kõiki muid otsusele lisatud kohustuste dokumendiga usaldusisikule pandud ülesandeid;

| vi) | teha CGD-le ettepanekuid meetmete kohta, mida ta peab vajalikuks, et CGD täidaks otsusele lisatud kohustusi; |
| --- | --- |

vi)

teha CGD-le ettepanekuid meetmete kohta, mida ta peab vajalikuks, et CGD täidaks otsusele lisatud kohustusi;

| vii) | võtta tegelike finantstulemuste võrdlemisel restruktureerimiskavas esitatud prognoosidega arvesse maksevõimet ja likviidsust käsitlevate eeskirjade muutumist; |
| --- | --- |

vii)

võtta tegelike finantstulemuste võrdlemisel restruktureerimiskavas esitatud prognoosidega arvesse maksevõimet ja likviidsust käsitlevate eeskirjade muutumist;

| viii) | esitada 30 päeva jooksul pärast iga kuuekuulise perioodi lõppu komisjonile, Portugali riigile ja CGD-le kirjaliku aruande projekt. Komisjon, Portugal ja CGD saavad projekti kohta viie tööpäeva jooksul kommentaare esitada. Viie tööpäeva jooksul pärast kommentaaride saamist peab usaldusisik koostama lõpliku aruande, võttes omal äranägemisel võimalikult suurel määral arvesse laekunud kommentaare, ning esitama selle komisjonile ja Portugalile. Alles pärast seda saadab usaldusisik lõpliku aruande eksemplari CGD-le. Kui aruande projekt või lõplik aruanne sisaldab teavet, mida ei ole lubatud CGD-le avaldada, saadetakse CGD-le ainult konfidentsiaalset teavet mittesisaldav aruande projekti või lõpliku aruande versioon. Usaldusisikul on rangelt keelatud esitada aruande mis tahes versioon Portugalile ja/või CGD-le enne, kui ta on selle esitanud komisjonile.
  Aruandes tuleb keskenduda usaldusisiku ametivolitustes sätestatud ülesannetele ning CGD kohustuste täitmisele, et komisjon saaks hinnata, kas CGD juhtimine on kooskõlas kohustustega. Vajadusel võib komisjon määrata aruandele täpsema käsitlusala. Lisaks nimetatud aruannetele esitab usaldusisik komisjonile viivitamatult kirjaliku teatise juhul, kui tal on põhjust arvata, et CGD ei täida käesolevaid kohustusi, ning saadab sama teatise mittekonfidentsiaalse versiooni CGD-le. |
| --- | --- |

viii)

esitada 30 päeva jooksul pärast iga kuuekuulise perioodi lõppu komisjonile, Portugali riigile ja CGD-le kirjaliku aruande projekt. Komisjon, Portugal ja CGD saavad projekti kohta viie tööpäeva jooksul kommentaare esitada. Viie tööpäeva jooksul pärast kommentaaride saamist peab usaldusisik koostama lõpliku aruande, võttes omal äranägemisel võimalikult suurel määral arvesse laekunud kommentaare, ning esitama selle komisjonile ja Portugalile. Alles pärast seda saadab usaldusisik lõpliku aruande eksemplari CGD-le. Kui aruande projekt või lõplik aruanne sisaldab teavet, mida ei ole lubatud CGD-le avaldada, saadetakse CGD-le ainult konfidentsiaalset teavet mittesisaldav aruande projekti või lõpliku aruande versioon. Usaldusisikul on rangelt keelatud esitada aruande mis tahes versioon Portugalile ja/või CGD-le enne, kui ta on selle esitanud komisjonile.

Aruandes tuleb keskenduda usaldusisiku ametivolitustes sätestatud ülesannetele ning CGD kohustuste täitmisele, et komisjon saaks hinnata, kas CGD juhtimine on kooskõlas kohustustega. Vajadusel võib komisjon määrata aruandele täpsema käsitlusala. Lisaks nimetatud aruannetele esitab usaldusisik komisjonile viivitamatult kirjaliku teatise juhul, kui tal on põhjust arvata, et CGD ei täida käesolevaid kohustusi, ning saadab sama teatise mittekonfidentsiaalse versiooni CGD-le.

| 3) | Võõrandamise eest vastutav usaldusisik leiab kindlustusharu Caixa Seguros varale (hinnanguline väärtus [0–5] miljardit eurot) ostja ja müüb selle talle [...]. Võõrandamise eest vastutav usaldusisik lisab müügilepingusse sellised tingimused, mida ta peab sobivaks müügi kiireks teostamiseks enne [...]. Eelkõige võib võõrandamise eest vastutav usaldusisik lisada müügilepingusse sellised avaldused, deklaratsioonid ja kahjuhüvitised, mis on mõistlikkuse põhimõttest lähtuvalt vajalikud müügitehingu teostamiseks. Võõrandamise eest vastutav usaldusisik peab kaitsma CGD legitiimseid finantshuve kooskõlas CGD tingimatu võõrandamiskohustusega [...]. |
| --- | --- |

3)

Võõrandamise eest vastutav usaldusisik leiab kindlustusharu Caixa Seguros varale (hinnanguline väärtus [0–5] miljardit eurot) ostja ja müüb selle talle [...]. Võõrandamise eest vastutav usaldusisik lisab müügilepingusse sellised tingimused, mida ta peab sobivaks müügi kiireks teostamiseks enne [...]. Eelkõige võib võõrandamise eest vastutav usaldusisik lisada müügilepingusse sellised avaldused, deklaratsioonid ja kahjuhüvitised, mis on mõistlikkuse põhimõttest lähtuvalt vajalikud müügitehingu teostamiseks. Võõrandamise eest vastutav usaldusisik peab kaitsma CGD legitiimseid finantshuve kooskõlas CGD tingimatu võõrandamiskohustusega [...].

| 4) | Võõrandamise eest vastutav usaldusisik leiab ülejäänud mittestrateegilistele osalustele (hinnanguline väärtus [200–250] miljonit eurot) ostja ja müüb selle talle [...]. Võõrandamise eest vastutav usaldusisik lisab müügilepingusse sellised tingimused, mida ta peab sobivaks müügi kiireks teostamiseks enne [...]. Võõrandamise eest vastutav usaldusisik peab kaitsma CGD legitiimseid finantshuve kooskõlas CGD tingimatu võõrandamiskohustusega [...]. |
| --- | --- |

4)

Võõrandamise eest vastutav usaldusisik leiab ülejäänud mittestrateegilistele osalustele (hinnanguline väärtus [200–250] miljonit eurot) ostja ja müüb selle talle [...]. Võõrandamise eest vastutav usaldusisik lisab müügilepingusse sellised tingimused, mida ta peab sobivaks müügi kiireks teostamiseks enne [...]. Võõrandamise eest vastutav usaldusisik peab kaitsma CGD legitiimseid finantshuve kooskõlas CGD tingimatu võõrandamiskohustusega [...].

E)   CGD ülesanded ja kohustused

| i) | CGD tagab ja nõuab, et tema nõustajad teeksid usaldusisikuga igakülgset koostööd, annaksid talle abi ja teavet, mida usaldusisik võib mõistlikkuse põhimõttest lähtudes nõuda oma ametivolitustest tulenevate ülesannete täitmiseks. Usaldusisikule tuleb tagada piiramatu juurdepääs kõigile CGD või müüdava ettevõtte arveraamatule, toimikutele, dokumentidele, juhtkonna liikmetele või muudele töötajatele, rajatistele, tegevuskohtadele ja tehnilisele teabele, mis on vajalikud ametivolitustest tulenevate ülesannete täitmiseks. CGD annab oma tegevuskohas usaldusisiku käsutusse ühe või mitu kontoriruumi ning kõik CGD peavad olema usaldusisikuga kokkusaamiseks kättesaadavad, et edastada talle tema ametiülesannete täitmiseks vajalik kogu teave. |
| --- | --- |

i)

CGD tagab ja nõuab, et tema nõustajad teeksid usaldusisikuga igakülgset koostööd, annaksid talle abi ja teavet, mida usaldusisik võib mõistlikkuse põhimõttest lähtudes nõuda oma ametivolitustest tulenevate ülesannete täitmiseks. Usaldusisikule tuleb tagada piiramatu juurdepääs kõigile CGD või müüdava ettevõtte arveraamatule, toimikutele, dokumentidele, juhtkonna liikmetele või muudele töötajatele, rajatistele, tegevuskohtadele ja tehnilisele teabele, mis on vajalikud ametivolitustest tulenevate ülesannete täitmiseks. CGD annab oma tegevuskohas usaldusisiku käsutusse ühe või mitu kontoriruumi ning kõik CGD peavad olema usaldusisikuga kokkusaamiseks kättesaadavad, et edastada talle tema ametiülesannete täitmiseks vajalik kogu teave.

| ii) | CGD heakskiidul (mille andmisest ei tohi põhjendamatult keelduda või mille andmisega ei tohi põhjendamatult viivitada) ja kulul võib usaldusisik määrata nõustajaid (eriti äriühingu rahanduse või juriidiliste küsimuste valdkonnas), kui usaldusisik peab nõustajate määramist oma ülesannete ja kohustuste täitmiseks vajalikuks või asjakohaseks ja tingimusel, et selle ja usaldusisiku muude tegevuste kulud on mõistlikud. Kui CGD keeldub usaldusisiku soovitatud nõustajate määramisest, võib nõustajad ametisse määrata komisjon pärast CGD põhjenduse ärakuulamist. Nõustajale võib juhiseid anda ainult usaldusisik. |
| --- | --- |

ii)

CGD heakskiidul (mille andmisest ei tohi põhjendamatult keelduda või mille andmisega ei tohi põhjendamatult viivitada) ja kulul võib usaldusisik määrata nõustajaid (eriti äriühingu rahanduse või juriidiliste küsimuste valdkonnas), kui usaldusisik peab nõustajate määramist oma ülesannete ja kohustuste täitmiseks vajalikuks või asjakohaseks ja tingimusel, et selle ja usaldusisiku muude tegevuste kulud on mõistlikud. Kui CGD keeldub usaldusisiku soovitatud nõustajate määramisest, võib nõustajad ametisse määrata komisjon pärast CGD põhjenduse ärakuulamist. Nõustajale võib juhiseid anda ainult usaldusisik.

F)   Usaldusisiku vahetamine, ametist vabastamine ja uuesti määramine

| i) | Kui usaldusisik lõpetab kohustustest tulenevate ülesannete täitmise või esineb muu oluline põhjus, näiteks usaldusisiku huvide konflikt:






  a) | võib komisjon pärast usaldusisiku ärakuulamist nõuda, et CGD vahetaks usaldusisikut,
  või |
| --- | --- | --- |

i)

Kui usaldusisik lõpetab kohustustest tulenevate ülesannete täitmise või esineb muu oluline põhjus, näiteks usaldusisiku huvide konflikt:

a)

võib komisjon pärast usaldusisiku ärakuulamist nõuda, et CGD vahetaks usaldusisikut,

või

| b) | CGD võib komisjoni heakskiidul usaldusisikut vahetada. |
| --- | --- |

b)

CGD võib komisjoni heakskiidul usaldusisikut vahetada.

| ii) | Kui usaldusisik kõrvaldatakse ametist vastavalt lõike F punktile 1, võib ta olla kohustatud oma ülesannete täitmist jätkama kuni uue usaldusisiku määramiseni ja viimasele kogu asjakohase teabe üleandmiseni. Uus usaldusisik määratakse vastavalt lõike A punktides iii–vii osutatud korrale. |
| --- | --- |

ii)

Kui usaldusisik kõrvaldatakse ametist vastavalt lõike F punktile 1, võib ta olla kohustatud oma ülesannete täitmist jätkama kuni uue usaldusisiku määramiseni ja viimasele kogu asjakohase teabe üleandmiseni. Uus usaldusisik määratakse vastavalt lõike A punktides iii–vii osutatud korrale.

| iii) | Kui usaldusisikut lõike F punkti 1 kohaselt ametist ei kõrvaldata, on tal õigus oma tegevus lõpetada ainult pärast seda, kui komisjon on ta ametist vabastanud. Usaldusisik vabastatakse ametist, kui ta on täitnud kõik talle usaldatud kohustused. Komisjon võib siiski igal ajal nõuda usaldusisiku uuesti ametisse määramiseks, kui hiljem selgub, et asjaomased parandusmeetmed ei ole täielikult ja nõuetekohaselt rakendatud. |
| --- | --- |

iii)

Kui usaldusisikut lõike F punkti 1 kohaselt ametist ei kõrvaldata, on tal õigus oma tegevus lõpetada ainult pärast seda, kui komisjon on ta ametist vabastanud. Usaldusisik vabastatakse ametist, kui ta on täitnud kõik talle usaldatud kohustused. Komisjon võib siiski igal ajal nõuda usaldusisiku uuesti ametisse määramiseks, kui hiljem selgub, et asjaomased parandusmeetmed ei ole täielikult ja nõuetekohaselt rakendatud.

II liide

NETOVARA, MIS TULENEB OSALUSEST (KAPITALIOSALUSE MEETOD) MUUDES RIIGISISESTES ÄRIÜHINGUTES

2012. aasta detsembri seisuga

| Äriühing | Riik | Osalus (%) | Netovara
  Kapitaliosaluse meetod
  (miljonites eurodes) | Tegevusala |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SIBS SGPS | Portugal | 21,6 | 14,7 | Valdusettevõtja, kes on spetsialiseerunud elektroonilistele maksetele ja kõigi Portugali pankade poolt kasutatava sularahaautomaatide süsteemi haldamisele. Kõigil Portugalis tegutseval 26 pangal on selles äriühingus osalus. |
| Prado – Cartolinas da Lousã | Portugal | 37,4 | 4,4 | Tööstuslike papp- ja pabermaterjalide tootja. [...]. |
| Torre Ocidente | Portugal | 25,0 | 4,1 | Kinnisvaraettevõtja, kelle omandis on üks ärikinnisvaraobjekt. [...]. |
| Locarent | Portugal | 50,0 | 3,9 | Autorenditeenuste pakkuja. |
| Ca Papel do Prado | Portugal | 37,4 | 1,3 | Tegevuse lõpetanud tehase kinnisvara omav ettevõtja [...]. |
| TF Fundo Turismo | Portugal | 33,5 | 1,3 | Turismisektori kinnisvara investeerimisfondide haldur, kelle suuraktsionär on Portugali riik. |
| Yunit Serviços | Portugal | 33,33 | 0,3 | VKEde toodete ja teenuste jaoks e-kaubanduse lahendusi välja töötav ettevõte. |
| Bem Comum SCR | Portugal | 32,0 | 0,1 | Investeerimisfondi haldur, kes on spetsialiseerunud üksikettevõtjate ja töötute uute tegevusvõimaluste toetamisele ja loomisele. |

Äriühing

Riik

Osalus (%)

Netovara

Kapitaliosaluse meetod

(miljonites eurodes)

Tegevusala

SIBS SGPS

Portugal

21,6

14,7

Valdusettevõtja, kes on spetsialiseerunud elektroonilistele maksetele ja kõigi Portugali pankade poolt kasutatava sularahaautomaatide süsteemi haldamisele. Kõigil Portugalis tegutseval 26 pangal on selles äriühingus osalus.

Prado – Cartolinas da Lousã

Portugal

37,4

4,4

Tööstuslike papp- ja pabermaterjalide tootja. [...].

Torre Ocidente

Portugal

25,0

4,1

Kinnisvaraettevõtja, kelle omandis on üks ärikinnisvaraobjekt. [...].

Locarent

Portugal

50,0

3,9

Autorenditeenuste pakkuja.

Ca Papel do Prado

Portugal

37,4

1,3

Tegevuse lõpetanud tehase kinnisvara omav ettevõtja [...].

TF Fundo Turismo

Portugal

33,5

1,3

Turismisektori kinnisvara investeerimisfondide haldur, kelle suuraktsionär on Portugali riik.

Yunit Serviços

Portugal

33,33

0,3

VKEde toodete ja teenuste jaoks e-kaubanduse lahendusi välja töötav ettevõte.

Bem Comum SCR

Portugal

32,0

0,1

Investeerimisfondi haldur, kes on spetsialiseerunud üksikettevõtjate ja töötute uute tegevusvõimaluste toetamisele ja loomisele.

III liide

BCG HISPAANIA VARADE ÜKSIKASJALIK LOETELU (SH HISPAANIA FILIAALILE ÜLE ANTAVAD VARAD)

[...]

IV liide

HISPAANIA FILIAALI VARADE ÜKSIKASJALIK LOETELU

[...]

V liide

HISPAANIA HARUKONTORITE ([...]) LOETELU [...]

[...]

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 7.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/52 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/52

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 uusimast versioonist, mis on kättesaadav veebisaidil

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 85 — Ühtsed sätted, mis käsitlevad M- ja N-kategooriasse kuuluvate mootorsõidukite liikumapanemiseks ette nähtud sisepõlemismootorite või elektriliste jõuülekandeseadmete tüübikinnitamist seoses elektriliste jõuülekandeseadmete kasuliku võimsuse ja 30 minuti maksimumvõimsuse mõõtmisega

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

eeskirja algversiooni 6. täiendus – jõustumise kuupäev: 15. juuli 2013

SISUKORD

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnituse andmine |
| --- | --- |

4.

| 5. | Spetsifikatsioonid ja katsed |
| --- | --- |

5.

| 6. | Toodangu nõuetele vastavus |
| --- | --- |

6.

| 7. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

7.

| 8. | Jõuülekandeseadme tüübikinnituse muutmine ja laiendamine |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

10.

LISAD

| 1. | Sisepõlemismootori põhiomadused ja katsetamisega seotud teave |
| --- | --- |

1.

| 2. | Elektrilise jõuülekandeseadme põhiomadused ja katsetamisega seotud teave |
| --- | --- |

2.

| 3.a | Teatis jõuülekandeseadmele tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmata jätmise või tühistamise või jõuülekandeseadme tootmise lõpetamise kohta vastavalt eeskirjale nr 85 |
| --- | --- |

3.a

| 3.b | Teatis sõidukitüübile tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmata jätmise või tühistamise või sõidukitüübi tootmise lõpetamise kohta seoses jõuülekandeseadmega vastavalt eeskirjale nr 85 |
| --- | --- |

3.b

| 4. | Tüübikinnitusmärkide kujundus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sisepõlemismootori kasuliku võimsuse mõõtmise meetod |
| --- | --- |

5.

| 6. | Elektriliste jõuülekandeseadmete kasuliku võimsuse ja 30 minuti maksimumvõimsuse mõõtmise meetod |
| --- | --- |

6.

| 7. | Toodangu nõuetele vastavuse kontrollid |
| --- | --- |

7.

| 8. | Etalonkütused |
| --- | --- |

8.

1.   REGULEERIMISALA

| 1.1. | Käesolevat eeskirja kohaldatakse kõvera suhtes, mis väljendab mootori pöörlemissageduse funktsioonina M- ja N-kategooriasse kuuluvate mootorsõidukite käitamiseks ette nähtud sisepõlemismootori või elektriliste jõuülekandeseadmete võimsust tootja osutatud täiskoormusel ning elektriliste jõuülekandeseadmete 30 minuti maksimumvõimsust (1). |
| --- | --- |

1.1.

Käesolevat eeskirja kohaldatakse kõvera suhtes, mis väljendab mootori pöörlemissageduse funktsioonina M- ja N-kategooriasse kuuluvate mootorsõidukite käitamiseks ette nähtud sisepõlemismootori või elektriliste jõuülekandeseadmete võimsust tootja osutatud täiskoormusel ning elektriliste jõuülekandeseadmete 30 minuti maksimumvõimsust (1).

| 1.2. | Sisepõlemismootorid kuuluvad ühte järgmistest kategooriatest:
  kolbmootorid (sädesüütega ja survesüütega), välja arvatud vabakolbmootorid;
  pöördkolbmootorid (sädesüütega ja survesüütega);
  ülelaadeta või ülelaadega mootorid. |
| --- | --- |

1.2.

Sisepõlemismootorid kuuluvad ühte järgmistest kategooriatest:

kolbmootorid (sädesüütega ja survesüütega), välja arvatud vabakolbmootorid;

pöördkolbmootorid (sädesüütega ja survesüütega);

ülelaadeta või ülelaadega mootorid.

| 1.3. | Elektrilised jõuülekandeseadmed koosnevad regulaatoritest ja mootoritest ning need moodustavad sõidukite ainsa liikumapaneva jõu. |
| --- | --- |

1.3.

Elektrilised jõuülekandeseadmed koosnevad regulaatoritest ja mootoritest ning need moodustavad sõidukite ainsa liikumapaneva jõu.

2.   MÕISTED

2.1.   „Jõuülekandeseadme tüübikinnitus”– jõuülekandeseadme tüübi kinnitus seoses selle kasuliku võimsusega, mida mõõdetakse käesoleva eeskirja 5. ja 6. lisas ette nähtud korras.

2.2.   „Jõuülekandeseadme tüüp”– mootorsõidukile paigaldamiseks ette nähtud sisepõlemismootori või elektrilise jõuülekandeseadme kategooria, mis ei erine käesoleva eeskirja 1. või 2. lisas määratletud põhiomaduste poolest.

2.3.   „Kasulik võimsus”– võimsus, mis saadakse katsestendil vastaval mootori pöörlemissagedusel väntvõlli või samaväärse seadise otsalt käesoleva eeskirja 5. lisa tabelis 1 või 6. lisas loetletud abiseadmete toel ning kindlaks määratud võrdluslikel atmosfääritingimustel.

2.4.   „Suurim kasulik võimsus”– kasuliku võimsuse suurim väärtus, mis mõõdetakse mootori täiskoormusel.

2.5.   „30 minuti maksimumvõimsus”– elektrilise jõuülekandeseadme maksimaalne kasulik võimsus käesoleva eeskirja punktis 5.3.1 määratletud alalispingel, mida jõuülekandeseade on suuteline 30-minutilise ajavahemiku vältel keskmiselt tootma.

2.6.1.   „hübriidsõiduk”– sõiduk, millel on liikumapanemiseks vähemalt kaks erinevat energiamuundurit ja kaks erinevat (sõidukile paigaldatud) energiatalletussüsteemi;

2.6.2.   „hübriidelektrisõiduk”– sõiduk, mis võtab mehaaniliseks liikumapanemiseks energiat kummastki allpool nimetatud salvestatud energia-/toiteallikast, mis on sõidukile paigaldatud:

| — | tarbitav kütus; |
| --- | --- |

—

tarbitav kütus;

| — | elektrienergia salvesti (nt aku, kondensaator, hooratas/generaator vms); |
| --- | --- |

—

elektrienergia salvesti (nt aku, kondensaator, hooratas/generaator vms);

2.6.3.   hübriidelektrisõiduki– jõuseade koosneb kahe erineva jõuülekandeseadme kombinatsioonist:

| — | sisepõlemismootor ning |
| --- | --- |

—

sisepõlemismootor ning

| — | üks või mitu elektrilist jõuülekandeseadet. |
| --- | --- |

—

üks või mitu elektrilist jõuülekandeseadet.

2.7.   „Standardvarustus”– tootja poolt konkreetse rakenduse tarbeks ette nähtud varustus.

2.8.   „Segakütuseline mootor”– mootoritüüp, mis on saanud tüübikinnituse eeskirja nr 49 kohaselt või paigaldatud sõidukitüübile, mis seoses heitega on saanud tüübikinnituse eeskirja nr 49 kohaselt, ning mis on ette nähtud toimima ühel ajal nii diislikütuse kui ka gaaskütusega, kusjuures mõlemat kütust mõõdetakse eraldi, sest sõltuvalt töötingimustest võib ühe või teise kütuse kulu olla erinev.

2.9.   „Segakütuseline sõiduk”– segakütuselise mootoriga sõiduk, mis kasutab kütuseid mitmest sõiduki pardal asuvast kütusemahutist.

2.10.   „Segakütuserežiim”– segakütuselise mootori tavaline töörežiim, mille käigus kasutatakse mootoris sõltuvalt töötingimustest vaheldumisi diisli- ja gaaskütust.

2.11.   „Diislirežiim”– segakütuselise mootori tavaline töörežiim, mille käigus ei kasutata mootoris ühegi töötingimuse korral gaaskütust.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 3.1. | Taotluse jõuülekandeseadme tüübikinnituse saamiseks seoses elektriliste jõuülekandeseadmete kasuliku võimsuse ja 30 minuti maksimumvõimsuse mõõtmisega esitab jõuülekandeseadme tootja, sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.1.

Taotluse jõuülekandeseadme tüübikinnituse saamiseks seoses elektriliste jõuülekandeseadmete kasuliku võimsuse ja 30 minuti maksimumvõimsuse mõõtmisega esitab jõuülekandeseadme tootja, sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 3.2. | Sellele tuleb lisada kolmes eksemplaris jõuülekandeseadme kirjeldus, mis sisaldab kõiki asjaomaseid andmeid, mis on nimetatud:






  — | üksnes sisepõlemismootori jõul töötavate sõidukite puhul 1. lisas või |
| --- | --- | --- |

3.2.

Sellele tuleb lisada kolmes eksemplaris jõuülekandeseadme kirjeldus, mis sisaldab kõiki asjaomaseid andmeid, mis on nimetatud:

—

üksnes sisepõlemismootori jõul töötavate sõidukite puhul 1. lisas või

| — | täiselektriliste sõidukite puhul 2. lisas või |
| --- | --- |

—

täiselektriliste sõidukite puhul 2. lisas või

| — | hübriidelektrisõidukite puhul 1. ja 2. lisas. |
| --- | --- |

—

hübriidelektrisõidukite puhul 1. ja 2. lisas.

| 3.3. | Hübriidelektrisõidukite puhul tehakse katsed eraldi sisepõlemismootoriga (vastavalt 5. lisale) ja elektrilis(t)e jõuülekandeseadme(te)ga (vastavalt 6. lisale). |
| --- | --- |

3.3.

Hübriidelektrisõidukite puhul tehakse katsed eraldi sisepõlemismootoriga (vastavalt 5. lisale) ja elektrilis(t)e jõuülekandeseadme(te)ga (vastavalt 6. lisale).

| 3.4. | Kinnitatava jõuülekandeseadme (jõuülekandeseadmete kogumi) representatiivne jõuülekandeseade (või jõuülekandeseadmete kogum) esitatakse koos käesoleva eeskirja 5. ja 6. lisas ette nähtud seadmetega katseid läbiviivale tehnilisele teenistusele. |
| --- | --- |

3.4.

Kinnitatava jõuülekandeseadme (jõuülekandeseadmete kogumi) representatiivne jõuülekandeseade (või jõuülekandeseadmete kogum) esitatakse koos käesoleva eeskirja 5. ja 6. lisas ette nähtud seadmetega katseid läbiviivale tehnilisele teenistusele.

4.   TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

| 4.1. | Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud jõuülekandeseadme võimsus on mõõdetud vastavalt punktis 5 esitatud tehnilistele nõuetele, antakse sellele jõuülekandeseadmele tüübikinnitus. |
| --- | --- |

4.1.

Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud jõuülekandeseadme võimsus on mõõdetud vastavalt punktis 5 esitatud tehnilistele nõuetele, antakse sellele jõuülekandeseadmele tüübikinnitus.

| 4.2. | Igale kinnitatud jõuülekandeseadme tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest kohta (00, kui tegemist on käesoleva eeskirjaga selle algkujul) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab tüübikinnituse väljaandmise ajal kõige uuemaid eeskirjas tehtud tehnilisi muudatusi. Sama kokkuleppeosaline ei või anda sama tüübikinnitusnumbrit teisele jõuülekandeseadme tüübile. |
| --- | --- |

4.2.

Igale kinnitatud jõuülekandeseadme tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest kohta (00, kui tegemist on käesoleva eeskirjaga selle algkujul) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab tüübikinnituse väljaandmise ajal kõige uuemaid eeskirjas tehtud tehnilisi muudatusi. Sama kokkuleppeosaline ei või anda sama tüübikinnitusnumbrit teisele jõuülekandeseadme tüübile.

| 4.3. | Teatis jõuülekandeseadmele käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, selle laiendamise või sellest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja rakendavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 3.a lisas esitatud näidisele vastaval vormil. |
| --- | --- |

4.3.

Teatis jõuülekandeseadmele käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, selle laiendamise või sellest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja rakendavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 3.a lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

| 4.4. | Teatis sõidukitüübi käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise või andmata jätmise kohta seoses jõuülekandeseadmega edastatakse käesolevat eeskirja rakendavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 3.b lisas esitatud näidisele vastaval vormil. |
| --- | --- |

4.4.

Teatis sõidukitüübi käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise või andmata jätmise kohta seoses jõuülekandeseadmega edastatakse käesolevat eeskirja rakendavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 3.b lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

| 4.5. | Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud jõuülekandeseadme tüübile vastavale jõuülekandeseadmele tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaks määratud hästi märgatavas ja kergesti juurdepääsetavas kohas rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb:






  4.5.1. | ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2); |
| --- | --- | --- |

4.5.

Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud jõuülekandeseadme tüübile vastavale jõuülekandeseadmele tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaks määratud hästi märgatavas ja kergesti juurdepääsetavas kohas rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb:

4.5.1.

ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2);

| 4.5.2. | punktis 4.5.1 ette nähtud ringist paremal olevast käesoleva eeskirja numbrist, millele järgneb R-täht, kriips ja tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

4.5.2.

punktis 4.5.1 ette nähtud ringist paremal olevast käesoleva eeskirja numbrist, millele järgneb R-täht, kriips ja tüübikinnitusnumber.

| 4.5.3. | Teise võimalusena võib tootja otsustada, et nende tüübikinnitusmärkide ja -tähiste kinnitamise asemel jõuülekandeseadme külge on iga käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud jõuülekandeseadmega kaasas seda teavet sisaldav dokument, nii et tüübikinnitusmärgid ja -tähised võib kinnitada sõidukile. |
| --- | --- |

4.5.3.

Teise võimalusena võib tootja otsustada, et nende tüübikinnitusmärkide ja -tähiste kinnitamise asemel jõuülekandeseadme külge on iga käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud jõuülekandeseadmega kaasas seda teavet sisaldav dokument, nii et tüübikinnitusmärgid ja -tähised võib kinnitada sõidukile.

| 4.6. | Kui jõuülekandeseade vastab ühe või mitme kokkuleppele lisatud muu eeskirja alusel kinnitatud sõidukitüübile riigis, mis on sellele käesoleva eeskirja alusel andnud tüübikinnituse, ei ole punktis 4.5.1 ette nähtud sümbolit tarvis korrata. Sellisel juhul paigutatakse kõigi teiste eeskirjade numbrid ja nende alusel tüübikinnitust andvas riigis varem antud tüübikinnituste numbrid punktis 4.5.1 ette nähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa. |
| --- | --- |

4.6.

Kui jõuülekandeseade vastab ühe või mitme kokkuleppele lisatud muu eeskirja alusel kinnitatud sõidukitüübile riigis, mis on sellele käesoleva eeskirja alusel andnud tüübikinnituse, ei ole punktis 4.5.1 ette nähtud sümbolit tarvis korrata. Sellisel juhul paigutatakse kõigi teiste eeskirjade numbrid ja nende alusel tüübikinnitust andvas riigis varem antud tüübikinnituste numbrid punktis 4.5.1 ette nähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa.

| 4.7. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

4.7.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

| 4.8. | Tüübikinnitusmärk paigutatakse tootja poolt esitatud jõuülekandeseadme tunnusnumbrite lähedusse. |
| --- | --- |

4.8.

Tüübikinnitusmärk paigutatakse tootja poolt esitatud jõuülekandeseadme tunnusnumbrite lähedusse.

| 4.9. | Näited tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta on esitatud käesoleva eeskirja 4. lisas. |
| --- | --- |

4.9.

Näited tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta on esitatud käesoleva eeskirja 4. lisas.

5.   SPETSIFIKATSIOONID JA KATSED

5.1.   Üldteave

Komponendid, mis võivad mõjutada jõuülekandeseadme võimsust, peavad olema projekteeritud, toodetud ja paigaldatud nii, et normaaltingimustes kasutatav jõuülekandeseade vastab sõltumata sellele mõjuda võivast vibratsioonist käesoleva eeskirja sätetele.

5.2.   Sisepõlemismootorite katsete kirjeldus

5.2.1.   Kasuliku võimsuse katse ajal töötavad sädesüütega mootorid täisgaasiga ning survesüütega mootorid ja segakütuselised mootorid täiskoormusel, kusjuures mootor on varustatud vastavalt käesoleva eeskirja 5. lisa tabelis 1 ettenähtule.

| 5.2.1.1. | Diislirežiimiga segakütuselise mootori puhul koosneb katse töötamisest segakütuserežiimis ning sama mootori töötamisest diislirežiimis. |
| --- | --- |

5.2.1.1.

Diislirežiimiga segakütuselise mootori puhul koosneb katse töötamisest segakütuserežiimis ning sama mootori töötamisest diislirežiimis.

5.2.2.   Mõõtmised tehakse piisava arvu mootori pöörlemissageduste juures, et õigesti määrata täielik võimsuskõver tootja soovitatava väikseima ja suurima pöörlemissageduse vahel. Pöörlemissageduste vahemik peab hõlmama pöörlemissagedusi, mille juures mootor saavutab oma täisvõimsuse ja maksimaalse pöördemomendi. Iga pöörlemissageduse korral tuleb võtta vähemalt kahe stabiliseeritud näidu keskmine.

5.2.3.   Kasutatakse järgmist kütust:

| 5.2.3.1. | bensiiniga töötavate sädesüütega mootorite puhul:
  kasutatakse turul kättesaadavat kütust. Vaidluse korral kasutatakse üht Euroopa koordineerimisnõukogu (CEC) (3) dokumentides F-01-A-84 ja RF-01-A-85 CEC poolt bensiinimootorite jaoks ette nähtud etalonkütustest; |
| --- | --- |

5.2.3.1.

bensiiniga töötavate sädesüütega mootorite puhul:

kasutatakse turul kättesaadavat kütust. Vaidluse korral kasutatakse üht Euroopa koordineerimisnõukogu (CEC) (3) dokumentides F-01-A-84 ja RF-01-A-85 CEC poolt bensiinimootorite jaoks ette nähtud etalonkütustest;

| 5.2.3.2. | veeldatud naftagaasiga töötavate sädesüütega mootorite ja segakütuseliste mootorite puhul:






  5.2.3.2.1. | kütusekogust automaatselt reguleeriva mootori puhul:
  kasutatakse turul kättesaadavat kütust. Vaidluse korral kasutatakse ühte 8. lisas osutatud etalonkütustest; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.2.

veeldatud naftagaasiga töötavate sädesüütega mootorite ja segakütuseliste mootorite puhul:

5.2.3.2.1.

kütusekogust automaatselt reguleeriva mootori puhul:

kasutatakse turul kättesaadavat kütust. Vaidluse korral kasutatakse ühte 8. lisas osutatud etalonkütustest;

| 5.2.3.2.2. | mootori puhul, mis ei reguleeri kütusekogust automaatselt:
  kasutatakse 8. lisas osutatud väikseima C3-sisaldusega etalonkütust või |
| --- | --- |

5.2.3.2.2.

mootori puhul, mis ei reguleeri kütusekogust automaatselt:

kasutatakse 8. lisas osutatud väikseima C3-sisaldusega etalonkütust või

| 5.2.3.2.3. | ühe konkreetse kütusekoostise jaoks märgistatud mootori puhul:
  kasutatakse kütust, mille jaoks mootor on märgistatud; |
| --- | --- |

5.2.3.2.3.

ühe konkreetse kütusekoostise jaoks märgistatud mootori puhul:

kasutatakse kütust, mille jaoks mootor on märgistatud;

| 5.2.3.2.4. | kasutatud kütus täpsustatakse katsearuandes. |
| --- | --- |

5.2.3.2.4.

kasutatud kütus täpsustatakse katsearuandes.

| 5.2.3.3. | Maagaasil töötavate sädesüütega mootorite ja segakütuseliste mootorite puhul:






  5.2.3.3.1. | kütusekogust automaatselt reguleeriva mootori puhul:
  kasutatakse turul kättesaadavat kütust. Vaidluse korral kasutatakse ühte 8. lisas osutatud etalonkütustest; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.3.

Maagaasil töötavate sädesüütega mootorite ja segakütuseliste mootorite puhul:

5.2.3.3.1.

kütusekogust automaatselt reguleeriva mootori puhul:

kasutatakse turul kättesaadavat kütust. Vaidluse korral kasutatakse ühte 8. lisas osutatud etalonkütustest;

| 5.2.3.3.2. | mootori puhul, mis ei reguleeri kütusekogust automaatselt:
  kasutatakse turul kättesaadavat kütust, mille Wobbe’i indeks on vähemalt 52,6 MJm-3 (4 °C, 101,3 kPa). Vaidluse korral kasutatakse 8. lisas nimetatud etalonkütust G20, st kõrgeima Wobbe’i indeksiga kütust, või |
| --- | --- |

5.2.3.3.2.

mootori puhul, mis ei reguleeri kütusekogust automaatselt:

kasutatakse turul kättesaadavat kütust, mille Wobbe’i indeks on vähemalt 52,6 MJm-3 (4 °C, 101,3 kPa). Vaidluse korral kasutatakse 8. lisas nimetatud etalonkütust G20, st kõrgeima Wobbe’i indeksiga kütust, või

| 5.2.3.3.3. | ühe konkreetse kütuserühma jaoks märgistatud mootori puhul:
  kasutatakse turul kättesaadavat kütust, mille Wobbe’i indeks on vähemalt 52,6 MJm-3 (4 °C; 101,3 kPa), kui mootor on märgistatud H-rühma gaaside jaoks, või vähemalt 47,2 MJm-3 (4 °C; 101,3 kPa), kui mootor on märgistatud L-rühma gaaside jaoks. Vaidluse korral kasutatakse 8. lisas nimetatud etalonkütust G20, kui mootor on märgistatud H-rühma gaaside jaoks, või etalonkütust G23, kui mootor on märgistatud L-rühma gaaside jaoks, st asjakohase rühma kõrgeima Wobbe’i indeksiga kütust, või |
| --- | --- |

5.2.3.3.3.

ühe konkreetse kütuserühma jaoks märgistatud mootori puhul:

kasutatakse turul kättesaadavat kütust, mille Wobbe’i indeks on vähemalt 52,6 MJm-3 (4 °C; 101,3 kPa), kui mootor on märgistatud H-rühma gaaside jaoks, või vähemalt 47,2 MJm-3 (4 °C; 101,3 kPa), kui mootor on märgistatud L-rühma gaaside jaoks. Vaidluse korral kasutatakse 8. lisas nimetatud etalonkütust G20, kui mootor on märgistatud H-rühma gaaside jaoks, või etalonkütust G23, kui mootor on märgistatud L-rühma gaaside jaoks, st asjakohase rühma kõrgeima Wobbe’i indeksiga kütust, või

| 5.2.3.3.4. | veeldatud maagaasi ühe konkreetse kütusekoostise jaoks märgistatud mootori puhul:
  kasutatav kütus on kütus, mille märgistus on kantud mootorile, või 8. lisas esitatud etalonkütus G20, juhul kui mootor kannab märgistust LNG20. |
| --- | --- |

5.2.3.3.4.

veeldatud maagaasi ühe konkreetse kütusekoostise jaoks märgistatud mootori puhul:

kasutatav kütus on kütus, mille märgistus on kantud mootorile, või 8. lisas esitatud etalonkütus G20, juhul kui mootor kannab märgistust LNG20.

| 5.2.3.3.5. | ühe konkreetse kütusekoostise jaoks märgistatud mootori puhul:
  kasutatakse kütust, mille jaoks mootor on märgistatud; |
| --- | --- |

5.2.3.3.5.

ühe konkreetse kütusekoostise jaoks märgistatud mootori puhul:

kasutatakse kütust, mille jaoks mootor on märgistatud;

| 5.2.3.3.6. | kasutatud kütus täpsustatakse katsearuandes. |
| --- | --- |

5.2.3.3.6.

kasutatud kütus täpsustatakse katsearuandes.

| 5.2.3.4. | Survesüütega mootorite ja segakütuseliste mootorite puhul:
  kasutatakse turul kättesaadavat kütust. Vaidluse korral kasutatakse Euroopa koordineerimisnõukogu (CEC) dokumendis RF-03-A-84 CEC poolt survesüütega mootorite jaoks ette nähtud etalonkütust. |
| --- | --- |

5.2.3.4.

Survesüütega mootorite ja segakütuseliste mootorite puhul:

kasutatakse turul kättesaadavat kütust. Vaidluse korral kasutatakse Euroopa koordineerimisnõukogu (CEC) dokumendis RF-03-A-84 CEC poolt survesüütega mootorite jaoks ette nähtud etalonkütust.

| 5.2.3.5. | Bensiini või gaaskütusega segakütuseliste sõidukite sädesüütega mootoreid tuleb katsetada mõlema kütusega vastavalt punktidele 5.2.3.1–5.2.3.3. Sõidukeid, mis võivad kütusena kasutada nii bensiini kui ka gaaskütust, aga mille bensiinisüsteem on paigaldatud ainult avarii või käivitamise jaoks ja mille bensiinipaak ei mahuta rohkem kui 15 liitrit bensiini, loetakse katsetes ainult gaaskütusel töötavateks sõidukiteks. |
| --- | --- |

5.2.3.5.

Bensiini või gaaskütusega segakütuseliste sõidukite sädesüütega mootoreid tuleb katsetada mõlema kütusega vastavalt punktidele 5.2.3.1–5.2.3.3. Sõidukeid, mis võivad kütusena kasutada nii bensiini kui ka gaaskütust, aga mille bensiinisüsteem on paigaldatud ainult avarii või käivitamise jaoks ja mille bensiinipaak ei mahuta rohkem kui 15 liitrit bensiini, loetakse katsetes ainult gaaskütusel töötavateks sõidukiteks.

| 5.2.3.6. | Segakütuselisi mootoreid ja diislirežiimiga sõidukeid katsetatakse vastavale režiimile sobiva kütusega vastavalt punktidele 5.2.3.1–5.2.3.5. |
| --- | --- |

5.2.3.6.

Segakütuselisi mootoreid ja diislirežiimiga sõidukeid katsetatakse vastavale režiimile sobiva kütusega vastavalt punktidele 5.2.3.1–5.2.3.5.

5.2.4.   Mõõtmised tehakse kooskõlas käesoleva eeskirja 5. lisaga.

5.2.5.   Katseprotokoll sisaldab tulemusi ja kõiki kasuliku võimsuse leidmiseks vajalikke arvutusi, mis on loetletud käesoleva eeskirja 5. lisas, ning käesoleva eeskirja 1. lisas loetletud mootori omadusi. Selle dokumendi koostamiseks võib pädev asutus kasutada aruannet, mille heakskiidetud või tunnustatud labor on koostanud käesoleva eeskirja kohaselt.

5.3.   Elektriliste jõuülekandeseadmete kasuliku võimsuse ja 30 minuti maksimumvõimsuse mõõtmise katsete kirjeldus

Elektrilisel jõuülekandeseadmel peavad olema käesoleva eeskirja 6. lisas sätestatud seadmed. Elektriline jõuülekandeseade saab toidet alalisvooluallikast, mille maksimaalne pingelang on 5 % olenevalt ajast ja voolutugevusest (alla 10 sekundi pikkused ajavahemikud välja arvatud). Katse toitepinge määrab sõiduki tootja.

| Märkus: | kui 30 minuti maksimumvõimsust piirab aku, võib elektrisõiduki 30 minuti maksimumvõimsus olla väiksem kui sõiduki 30 minuti maksimumvõimsus vastavalt sellele katsele. |
| --- | --- |

Märkus:

kui 30 minuti maksimumvõimsust piirab aku, võib elektrisõiduki 30 minuti maksimumvõimsus olla väiksem kui sõiduki 30 minuti maksimumvõimsus vastavalt sellele katsele.

5.3.1.   Kasuliku võimsuse kindlaksmääramine

| 5.3.1.1. | Mootorit ja kõiki selle seadmeid tuleb vähemalt kaks tundi temperatuuril 25 °C ± 5 °C ette valmistada. |
| --- | --- |

5.3.1.1.

Mootorit ja kõiki selle seadmeid tuleb vähemalt kaks tundi temperatuuril 25 °C ± 5 °C ette valmistada.

| 5.3.1.2. | Kasuliku võimsuse katse seisneb töös võimsuse regulaatori maksimumseadetel. |
| --- | --- |

5.3.1.2.

Kasuliku võimsuse katse seisneb töös võimsuse regulaatori maksimumseadetel.

| 5.3.1.3. | Vahetult enne katse alustamist lastakse mootoril töötada tootja soovitatud pöörlemissagedusel 3 minutit katsestendil võimsusega, mis moodustab 80 % maksimumvõimsusest. |
| --- | --- |

5.3.1.3.

Vahetult enne katse alustamist lastakse mootoril töötada tootja soovitatud pöörlemissagedusel 3 minutit katsestendil võimsusega, mis moodustab 80 % maksimumvõimsusest.

| 5.3.1.4. | Näite võetakse piisaval mootori pöörlemissageduste arvul, et õigesti määrata võimsuskõver nulli ja tootja soovitatud suurima pöörlemissageduse vahel. Kogu katse sooritatakse 5 minuti vältel. |
| --- | --- |

5.3.1.4.

Näite võetakse piisaval mootori pöörlemissageduste arvul, et õigesti määrata võimsuskõver nulli ja tootja soovitatud suurima pöörlemissageduse vahel. Kogu katse sooritatakse 5 minuti vältel.

5.3.2.   30 minuti maksimumvõimsuse kindlaksmääramine

| 5.3.2.1. | Mootorit ja kogu selle varustust tuleb vähemalt neli tundi temperatuuril 25 °C ± 5 °C ette valmistada. |
| --- | --- |

5.3.2.1.

Mootorit ja kogu selle varustust tuleb vähemalt neli tundi temperatuuril 25 °C ± 5 °C ette valmistada.

| 5.3.2.2. | Elektrilisel jõuülekandeseadmel lastakse töötada katsestendil võimsusel, mis on tootjalt saadud 30 minuti maksimumvõimsuse suurim väärtus. Pöörlemissagedus peab olema vahemikus, mille puhul kasulik võimsus ületab 90 % punkti 5.3.1 kohaselt mõõdetud maksimumvõimsusest. Soovitusliku pöörlemissageduse määrab tootja. |
| --- | --- |

5.3.2.2.

Elektrilisel jõuülekandeseadmel lastakse töötada katsestendil võimsusel, mis on tootjalt saadud 30 minuti maksimumvõimsuse suurim väärtus. Pöörlemissagedus peab olema vahemikus, mille puhul kasulik võimsus ületab 90 % punkti 5.3.1 kohaselt mõõdetud maksimumvõimsusest. Soovitusliku pöörlemissageduse määrab tootja.

| 5.3.2.3. | Kiirus ja võimsus märgitakse üles. Võimsus peab olema vahemikus ±5 % võimsuse väärtusest katse alustamisel. 30 minuti maksimumvõimsus on keskmine võimsus 30-minutilise ajavahemiku vältel. |
| --- | --- |

5.3.2.3.

Kiirus ja võimsus märgitakse üles. Võimsus peab olema vahemikus ±5 % võimsuse väärtusest katse alustamisel. 30 minuti maksimumvõimsus on keskmine võimsus 30-minutilise ajavahemiku vältel.

5.4.   Tulemuste tõlgendamine

Tootja esitatud elektrilise jõuülekandeseadme tüübi kasulik võimsus ja 30 minuti maksimumvõimsus kiidetakse heaks, kui see ei erine väärtustest, mille tehniline teenistus on mõõtnud katsetamiseks esitatud jõuülekandeseadmel, suurima võimsuse puhul enam kui ±2 % võrra ning kõvera teistes mõõtepunktides enam kui ±4 % võrra, kusjuures mootori pöörlemissageduse lubatud hälve on ±2 % või mootori pöörlemissageduse vahemikus (X1 min–1 + 2 %) kuni (X2 min–1 – 2 %) (X1 < X2).

Segakütuselise mootori puhul peab tootja nimetatud kasulik võimsus olema selle mootori segakütuserežiimis mõõdetud võimsus.

6.   TOODANGU NÕUETELE VASTAVUS

Tootmismenetluste vastavus on kooskõlas kokkuleppe 2. liites sätestatud korraga (E/ECE/324 – E/ECE/TRANS/505/Rev.2), arvestades järgmisi nõudeid.

| 6.1. | Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud mootorid on valmistatud nii, et need vastavad kinnitatud tüübile. |
| --- | --- |

6.1.

Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud mootorid on valmistatud nii, et need vastavad kinnitatud tüübile.

| 6.2. | Käesoleva eeskirja 7. lisas esitatud toodangu vastavuse kontrollimise korra miinimumnõudeid tuleb järgida. |
| --- | --- |

6.2.

Käesoleva eeskirja 7. lisas esitatud toodangu vastavuse kontrollimise korra miinimumnõudeid tuleb järgida.

7.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 7.1. | Jõuülekandeseadme tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui eespool sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui tüübikinnitusmärki kandev jõuülekandeseade ei vasta kinnitatud tüübile. |
| --- | --- |

7.1.

Jõuülekandeseadme tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui eespool sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui tüübikinnitusmärki kandev jõuülekandeseade ei vasta kinnitatud tüübile.

| 7.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav 1958. aasta kokkuleppe osaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest käesoleva eeskirja 3.a või 3.b lisas esitatud vormi abil kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele. |
| --- | --- |

7.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav 1958. aasta kokkuleppe osaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest käesoleva eeskirja 3.a või 3.b lisas esitatud vormi abil kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele.

8.   JÕUÜLEKANDESEADME TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE JA LAIENDAMINE

| 8.1. | Jõuülekandeseadme tüübi alla kuuluva jõuülekandeseadme igast muudatusest 1. ja 2. lisas esitatud omaduste osas teatatakse jõuülekandeseadme tüübi kinnitanud tüübikinnitusasutusele. Tüübikinnitusasutus võib seejärel teha järgmist:






  8.1.1. | leida, et tehtud muudatused tõenäoliselt ei avalda märgatavat kahjulikku mõju ja et sõiduk vastab igal juhul nõuetele, või |
| --- | --- | --- |

8.1.

Jõuülekandeseadme tüübi alla kuuluva jõuülekandeseadme igast muudatusest 1. ja 2. lisas esitatud omaduste osas teatatakse jõuülekandeseadme tüübi kinnitanud tüübikinnitusasutusele. Tüübikinnitusasutus võib seejärel teha järgmist:

8.1.1.

leida, et tehtud muudatused tõenäoliselt ei avalda märgatavat kahjulikku mõju ja et sõiduk vastab igal juhul nõuetele, või

| 8.1.2. | nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet. |
| --- | --- |

8.1.2.

nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet.

| 8.2. | Muudatuste loetelu sisaldav teatis tüübikinnituse andmise või sellest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 sätestatud korras. |
| --- | --- |

8.2.

Muudatuste loetelu sisaldav teatis tüübikinnituse andmise või sellest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 sätestatud korras.

| 8.3. | Tüübikinnituse laienduse andnud tüübikinnitusasutus annab tüübikinnituse laiendusele seerianumbri ja teatab sellest käesoleva eeskirja 3.a või 3.b lisas esitatud vormi kohase teatisega käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele. |
| --- | --- |

8.3.

Tüübikinnituse laienduse andnud tüübikinnitusasutus annab tüübikinnituse laiendusele seerianumbri ja teatab sellest käesoleva eeskirja 3.a või 3.b lisas esitatud vormi kohase teatisega käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele.

9.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab lõplikult käesoleva eeskirja alusel kinnitatud jõuülekandeseadme tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Pärast asjaomase teatise saamist teatab kõnealune asutus sellest käesoleva eeskirja 3.a või 3.b lisas esitatud vormi kohase teatisega käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele.

10.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja/või nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnituse; nendele tüübikinnitusasutustele tuleb saata teistes riikides väljastatud tõendid tüübikinnituse andmise, laiendamise või andmata jätmise kohta.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, punkt 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2)  1958. aasta kokkuleppe osaliste tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.3) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(3)  European Coordinating Council, CEC.

---

1. LISA

SISEPÕLEMISMOOTORI PÕHIOMADUSED JA KATSETAMISEGA SEOTUD TEAVE

Vajaduse korral tuleb järgmine teave esitada kolmes eksemplaris koos sisukorraga. Joonised esitatakse sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikult A4-formaadis või A4-formaati voldituna. Kui lisatakse fotod, peavad need olema piisavalt üksikasjalikud.

Kui süsteemidel, osadel või eraldi seadmestikel on elektroonilisi juhtseadiseid, tuleb esitada teave ka nende tööomaduste kohta.

| 0. | Sõiduki üldised tunnused: ... |
| --- | --- |

0.

Sõiduki üldised tunnused: ...

| 0.1. | Mark (tootja kaubanimi): ... |
| --- | --- |

0.1.

Mark (tootja kaubanimi): ...

| 0.2. | Tüüp ja üldine kaubanduslik kirjeldus (kirjeldused): ... |
| --- | --- |

0.2.

Tüüp ja üldine kaubanduslik kirjeldus (kirjeldused): ...

| 0.3. | Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile: ... |
| --- | --- |

0.3.

Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile: ...

| 0.3.1. | Kõnealuse märgistuse asukoht: ... |
| --- | --- |

0.3.1.

Kõnealuse märgistuse asukoht: ...

| 0.4. | Sõiduki kategooria: ... |
| --- | --- |

0.4.

Sõiduki kategooria: ...

| 0.5. | Tootja nimi ja aadress: ... |
| --- | --- |

0.5.

Tootja nimi ja aadress: ...

| 0.6. | Koostetehase aadress (koostetehaste aadressid): ... |
| --- | --- |

0.6.

Koostetehase aadress (koostetehaste aadressid): ...

| 1. | Sõiduki ehituse üldandmed |
| --- | --- |

1.

Sõiduki ehituse üldandmed

| 1.1. | Näidissõiduki fotod ja/või joonised: ... |
| --- | --- |

1.1.

Näidissõiduki fotod ja/või joonised: ...

| 1.2. | Rooli asukoht: vasakul/paremal (1): ... |
| --- | --- |

1.2.

Rooli asukoht: vasakul/paremal (1): ...

| 1.3. | Segakütuseline sõiduk: jah/ei (1) |
| --- | --- |

1.3.

Segakütuseline sõiduk: jah/ei (1)

| 1.3.1. | Segakütuseline mootor diislirežiimis: jah/ei (1) |
| --- | --- |

1.3.1.

Segakütuseline mootor diislirežiimis: jah/ei (1)

| 2.0. | Jõuseade |
| --- | --- |

2.0.

Jõuseade

| 2.1. | Tootja: ... |
| --- | --- |

2.1.

Tootja: ...

| 2.2. | Tootja mootorikood (märgitud mootorile, või muud identifitseerimisandmed): ... |
| --- | --- |

2.2.

Tootja mootorikood (märgitud mootorile, või muud identifitseerimisandmed): ...

| 2.3. | Tööpõhimõte: sädesüütega mootor / survesüütega mootor, neljataktiline/kahetaktiline (1) |
| --- | --- |

2.3.

Tööpõhimõte: sädesüütega mootor / survesüütega mootor, neljataktiline/kahetaktiline (1)

| 2.4. | Silindrite arv ja paigutus: ... |
| --- | --- |

2.4.

Silindrite arv ja paigutus: ...

| 2.5. | Silindri läbimõõt: ... mm |
| --- | --- |

2.5.

Silindri läbimõõt: ... mm

| 2.6. | Kolvi käik: ... mm |
| --- | --- |

2.6.

Kolvi käik: ... mm

| 2.7. | Tööjärjekord: ... |
| --- | --- |

2.7.

Tööjärjekord: ...

| 2.8. | Mootori töömaht: ... cm3 |
| --- | --- |

2.8.

Mootori töömaht: ... cm3

| 2.9. | Surveaste: ... |
| --- | --- |

2.9.

Surveaste: ...

| 2.10. | Põlemiskambri, kolvipea ja sädesüütega mootoritel kolvirõngaste joonised: ... |
| --- | --- |

2.10.

Põlemiskambri, kolvipea ja sädesüütega mootoritel kolvirõngaste joonised: ...

| 2.11. | Suurim kasulik võimsus: ... kW pöörlemissagedusel ... min–1 (tootja teatatud väärtus) |
| --- | --- |

2.11.

Suurim kasulik võimsus: ... kW pöörlemissagedusel ... min–1 (tootja teatatud väärtus)

| 2.12. | Tootja poolt ette nähtud suurim lubatud mootori pöörete arv: ... min–1 |
| --- | --- |

2.12.

Tootja poolt ette nähtud suurim lubatud mootori pöörete arv: ... min–1

| 2.13. | Suurim kasulik pöördemoment (1): ... Nm pöörlemissagedusel ... min–1 (tootja teatatud väärtus) |
| --- | --- |

2.13.

Suurim kasulik pöördemoment (1): ... Nm pöörlemissagedusel ... min–1 (tootja teatatud väärtus)

| 3.0. | Kütus: diislikütus/bensiin/LPG/CNG/LNG (1) |
| --- | --- |

3.0.

Kütus: diislikütus/bensiin/LPG/CNG/LNG (1)

| 3.0.1. | Vajaduse korral täiendav(ad) märk/märgid eeskirjas nr 49 ette nähtud tüübikinnitusmärgis, et võimaldada selle mootoritüübi eristamist, millele on antud tüübikinnitus (nt HLt). |
| --- | --- |

3.0.1.

Vajaduse korral täiendav(ad) märk/märgid eeskirjas nr 49 ette nähtud tüübikinnitusmärgis, et võimaldada selle mootoritüübi eristamist, millele on antud tüübikinnitus (nt HLt).

| 3.1. | Oktaaniarv, pliisisaldusega: ... |
| --- | --- |

3.1.

Oktaaniarv, pliisisaldusega: ...

| 3.2. | Uurimismeetodil määratud oktaaniarv (pliivaba bensiin): ... |
| --- | --- |

3.2.

Uurimismeetodil määratud oktaaniarv (pliivaba bensiin): ...

| 3.3. | Kütuse etteanne |
| --- | --- |

3.3.

Kütuse etteanne

| 3.3.1. | Karburaatori(te)ga: jah/ei (1) |
| --- | --- |

3.3.1.

Karburaatori(te)ga: jah/ei (1)

| 3.3.1.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.3.1.1.

Mark (margid): ...

| 3.3.1.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.3.1.3. | Paigaldatud karburaatorite arv: ... |
| --- | --- |

3.3.1.3.

Paigaldatud karburaatorite arv: ...

| 3.3.1.4. | Kohandamine |
| --- | --- |

3.3.1.4.

Kohandamine

| 3.3.1.4.1. | Düüsid: ... |
| --- | --- |

3.3.1.4.1.

Düüsid: ...

| 3.3.1.4.2. | Segukoonused: ... |
| --- | --- |

3.3.1.4.2.

Segukoonused: ...

| 3.3.1.4.3. | Tase ujukikambris: ... |
| --- | --- |

3.3.1.4.3.

Tase ujukikambris: ...

| 3.3.1.4.4. | Ujuki mass: ... |
| --- | --- |

3.3.1.4.4.

Ujuki mass: ...

| 3.3.1.4.5. | Ujukinõel: ...
  või kütuse etteandekõver epüürina vastavalt õhuvoolule ja seadetele, mis on vajalikud selle kõvera hoidmiseks |
| --- | --- |

3.3.1.4.5.

Ujukinõel: ...

või kütuse etteandekõver epüürina vastavalt õhuvoolule ja seadetele, mis on vajalikud selle kõvera hoidmiseks

| 3.3.1.5. | Külmkäivitussüsteem: käsitsi käitatav / automaatne (1) |
| --- | --- |

3.3.1.5.

Külmkäivitussüsteem: käsitsi käitatav / automaatne (1)

| 3.3.1.5.1. | Tööpõhimõt(t)e(d): ... |
| --- | --- |

3.3.1.5.1.

Tööpõhimõt(t)e(d): ...

| 3.3.1.5.2. | Talitluspiirid/-seaded (1): ... |
| --- | --- |

3.3.1.5.2.

Talitluspiirid/-seaded (1): ...

| 3.3.2. | Sissepritsega (ainult survesüütega mootoritel): jah/ei (1) |
| --- | --- |

3.3.2.

Sissepritsega (ainult survesüütega mootoritel): jah/ei (1)

| 3.3.2.1. | Süsteemi kirjeldus: ... |
| --- | --- |

3.3.2.1.

Süsteemi kirjeldus: ...

| 3.3.2.2. | Tööpõhimõte: otsesissepritse/eelkambriga/keeriskambriga (1) |
| --- | --- |

3.3.2.2.

Tööpõhimõte: otsesissepritse/eelkambriga/keeriskambriga (1)

| 3.3.2.3. | Pritsepump |
| --- | --- |

3.3.2.3.

Pritsepump

| 3.3.2.3.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.3.2.3.1.

Mark (margid): ...

| 3.3.2.3.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.3.2.3.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.3.2.3.3. | Maksimaalne kütuse etteanne (1): ... mm3 löögi või tsükli kohta pumba pöörlemissagedusel: ... min–1 või alternatiivse võimalusena selle epüür: ... |
| --- | --- |

3.3.2.3.3.

Maksimaalne kütuse etteanne (1): ... mm3 löögi või tsükli kohta pumba pöörlemissagedusel: ... min–1 või alternatiivse võimalusena selle epüür: ...

| 3.3.2.3.4. | Sissepritse ajastus: ... |
| --- | --- |

3.3.2.3.4.

Sissepritse ajastus: ...

| 3.3.2.3.5. | Eelsissepritse kõver: ... |
| --- | --- |

3.3.2.3.5.

Eelsissepritse kõver: ...

| 3.3.2.3.6. | Kalibreerimismenetlus: katsestend/mootor (1) |
| --- | --- |

3.3.2.3.6.

Kalibreerimismenetlus: katsestend/mootor (1)

| 3.3.2.4. | Regulaator |
| --- | --- |

3.3.2.4.

Regulaator

| 3.3.2.4.1. | Tüüp: ... |
| --- | --- |

3.3.2.4.1.

Tüüp: ...

| 3.3.2.4.2. | Mark: ... |
| --- | --- |

3.3.2.4.2.

Mark: ...

| 3.3.2.4.3. | Katkestuspunkt |
| --- | --- |

3.3.2.4.3.

Katkestuspunkt

| 3.3.2.4.3.1. | Katkestuspunkt koormatud seisundis: ... min–1 |
| --- | --- |

3.3.2.4.3.1.

Katkestuspunkt koormatud seisundis: ... min–1

| 3.3.2.4.3.2. | Katkestuspunkt koormamata seisundis: ... min–1 |
| --- | --- |

3.3.2.4.3.2.

Katkestuspunkt koormamata seisundis: ... min–1

| 3.3.2.4.4. | Maksimaalne pöörlemissagedus tühikäigul: ... min–1 |
| --- | --- |

3.3.2.4.4.

Maksimaalne pöörlemissagedus tühikäigul: ... min–1

| 3.3.2.4.5. | Tühikäigu pöörlemissagedus: ... |
| --- | --- |

3.3.2.4.5.

Tühikäigu pöörlemissagedus: ...

| 3.3.2.5. | Sissepritsetorustik |
| --- | --- |

3.3.2.5.

Sissepritsetorustik

| 3.3.2.5.1. | Pikkus: ... mm |
| --- | --- |

3.3.2.5.1.

Pikkus: ... mm

| 3.3.2.5.2. | Siseläbimõõt: ... mm |
| --- | --- |

3.3.2.5.2.

Siseläbimõõt: ... mm

| 3.3.2.6. | Sissepritsedüüs(id) |
| --- | --- |

3.3.2.6.

Sissepritsedüüs(id)

| 3.3.2.6.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.3.2.6.1.

Mark (margid): ...

| 3.3.2.6.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.3.2.6.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.3.2.6.3. | Avanemisrõhk: ... kPa või selle epüür: ... |
| --- | --- |

3.3.2.6.3.

Avanemisrõhk: ... kPa või selle epüür: ...

| 3.3.2.7. | Külmkäivitussüsteem |
| --- | --- |

3.3.2.7.

Külmkäivitussüsteem

| 3.3.2.7.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.3.2.7.1.

Mark (margid): ...

| 3.3.2.7.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.3.2.7.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.3.2.7.3. | Kirjeldus: ... |
| --- | --- |

3.3.2.7.3.

Kirjeldus: ...

| 3.3.2.8. | Elektrooniline juhtseadis |
| --- | --- |

3.3.2.8.

Elektrooniline juhtseadis

| 3.3.2.8.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.3.2.8.1.

Mark (margid): ...

| 3.3.2.8.2. | Süsteemi kirjeldus: ... |
| --- | --- |

3.3.2.8.2.

Süsteemi kirjeldus: ...

| 3.3.3. | Sissepritsega (üksnes sädesüütega mootor): jah/ei (1) |
| --- | --- |

3.3.3.

Sissepritsega (üksnes sädesüütega mootor): jah/ei (1)

| 3.3.3.1. | Tööpõhimõte: sisselasketorustik (ühepunktiline/mitmepunktiline) (1) pritse/otsepritse/muu (täpsustada) (1): ... |
| --- | --- |

3.3.3.1.

Tööpõhimõte: sisselasketorustik (ühepunktiline/mitmepunktiline) (1) pritse/otsepritse/muu (täpsustada) (1): ...

| 3.3.3.2. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.3.3.2.

Mark (margid): ...

| 3.3.3.3. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.3.3.3.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.3.3.4. | Süsteemi kirjeldus |
| --- | --- |

3.3.3.4.

Süsteemi kirjeldus

| 3.3.3.4.1. | Juhtseadis(t)e tüüp või number: ... |
| --- | --- |

3.3.3.4.1.

Juhtseadis(t)e tüüp või number: ...

| 3.3.3.4.2. | Kütuseregulaatori tüüp: ... |
| --- | --- |

3.3.3.4.2.

Kütuseregulaatori tüüp: ...

| 3.3.3.4.3. | Õhuvoolutajuri tüüp: ... |
| --- | --- |

3.3.3.4.3.

Õhuvoolutajuri tüüp: ...

| 3.3.3.4.4. | Kütusejaoturi tüüp: ... |
| --- | --- |

3.3.3.4.4.

Kütusejaoturi tüüp: ...

| 3.3.3.4.5. | Rõhuregulaatori tüüp: ... |
| --- | --- |

3.3.3.4.5.

Rõhuregulaatori tüüp: ...

| 3.3.3.4.6. | Seguklapikoja tüüp: ...
  Muude kui pidevsissepritsesüsteemide korral esitada vastavad samaväärsed andmed. |
| --- | --- |

3.3.3.4.6.

Seguklapikoja tüüp: ...

Muude kui pidevsissepritsesüsteemide korral esitada vastavad samaväärsed andmed.

| 3.3.3.5. | Kütusepihustid: avanemisrõhk: ... kPa või selle epüür: ... |
| --- | --- |

3.3.3.5.

Kütusepihustid: avanemisrõhk: ... kPa või selle epüür: ...

| 3.3.3.6. | Sissepritse ajastus: ... |
| --- | --- |

3.3.3.6.

Sissepritse ajastus: ...

| 3.3.3.7. | Külmkäivitussüsteem |
| --- | --- |

3.3.3.7.

Külmkäivitussüsteem

| 3.3.3.7.1. | Tööpõhimõt(t)e(d): ... |
| --- | --- |

3.3.3.7.1.

Tööpõhimõt(t)e(d): ...

| 3.3.3.7.2. | Talitluspiirid/seaded (1): ... |
| --- | --- |

3.3.3.7.2.

Talitluspiirid/seaded (1): ...

| 3.4. | Gaasimootorid ja segakütuselised mootorid |
| --- | --- |

3.4.

Gaasimootorid ja segakütuselised mootorid

| 3.4.1. | Isereguleeruv kütusekogus: jah/ei (1) |
| --- | --- |

3.4.1.

Isereguleeruv kütusekogus: jah/ei (1)

| 3.4.2. | Kütusekogust automaatselt reguleeriva mootori puhul: konkreetne gaasikoostis või gaasirühm, mille jaoks mootor on kaliibritud. |
| --- | --- |

3.4.2.

Kütusekogust automaatselt reguleeriva mootori puhul: konkreetne gaasikoostis või gaasirühm, mille jaoks mootor on kaliibritud.

| 4.0. | Kütusepump |
| --- | --- |

4.0.

Kütusepump

| 4.1. | Rõhk: ... kPa või selle epüür: |
| --- | --- |

4.1.

Rõhk: ... kPa või selle epüür:

| 5.0. | Elektrisüsteem |
| --- | --- |

5.0.

Elektrisüsteem

| 5.1. | Nimipinge: ... V, maandatud plussiga/miinusega (1) |
| --- | --- |

5.1.

Nimipinge: ... V, maandatud plussiga/miinusega (1)

| 5.2. | Generaator |
| --- | --- |

5.2.

Generaator

| 5.2.1. | Tüüp: ... |
| --- | --- |

5.2.1.

Tüüp: ...

| 5.2.2. | Nimivõimsus: ... VA |
| --- | --- |

5.2.2.

Nimivõimsus: ... VA

| 6.0. | Süüde |
| --- | --- |

6.0.

Süüde

| 6.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

6.1.

Mark (margid): ...

| 6.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

6.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 6.3. | Tööpõhimõte: ... |
| --- | --- |

6.3.

Tööpõhimõte: ...

| 6.4. | Eelsüüte kõver: ... |
| --- | --- |

6.4.

Eelsüüte kõver: ...

| 6.5. | Staatiline süüte ajaldamine: ... kraadi enne ülaseisu |
| --- | --- |

6.5.

Staatiline süüte ajaldamine: ... kraadi enne ülaseisu

| 6.6. | Kontaktivahe: ... mm |
| --- | --- |

6.6.

Kontaktivahe: ... mm

| 6.7. | Suletusnurk: ... kraadi |
| --- | --- |

6.7.

Suletusnurk: ... kraadi

| 7.0. | Jahutussüsteem (vedelik/õhk) (1) |
| --- | --- |

7.0.

Jahutussüsteem (vedelik/õhk) (1)

| 7.1. | Mootori temperatuuri regulaatori nimiseaded: ... |
| --- | --- |

7.1.

Mootori temperatuuri regulaatori nimiseaded: ...

| 7.2. | vedelal kujul |
| --- | --- |

7.2.

vedelal kujul

| 7.2.1. | Vedeliku laad... |
| --- | --- |

7.2.1.

Vedeliku laad...

| 7.2.2. | Ringluspump/-pumbad: jah/ei (1) |
| --- | --- |

7.2.2.

Ringluspump/-pumbad: jah/ei (1)

| 7.2.3. | Tehniline iseloomustus: ... |
| --- | --- |

7.2.3.

Tehniline iseloomustus: ...

| 7.2.3.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

7.2.3.1.

Mark (margid): ...

| 7.2.3.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

7.2.3.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 7.2.4. | Ülekandearv(ud): ... |
| --- | --- |

7.2.4.

Ülekandearv(ud): ...

| 7.2.5. | Ventilaatori ja selle käitusmehhanismi kirjeldus: ... |
| --- | --- |

7.2.5.

Ventilaatori ja selle käitusmehhanismi kirjeldus: ...

| 7.3. | Õhkjahutus |
| --- | --- |

7.3.

Õhkjahutus

| 7.3.1. | Ventilaator: jah/ei (1) |
| --- | --- |

7.3.1.

Ventilaator: jah/ei (1)

| 7.3.2. | Tehniline iseloomustus: ... või |
| --- | --- |

7.3.2.

Tehniline iseloomustus: ... või

| 7.3.2.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

7.3.2.1.

Mark (margid): ...

| 7.3.2.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

7.3.2.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 7.3.3. | Ülekandearv(ud): ... |
| --- | --- |

7.3.3.

Ülekandearv(ud): ...

| 8.0. | Sisselaskesüsteem |
| --- | --- |

8.0.

Sisselaskesüsteem

| 8.1. | Ülelaadur: jah/ei (1) |
| --- | --- |

8.1.

Ülelaadur: jah/ei (1)

| 8.1.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

8.1.1.

Mark (margid): ...

| 8.1.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

8.1.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 8.1.3. | Süsteemi kirjeldus (näiteks suurim ülelaaderõhk...
  (kPa), vajaduse korral piirdeklapp): ... |
| --- | --- |

8.1.3.

Süsteemi kirjeldus (näiteks suurim ülelaaderõhk...

(kPa), vajaduse korral piirdeklapp): ...

| 8.2. | Vahejahuti: jah/ei (1) |
| --- | --- |

8.2.

Vahejahuti: jah/ei (1)

| 8.3. | Sisselasketorude ja nende manuste (rõhuühtlustuskamber, soojendusseade, täiendavad õhu sisselaske seadised jne) kirjeldus ja joonised: ... |
| --- | --- |

8.3.

Sisselasketorude ja nende manuste (rõhuühtlustuskamber, soojendusseade, täiendavad õhu sisselaske seadised jne) kirjeldus ja joonised: ...

| 8.3.1. | Sisselaskekollektori kirjeldus (sealhulgas joonised ja/või fotod): ... |
| --- | --- |

8.3.1.

Sisselaskekollektori kirjeldus (sealhulgas joonised ja/või fotod): ...

| 8.3.2. | Õhufilter, joonised: ... või |
| --- | --- |

8.3.2.

Õhufilter, joonised: ... või

| 8.3.2.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

8.3.2.1.

Mark (margid): ...

| 8.3.2.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

8.3.2.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 8.3.3. | Sisselaskesummuti, joonised: ... või |
| --- | --- |

8.3.3.

Sisselaskesummuti, joonised: ... või

| 8.3.3.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

8.3.3.1.

Mark (margid): ...

| 8.3.3.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

8.3.3.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 9.0. | Heitgaasisüsteem |
| --- | --- |

9.0.

Heitgaasisüsteem

| 9.1. | Väljalaskekollektori kirjeldus ja/või joonis: ... |
| --- | --- |

9.1.

Väljalaskekollektori kirjeldus ja/või joonis: ...

| 9.2. | Heitgaasisüsteemi kirjeldus ja/või joonis: ... |
| --- | --- |

9.2.

Heitgaasisüsteemi kirjeldus ja/või joonis: ...

| 9.3. | Suurim lubatud väljalaske vasturõhk mootori nimipöörlemissagedusel ja täiskoormusel: ... kPa |
| --- | --- |

9.3.

Suurim lubatud väljalaske vasturõhk mootori nimipöörlemissagedusel ja täiskoormusel: ... kPa

| 10.0. | Sisse- ja väljalaskeavade minimaalne ristlõikepindala: ... |
| --- | --- |

10.0.

Sisse- ja väljalaskeavade minimaalne ristlõikepindala: ...

| 11.0. | Gaasijaotusfaasid või samaväärsed andmed |
| --- | --- |

11.0.

Gaasijaotusfaasid või samaväärsed andmed

| 11.1. | Suurim klapitõusukõrgus, avanemis- ja sulgumisnurgad või muude võimalike jaotussüsteemide ajastusandmed surnud seisude suhtes: ... |
| --- | --- |

11.1.

Suurim klapitõusukõrgus, avanemis- ja sulgumisnurgad või muude võimalike jaotussüsteemide ajastusandmed surnud seisude suhtes: ...

| 11.2. | Põhivahemik ja/või seadevahemikud (1): ... |
| --- | --- |

11.2.

Põhivahemik ja/või seadevahemikud (1): ...

| 12.0. | Õhusaastevastased meetmed |
| --- | --- |

12.0.

Õhusaastevastased meetmed

| 12.1. | Saastet vähendavad abiseadmed (kui need on paigaldatud ja kui neid ei ole kirjeldatud mõnes muus punktis) |
| --- | --- |

12.1.

Saastet vähendavad abiseadmed (kui need on paigaldatud ja kui neid ei ole kirjeldatud mõnes muus punktis)

| 12.2. | Katalüüsmuundur: jah/ei (1) |
| --- | --- |

12.2.

Katalüüsmuundur: jah/ei (1)

| 12.2.1. | Katalüüsmuundurite ja katalüüsi elementide arv: ... |
| --- | --- |

12.2.1.

Katalüüsmuundurite ja katalüüsi elementide arv: ...

| 12.2.2. | Katalüüsmuunduri(te) mõõtmed, kuju ja maht: ... |
| --- | --- |

12.2.2.

Katalüüsmuunduri(te) mõõtmed, kuju ja maht: ...

| 12.3. | Hapnikuandur: jah/ei (1) |
| --- | --- |

12.3.

Hapnikuandur: jah/ei (1)

| 12.4. | Õhu sissepuhe: jah/ei (1) |
| --- | --- |

12.4.

Õhu sissepuhe: jah/ei (1)

| 12.5. | Heitgaasitagastus: jah/ei (1) |
| --- | --- |

12.5.

Heitgaasitagastus: jah/ei (1)

| 12.6. | Osakeste püüdur: jah/ei (1) |
| --- | --- |

12.6.

Osakeste püüdur: jah/ei (1)

| 12.6.1. | Tahkete osakeste püüduri mõõtmed, kuju ja maht: ... |
| --- | --- |

12.6.1.

Tahkete osakeste püüduri mõõtmed, kuju ja maht: ...

| 12.7. | Muud süsteemid (kirjeldus ja tööpõhimõte): ... |
| --- | --- |

12.7.

Muud süsteemid (kirjeldus ja tööpõhimõte): ...

| 13.0. | Veeldatud naftagaasi kütuseseade: jah/ei (1) |
| --- | --- |

13.0.

Veeldatud naftagaasi kütuseseade: jah/ei (1)

| 13.1. | Eeskirja nr 67 kohane tüübikinnitusnumber: ... |
| --- | --- |

13.1.

Eeskirja nr 67 kohane tüübikinnitusnumber: ...

| 13.2. | Mootori elektrooniline juhtseadis LPG kütuseseadmes: ... |
| --- | --- |

13.2.

Mootori elektrooniline juhtseadis LPG kütuseseadmes: ...

| 13.2.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

13.2.1.

Mark (margid): ...

| 13.2.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

13.2.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 13.2.3. | Heitega seotud reguleerimisvõimalused: ... |
| --- | --- |

13.2.3.

Heitega seotud reguleerimisvõimalused: ...

| 13.3. | Lisadokumentatsioon: ... |
| --- | --- |

13.3.

Lisadokumentatsioon: ...

| 13.3.1. | Katalüsaatori kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt vedeldatud naftagaasile või tagasi: ... |
| --- | --- |

13.3.1.

Katalüsaatori kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt vedeldatud naftagaasile või tagasi: ...

| 13.3.2. | Seadmestiku skeem (elektriühendused, vaakumühendused, kompensatsioonitorud jne): ... |
| --- | --- |

13.3.2.

Seadmestiku skeem (elektriühendused, vaakumühendused, kompensatsioonitorud jne): ...

| 13.3.3. | Tähistuse joonis: ... |
| --- | --- |

13.3.3.

Tähistuse joonis: ...

| 14.0. | Maagaasi-kütuseseade: jah/ei (1) |
| --- | --- |

14.0.

Maagaasi-kütuseseade: jah/ei (1)

| 14.1. | Eeskirja nr 110 kohane tüübikinnitusnumber: ... |
| --- | --- |

14.1.

Eeskirja nr 110 kohane tüübikinnitusnumber: ...

| 14.2. | Mootori elektrooniline juhtseadis NG kütuseseadmes: ... |
| --- | --- |

14.2.

Mootori elektrooniline juhtseadis NG kütuseseadmes: ...

| 14.2.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

14.2.1.

Mark (margid): ...

| 14.2.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

14.2.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 14.2.3. | Heitega seotud reguleerimisvõimalused: ... |
| --- | --- |

14.2.3.

Heitega seotud reguleerimisvõimalused: ...

| 14.3. | Lisadokumentatsioon: ... |
| --- | --- |

14.3.

Lisadokumentatsioon: ...

| 14.3.1. | Katalüsaatori kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt maagaasile või tagasi: ... |
| --- | --- |

14.3.1.

Katalüsaatori kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt maagaasile või tagasi: ...

| 14.3.2. | Seadmestiku skeem (elektriühendused, vaakumühendused, kompensatsioonitorud jne): ... |
| --- | --- |

14.3.2.

Seadmestiku skeem (elektriühendused, vaakumühendused, kompensatsioonitorud jne): ...

| 14.3.3. | Tähistuse joonis: ... |
| --- | --- |

14.3.3.

Tähistuse joonis: ...

| 15.0. | Tootja poolt ette nähtud temperatuurid |
| --- | --- |

15.0.

Tootja poolt ette nähtud temperatuurid

| 15.1. | Jahutussüsteem |
| --- | --- |

15.1.

Jahutussüsteem

| 15.1.1. | Vedelikjahutus
  Maksimumtemperatuur väljundpunktis: ... °C |
| --- | --- |

15.1.1.

Vedelikjahutus

Maksimumtemperatuur väljundpunktis: ... °C

| 15.1.2. | Õhkjahutus |
| --- | --- |

15.1.2.

Õhkjahutus

| 15.1.2.1. | Võrdluspunkt: ... |
| --- | --- |

15.1.2.1.

Võrdluspunkt: ...

| 15.1.2.2. | Maksimumtemperatuur võrdluspunktis: ... °C |
| --- | --- |

15.1.2.2.

Maksimumtemperatuur võrdluspunktis: ... °C

| 15.2. | Maksimumtemperatuur sisselaske vahejahuti väljundpunktis: ... °C |
| --- | --- |

15.2.

Maksimumtemperatuur sisselaske vahejahuti väljundpunktis: ... °C

| 15.3. | Heitgaasi kõrgeim temperatuur väljalasketoru(de) punktis, mis külgneb väljalaskekollektori välisääriku(te)ga: ... °C |
| --- | --- |

15.3.

Heitgaasi kõrgeim temperatuur väljalasketoru(de) punktis, mis külgneb väljalaskekollektori välisääriku(te)ga: ... °C

| 15.4. | Kütuse temperatuur
  Minimaalselt ... °C
  Maksimaalselt ... °C |
| --- | --- |

15.4.

Kütuse temperatuur

Minimaalselt ... °C

Maksimaalselt ... °C

| 15.5. | Määrdeõli temperatuur:
  Minimaalselt ... °C
  Maksimaalselt ... °C |
| --- | --- |

15.5.

Määrdeõli temperatuur:

Minimaalselt ... °C

Maksimaalselt ... °C

| 16.0. | Määrdesüsteem |
| --- | --- |

16.0.

Määrdesüsteem

| 16.1. | Süsteemi kirjeldus |
| --- | --- |

16.1.

Süsteemi kirjeldus

| 16.1.1. | Õlipaagi asukoht: ... |
| --- | --- |

16.1.1.

Õlipaagi asukoht: ...

| 16.1.2. | Toitesüsteem (pumbaga / sissepritse sissevõtukohas / kütuse hulka segamine jne) (1): ... |
| --- | --- |

16.1.2.

Toitesüsteem (pumbaga / sissepritse sissevõtukohas / kütuse hulka segamine jne) (1): ...

| 16.2. | Õlipump |
| --- | --- |

16.2.

Õlipump

| 16.2.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

16.2.1.

Mark (margid): ...

| 16.2.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

16.2.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 16.3. | Kütuse hulka segamine |
| --- | --- |

16.3.

Kütuse hulka segamine

| 16.3.1. | Protsent: ... |
| --- | --- |

16.3.1.

Protsent: ...

| 16.4. | Õlijahuti: jah/ei (1) |
| --- | --- |

16.4.

Õlijahuti: jah/ei (1)

| 16.4.1. | Joonis(ed): ... või |
| --- | --- |

16.4.1.

Joonis(ed): ... või

| 16.4.1.1. | mark (margid): ... |
| --- | --- |

16.4.1.1.

mark (margid): ...

| 16.4.1.2. | tüüp (tüübid): ...
  Muud mootori käitatavad abiseadmed (5. lisa punkti 2.3.2 kohaselt) (loetelu ja vajadusel lühikirjeldus): |
| --- | --- |

16.4.1.2.

tüüp (tüübid): ...

Muud mootori käitatavad abiseadmed (5. lisa punkti 2.3.2 kohaselt) (loetelu ja vajadusel lühikirjeldus):

| 17.0. | Lisateave katsetingimuste kohta (üksnes sädesüütega mootorite ja segakütuseliste mootorite puhul) |
| --- | --- |

17.0.

Lisateave katsetingimuste kohta (üksnes sädesüütega mootorite ja segakütuseliste mootorite puhul)

| 17.1. | Süüteküünlad |
| --- | --- |

17.1.

Süüteküünlad

| 17.1.1. | Mark: ... |
| --- | --- |

17.1.1.

Mark: ...

| 17.1.2. | Tüüp: ... |
| --- | --- |

17.1.2.

Tüüp: ...

| 17.1.3. | Sädevahemik: ... |
| --- | --- |

17.1.3.

Sädevahemik: ...

| 17.2. | Süütepool |
| --- | --- |

17.2.

Süütepool

| 17.2.1. | Mark: ... |
| --- | --- |

17.2.1.

Mark: ...

| 17.2.2. | Tüüp: ... |
| --- | --- |

17.2.2.

Tüüp: ...

| 17.3. | Süütekondensaator |
| --- | --- |

17.3.

Süütekondensaator

| 17.3.1. | Mark: ... |
| --- | --- |

17.3.1.

Mark: ...

| 17.3.2. | Tüüp: ... |
| --- | --- |

17.3.2.

Tüüp: ...

| 17.4. | Raadiohäirete summutamise seadmed |
| --- | --- |

17.4.

Raadiohäirete summutamise seadmed

| 17.4.1. | Mark: ... |
| --- | --- |

17.4.1.

Mark: ...

| 17.4.2. | Tüüp: ... |
| --- | --- |

17.4.2.

Tüüp: ...

| 17.5. | Katses kasutatud gaaskütus: etalonkütus (2)/muu (1) |
| --- | --- |

17.5.

Katses kasutatud gaaskütus: etalonkütus (2)/muu (1)

| 17.5.1. | Kui katses kasutatav gaaskütus on etalonkütus, siis vastava gaasi märgistus: ... |
| --- | --- |

17.5.1.

Kui katses kasutatav gaaskütus on etalonkütus, siis vastava gaasi märgistus: ...

| 17.5.2. | Kui katses kasutatav gaaskütus ei ole etalonkütus, siis vastava gaasi koostis: ...
  (Kuupäev, failinimi) |
| --- | --- |

17.5.2.

Kui katses kasutatav gaaskütus ei ole etalonkütus, siis vastava gaasi koostis: ...

(Kuupäev, failinimi)

---

(1)  Mittevajalik läbi kriipsutada.

(2)  Vastavalt käesoleva eeskirja 8. lisale.

---

2. LISA

ELEKTRILISE JÕUÜLEKANDESEADME PÕHIOMADUSED JA KATSETAMISEGA SEOTUD TEAVE

| 1. | Üldteave |
| --- | --- |

1.

Üldteave

| 1.1. | Mark: ... |
| --- | --- |

1.1.

Mark: ...

| 1.2. | Tüüp: ... |
| --- | --- |

1.2.

Tüüp: ...

| 1.3. | Ülekanne (1): ühe mootoriga / mitme mootoriga / (arv) ... |
| --- | --- |

1.3.

Ülekanne (1): ühe mootoriga / mitme mootoriga / (arv) ...

| 1.4. | Ülekandesüsteem: paralleelne/transaksiaalne/muu, täpsustada:... |
| --- | --- |

1.4.

Ülekandesüsteem: paralleelne/transaksiaalne/muu, täpsustada:...

| 1.5. | Katsepinge: ... V |
| --- | --- |

1.5.

Katsepinge: ... V

| 1.6. | Mootori baaspöörlemissagedus: ... min–1 |
| --- | --- |

1.6.

Mootori baaspöörlemissagedus: ... min–1

| 1.7. | Mootori väntvõlli maksimaalne pöörlemissagedus: ... min–1

  (või vaikimisi): ... reduktori/käigukasti väljalase (2) ... min–1 |
| --- | --- |

1.7.

Mootori väntvõlli maksimaalne pöörlemissagedus: ... min–1

(või vaikimisi): ... reduktori/käigukasti väljalase (2) ... min–1

| 1.8. | Pöörlemissagedus maksimumvõimsusel (3) (vastavalt tootja määratlusele): ... min–1 |
| --- | --- |

1.8.

Pöörlemissagedus maksimumvõimsusel (3) (vastavalt tootja määratlusele): ... min–1

| 1.9. | Maksimumvõimsus (vastavalt tootja määratlusele): ... kW |
| --- | --- |

1.9.

Maksimumvõimsus (vastavalt tootja määratlusele): ... kW

| 1.10. | 30 minuti maksimumvõimsus (vastavalt tootja määratlusele): ... kW |
| --- | --- |

1.10.

30 minuti maksimumvõimsus (vastavalt tootja määratlusele): ... kW

| 1.11. | Paindlik vahemik (kus P ≥ 90 % suurimast võimsusest):
  pöörlemissagedus vahemiku alguses: ... min–1

  pöörlemissagedus vahemiku lõpus: ... min–1 |
| --- | --- |

1.11.

Paindlik vahemik (kus P ≥ 90 % suurimast võimsusest):

pöörlemissagedus vahemiku alguses: ... min–1

pöörlemissagedus vahemiku lõpus: ... min–1

| 2. | Mootor |
| --- | --- |

2.

Mootor

| 2.1. | Tööpõhimõte |
| --- | --- |

2.1.

Tööpõhimõte

| 2.1.1. | Alalisvoolu (DC) / vahelduvvoolu (AC) (1) faaside arv: ... |
| --- | --- |

2.1.1.

Alalisvoolu (DC) / vahelduvvoolu (AC) (1) faaside arv: ...

| 2.1.2. | Ergutusvool / võõrergutus / jadaergutus / liitergutus (1) |
| --- | --- |

2.1.2.

Ergutusvool / võõrergutus / jadaergutus / liitergutus (1)

| 2.1.3. | Sünkroonne/asünkroonne (1) |
| --- | --- |

2.1.3.

Sünkroonne/asünkroonne (1)

| 2.1.4. | Rootormähisega/püsimagnetitega/korpusega (1) |
| --- | --- |

2.1.4.

Rootormähisega/püsimagnetitega/korpusega (1)

| 2.1.5. | Mootori pooluste arv: ... |
| --- | --- |

2.1.5.

Mootori pooluste arv: ...

| 2.2. | Inertsmass: ... |
| --- | --- |

2.2.

Inertsmass: ...

| 3. | Võimsuse regulaator |
| --- | --- |

3.

Võimsuse regulaator

| 3.1. | Mark: ... |
| --- | --- |

3.1.

Mark: ...

| 3.2. | Tüüp: ... |
| --- | --- |

3.2.

Tüüp: ...

| 3.3. | Reguleerimispõhimõte: vektoriaalne / avatud ahel / suletud / muu, täpsustada: ... |
| --- | --- |

3.3.

Reguleerimispõhimõte: vektoriaalne / avatud ahel / suletud / muu, täpsustada: ...

| 3.4. | Mootori suurim efektiivvool (3): ... A
  ... sekundi vältel |
| --- | --- |

3.4.

Mootori suurim efektiivvool (3): ... A

... sekundi vältel

| 3.5. | Kasutatav pingevahemik:... V kuni ... V |
| --- | --- |

3.5.

Kasutatav pingevahemik:... V kuni ... V

| 4. | Jahutussüsteem: | mootor: vedelik/õhk (1) |
| --- | --- | --- |

4.

Jahutussüsteem:

mootor: vedelik/õhk (1)

| | regulaator: vedelik/õhk (1) |
| --- | --- |

regulaator: vedelik/õhk (1)

| 4.1. | Vedelikjahutusseadmete omadused |
| --- | --- |

4.1.

Vedelikjahutusseadmete omadused

| 4.1.1. | Vedeliku laad ... ringluspumbad: jah/ei (1) |
| --- | --- |

4.1.1.

Vedeliku laad ... ringluspumbad: jah/ei (1)

| 4.1.2. | Pumba omadused või mark (margid) ja tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

4.1.2.

Pumba omadused või mark (margid) ja tüüp (tüübid): ...

| 4.1.3. | Termostaat: seaded: ... |
| --- | --- |

4.1.3.

Termostaat: seaded: ...

| 4.1.4. | Radiaator: joonis(ed) või mark (margid) ja tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

4.1.4.

Radiaator: joonis(ed) või mark (margid) ja tüüp (tüübid): ...

| 4.1.5. | Kaitseklapp: rõhu reguleerimine: ... |
| --- | --- |

4.1.5.

Kaitseklapp: rõhu reguleerimine: ...

| 4.1.6. | Ventilaator: omadused või mark (margid) ja tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

4.1.6.

Ventilaator: omadused või mark (margid) ja tüüp (tüübid): ...

| 4.1.7. | Ventilatsioonitoru: ... |
| --- | --- |

4.1.7.

Ventilatsioonitoru: ...

| 4.2. | Õhkjahutusseadme omadused |
| --- | --- |

4.2.

Õhkjahutusseadme omadused

| 4.2.1. | Puhur: omadused või mark (margid) ja tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

4.2.1.

Puhur: omadused või mark (margid) ja tüüp (tüübid): ...

| 4.2.2. | Standardsed õhutusseadmed: ... |
| --- | --- |

4.2.2.

Standardsed õhutusseadmed: ...

| 4.2.3. | Temperatuuri reguleerimissüsteem: jah/ei (1) |
| --- | --- |

4.2.3.

Temperatuuri reguleerimissüsteem: jah/ei (1)

| 4.2.4. | Lühikirjeldus: ... |
| --- | --- |

4.2.4.

Lühikirjeldus: ...

| 4.2.5. | Õhufilter ... mark (margid) ... tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

4.2.5.

Õhufilter ... mark (margid) ... tüüp (tüübid) ...

| 4.3. | Tootja poolt lubatud temperatuur |
| --- | --- |

4.3.

Tootja poolt lubatud temperatuur

| 4.3.1. | Mootori väljalasketorustik: (max) ...°C |
| --- | --- |

4.3.1.

Mootori väljalasketorustik: (max) ...°C

| 4.3.2. | Regulaatori sisselaskeava: (max) ... °C |
| --- | --- |

4.3.2.

Regulaatori sisselaskeava: (max) ... °C

| 4.3.3. | Mootori võrdluspunkt(id): (max) ... °C |
| --- | --- |

4.3.3.

Mootori võrdluspunkt(id): (max) ... °C

| 4.3.4. | Regulaatori võrdluspunkt(id): (max) ... °C |
| --- | --- |

4.3.4.

Regulaatori võrdluspunkt(id): (max) ... °C

| 5. | Isolatsiooniklass: ... |
| --- | --- |

5.

Isolatsiooniklass: ...

| 6. | Rahvusvahelise kaitse (IP) kood: ... |
| --- | --- |

6.

Rahvusvahelise kaitse (IP) kood: ...

| 7. | Õlitussüsteemi põhimõte (1): | Laagrid: hõõrde-/kuullaagrid |
| --- | --- | --- |

7.

Õlitussüsteemi põhimõte (1):

Laagrid: hõõrde-/kuullaagrid

| | Määrdeaine: määre/õli |
| --- | --- |

Määrdeaine: määre/õli

| | Pitser: jah/ei |
| --- | --- |

Pitser: jah/ei

| | Tsirkulatsioon: jah/ei |
| --- | --- |

Tsirkulatsioon: jah/ei

---

(1)  Mittevajalik läbi kriipsutada.

(2)  Käik sees.

(3)  Märkida lubatud hälve.

---

3.A LISA

TEATIS

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

Välja andnud:

ametiasutuse nimi

jõuülekandeseadmele (2):

tüübikinnituse andmise

tüübikinnituse laiendamise

tüübikinnituse andmata jätmise

tüübikinnituse tühistamise või

tootmise lõpetamise

kohta vastavalt eeskirjale nr 85.

Tüübikinnitus nr ...

Laiendus nr ...

1. Jõuülekandeseadme või jõuülekandeseadmete kogumi kaubanimi või mark: ...

2. Sisepõlemismootor:

2.1. Mark: ...

2.2. Tüüp: ...

2.3. Tootja nimi ja aadress: ...

3. Elektriline jõuülekandeseade (elektrilised jõuülekandeseadmed):

3.1. Mark: ...

3.2. Tüüp: ...

3.3. Tootja nimi ja aadress: ...

4. Jõuülekandeseade või jõuülekandeseadmete kogum, mis on esitatud tüübikinnituse saamiseks: ...

5. Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus: ...

6. Kõnealuse teenistuse väljastatud aruande kuupäev: ...

7. Kõnealuse teenistuse väljastatud aruande number: ...

8. Tüübikinnitusmärgi asukoht: ...

9. Tüübikinnituse laiendamise põhjus(ed) (vajaduse korral): ...

10. Sisepõlemismootor

10.1. Deklareeritud näitajad

10.1.1. Suurim kasulik võimsus: ... kW, pöörlemissagedusel ... min-1

Image

10.1.2. Suurim kasulik pöördemoment: ... Nm, pöörlemissagedusel ... min-1

10.2. Mootoritüübi põhiomadused

Tööpõhimõte: neljataktiline/kahetaktiline (2)

Silindrite arv ja paigutus: ...

Silindrimaht: ... cm3

Kütusetoide: karburaator / kaudne sissepritse / otsesissepritse (2)

Ülelaadur: jah/ei (2)

Heitgaasipuhastusseade: jah/ei (2)

Segakütuseline mootor: jah diislirežiimis / jah diislirežiimita / ei (2)

10.3. Nõuded mootorikütusele: pliibensiin / pliivaba bensiin / diislikütus / CNG / LNG / LPG (2): ...

11. Elektriline jõuülekandeseade (elektrilised jõuülekandeseadmed):...

11.1. Deklareeritud näitajad

11.1.1. Suurim kasulik võimsus: ... kW, pöörlemissagedusel ... min-1

11.1.2. Suurim kasulik pöördemoment: ... Nm, pöörlemissagedusel ... min-1

11.1.3. Suurim kasulik pöördemoment nullkiirusel: ... Nm

11.1.4. 30 minuti maksimumvõimsus: ... kW

11.2. Elektrilise jõuülekandeseadme põhiomadused

11.2.1. Katse alalispinge: ... V

11.2.2. Tööpõhimõte: ...

11.2.3. Jahutussüsteem:

Mootor: vedelik/õhk (2)

Variaator: vedelik/õhk (2)

12. Tüübikinnitus antud / laiendatud / andmata jäetud / tühistatud (2)

13. Asukoht: ...

14. Kuupäev: ...

15. Allkiri: ...

16. Tüübikinnituse või selle laiendamise taotluse juurde kuuluvad dokumendid tehakse kättesaadavaks taotluse korral.

(1) Tüübikinnituse andnud, laiendanud, andmata jätnud või tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätted tüübikinnituse kohta).

(2) Mittevajalik läbi kriipsutada.

---

3.B LISA

TEATIS

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

Välja andnud:

ametiasutuse nimi

jõuülekandeseadmele (2):

tüübikinnituse andmise,

tüübikinnituse laiendamise,

tüübikinnituse andmata jätmise,

tüübikinnituse tühistamise või,

tootmise lõpetamise,

kohta seoses jõuülekandeseadmega vastavalt eeskirjale nr 85.

Tüübikinnitus nr ...

Laiendus nr ...

1. Sõiduki mark ja tüüp: ...

2. Tootja nimi ja aadress: ...

3. Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress: ...

4. Jõuülekandeseadme või jõuülekandeseadmete kogumi kaubanimi või mark: ...

5. Sisepõlemismootor:

5.1. Mark: ...

5.2. Tüüp: ...

5.3. Tootja nimi ja aadress: ...

6. Elektriline jõuülekandeseade (elektrilised jõuülekandeseadmed):

6.1. Mark: ...

6.2. Tüüp: ...

6.3. Tootja nimi ja aadress: ...

7. Jõuülekandeseade või jõuülekandeseadmete kogum, mis on esitatud tüübikinnituse saamiseks: ...

8. Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus: ...

9. Kõnealuse teenistuse väljastatud aruande kuupäev: ...

10. Kõnealuse teenistuse väljastatud aruande number: ...

11. Tüübikinnitusmärgi asukoht: ...

12. Tüübikinnituse laiendamise põhjus(ed) (vajaduse korral): ...

13. Sisepõlemismootor

13.1. Deklareeritud näitajad

Image

13.1.1. Suurim kasulik võimsus: ... kW, pöörlemissagedusel ... min-1

13.1.2. Suurim kasulik pöördemoment: ... Nm, pöörlemissagedusel ... min-1

13.2. Mootoritüübi põhiomadused:

Tööpõhimõte: neljataktiline/kahetakti (2)

Silindrite arv ja paigutus: ...

Silindrimaht: ... cm3

Kütusetoide: karburaator / kaudne sissepritse / otsesissepritse (2)

Ülelaadur: jah/ei (2)

Heitgaasipuhastusseade: jah/ei (2)

Segakütuseline mootor: jah diislirežiimis / jah diislirežiimita / ei (2)

13.3. Nõuded mootorikütusele: pliibensiin / pliivaba bensiin / diislikütus / CNG / LNG / LPG (2):

14. Elektriline jõuülekandeseade (elektrilised jõuülekandeseadmed): ...

15.1. Deklareeritud näitajad

15.1.1. Suurim kasulik võimsus: ... kW pöörlemissagedusel ... min-1

15.1.2. Suurim kasulik pöördemoment: ... Nm, pöörlemissagedusel ... min-1

15.1.3. Suurim kasulik pöördemoment nullkiirusel: ... Nm

15.1.4. 30 minuti maksimumvõimsus: ... kW

15.2. Elektrilise jõuülekandeseadme põhiomadused

15.2.1. Katse alalispinge: ... V

15.2.2. Tööpõhimõte: ...

15.2.3. Jahutussüsteem:

Mootor: vedelik/õhk (2)

Variaator: vedelik/õhk (2)

16. Tüübikinnitus antud / laiendatud / andmata jäetud / tühistatud (2)

17. Asukoht: ...

18. Kuupäev: ...

19. Allkiri: ...

20. Tüübikinnituse või selle laiendamise taotluse juurde kuuluvad dokumendid tehakse kättesaadavaks taotluse korral.

(1) Tüübikinnituse andnud, laiendanud, andmata jätnud või tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätted tüübikinnituse kohta).

(2) Mittevajalik läbi kriipsutada.

---

4. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUS

Näidis A

(vt käesoleva eeskirja punkt 4.4)

Jõuülekandeseadmele kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjakohane jõuülekandeseade kinnitati Madalmaades (E 4) seoses kasuliku võimsuse mõõtmisega vastavalt eeskirjale nr 85 ja sellele jõuülekandeseadmele anti tüübikinnitusnumber 002492. Tüübikinnitusnumber näitab, et tüübikinnitus anti kooskõlas eeskirja nr 85 algversiooni nõuetega.

Näidis B

(vt käesoleva eeskirja punkt 4.5)

Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomasele sõidukitüübile anti tüübikinnitus Madalmaades (E 4) eeskirjade nr 85 ja 31 kohaselt (1). Tüübikinnitusnumbrite esimesed kaks kohta näitavad, et tüübikinnituste andmise ajal ei olnud eeskirja nr 85 muudetud ning et eeskiri nr 31 sisaldas juba 01-seeria muudatusi.

---

(1)  Teine number on esitatud vaid näitena.

---

5. LISA

SISEPÕLEMISMOOTORI KASULIKU VÕIMSUSE MÕÕTMISE MEETOD

1.   NEID SÄTTEID KOHALDATAKSE MEETODI SUHTES, MILLE KOHASELT VÄLJENDATAKSE VÕIMSUSKÕVERAT SISEPÕLEMISMOOTORI TÄISKOORMUSEL MOOTORI PÖÖRLEMISSAGEDUSE FUNKTSIOONINA.

2.   KATSETINGIMUSED

2.1.   Mootor peab olema vastavalt tootja soovitustele sisse sõidetud.

2.2.   Kui võimsust saab mõõta üksnes mootoril, millele on paigaldatud käigukast, tuleb arvesse võtta käigukasti kasutegurit.

2.3.   Abiseadmed

2.3.1.   Paigaldatavad abiseadmed

Katse ajaks paigaldatakse katsestendile mootori ettenähtud rakenduses toimimiseks vajalikud abiseadmed (loetletud tabelis 1) võimaluse korral samas asendis kui ettenähtud rakenduses.

2.3.2.   Eemaldatavad abiseadmed

Katse ajaks eemaldatakse teatavad sõiduki abiseadmed, mis on vajalikud üksnes sõiduki kasutamiseks ja mida võib paigaldada mootorile. Näitena on esitatud järgmine mittetäielik loetelu.

| | Pidurite õhukompressor; roolivõimendi kompressor; vedrustuse kompressor |
| --- | --- |

Pidurite õhukompressor; roolivõimendi kompressor; vedrustuse kompressor

| | Kliimaseade |
| --- | --- |

Kliimaseade

| | Kui abiseadmeid ei saa eemaldada, võib nende koormuseta kasutatava võimsuse kindlaks määrata ja liita mootori mõõdetud võimsusele. |
| --- | --- |

Kui abiseadmeid ei saa eemaldada, võib nende koormuseta kasutatava võimsuse kindlaks määrata ja liita mootori mõõdetud võimsusele.

Tabel 1

Mootori kasuliku võimsuse kindlaksmääramiseks tehtava katse ajaks paigaldatavad abiseadmed

(„Standardvarustus” – tootja poolt konkreetse rakenduse tarbeks ette nähtud varustus.

| Nr | Abiseadmed | Paigaldatav kasuliku võimsuse katse ajaks |
| --- | --- | --- |
| 1 | Sisselaskesüsteem | |
| Sisselasketorustik
  Karterist pärineva heite kontrolli süsteem | Jah, standardvarustus |
| Õhufilter
  Sisselaskesummuti
  Kiiruspiirik | Jah, standardvarustus (1) |
| 2 | Sisselasketorustiku induktsioonkütteseade | Jah, tootmise standardvarustus. Võimaluse korral pannakse see soodsaimasse asendisse. |
| 3 | Heitgaasisüsteem | |
| Heitgaasifilter
  Väljalasketorustik
  Ülelaadur
  Ühendustorud (2)

  Summuti (2)

  Summutitoru (2)

  Mootorpidur (1) | Jah, standardvarustus |
| 4 | Kütusepump (2) | Jah, standardvarustus |
| 5 | Karburaator | |
| Elektrooniline juhtimissüsteem, õhukulumõõtur jne (kui need on paigaldatud) | Jah, standardvarustus |
| Rõhureduktor
  Aurusti
  Segisti | Gaasimootorite seadmed |
| 6 | Sissepritseseadmed (bensiin ja diislikütus) | |
| Eelfilter
  Filtrid
  Pump
  Kõrgsurvetoru
  Pihusti
  Õhu sissevooluventiil, (3) kui see on paigaldatud
  Elektrooniline juhtimissüsteem, õhukulumõõtur jne (kui need on paigaldatud)
  Regulaator/juhtimissüsteem. Pumbalati täiskoormuse automaatpiiraja sõltuvalt välistingimustest | Jah, standardvarustus |
| 7 | Vedelikjahutusseadmed | |
| Kapott
  Kapoti õhuava | Ei |
| Radiaatori ventilaator (4)
   (5)

  Ventilaatorikate
  Veepump
  Termostaat (6) | Jah, (4) standardvarustus |
| 8 | Õhkjahutus | |
| Kate
  Puhur (4)
   (5) | Jah, standardvarustus |
| Temperatuuriregulaator | Jah, standardvarustus |
| 9 | Elektriseadmed | Jah, (7) standardvarustus |
| 10 | Ülelaadeseadmed (kui need on paigaldatud) | |
| Kompressor, mis töötab otseselt mootori ja/või heitgaaside jõul
  Õhu vahejahuti (8)

  Jahutipump või ventilaator (töötab mootori jõul)
  Jahutusvedeliku termostaat (kui on paigaldatud) | Jah, standardvarustus |
| 11 | Täiendav katsestendi ventilaator | Jah, kui see on vajalik |
| 12 | Saastetõrjeseadmed (9) | Jah, standardvarustus |

Nr

Abiseadmed

Paigaldatav kasuliku võimsuse katse ajaks

1

Sisselaskesüsteem

Sisselasketorustik

Karterist pärineva heite kontrolli süsteem

Jah, standardvarustus

Õhufilter

Sisselaskesummuti

Kiiruspiirik

Jah, standardvarustus (1)

2

Sisselasketorustiku induktsioonkütteseade

Jah, tootmise standardvarustus. Võimaluse korral pannakse see soodsaimasse asendisse.

3

Heitgaasisüsteem

Heitgaasifilter

Väljalasketorustik

Ülelaadur

Ühendustorud (2)

Summuti (2)

Summutitoru (2)

Mootorpidur (1)

Jah, standardvarustus

4

Kütusepump (2)

Jah, standardvarustus

5

Karburaator

Elektrooniline juhtimissüsteem, õhukulumõõtur jne (kui need on paigaldatud)

Jah, standardvarustus

Rõhureduktor

Aurusti

Segisti

Gaasimootorite seadmed

6

Sissepritseseadmed (bensiin ja diislikütus)

Eelfilter

Filtrid

Pump

Kõrgsurvetoru

Pihusti

Õhu sissevooluventiil, (3) kui see on paigaldatud

Elektrooniline juhtimissüsteem, õhukulumõõtur jne (kui need on paigaldatud)

Regulaator/juhtimissüsteem. Pumbalati täiskoormuse automaatpiiraja sõltuvalt välistingimustest

Jah, standardvarustus

7

Vedelikjahutusseadmed

Kapott

Kapoti õhuava

Ei

Radiaatori ventilaator (4)
   (5)

Ventilaatorikate

Veepump

Termostaat (6)

Jah, (4) standardvarustus

8

Õhkjahutus

Kate

Puhur (4)
   (5)

Jah, standardvarustus

Temperatuuriregulaator

Jah, standardvarustus

9

Elektriseadmed

Jah, (7) standardvarustus

10

Ülelaadeseadmed (kui need on paigaldatud)

Kompressor, mis töötab otseselt mootori ja/või heitgaaside jõul

Õhu vahejahuti (8)

Jahutipump või ventilaator (töötab mootori jõul)

Jahutusvedeliku termostaat (kui on paigaldatud)

Jah, standardvarustus

11

Täiendav katsestendi ventilaator

Jah, kui see on vajalik

12

Saastetõrjeseadmed (9)

Jah, standardvarustus

2.3.3.   Survesüütega mootori käivitusseadmed

Survesüütega mootorite käivitamiseks kasutatavate abiseadmete puhul tuleb silmas pidada kaht järgmist juhtu:

| a) | elektriline käivitamine: generaator on paigaldatud ja vajaduse korral varustab mootori tööks hädavajalikke abiseadmeid; |
| --- | --- |

a)

elektriline käivitamine: generaator on paigaldatud ja vajaduse korral varustab mootori tööks hädavajalikke abiseadmeid;

| b) | mitteelektriline käivitamine: kui mootori tööks on hädavajalikud elektrilised abiseadmed, mille tarbeks on paigaldatud generaator. Muul juhul see eemaldatakse. |
| --- | --- |

b)

mitteelektriline käivitamine: kui mootori tööks on hädavajalikud elektrilised abiseadmed, mille tarbeks on paigaldatud generaator. Muul juhul see eemaldatakse.

Mõlemal juhul on käivitamiseks vajalikku energiat tootev ja koguv süsteem paigaldatud ja see töötab koormamata seisundis.

2.4.   Seadetingimused

Kasuliku võimsuse kindlaksmääramisel kasutatavad seadetingimused on esitatud tabelis 2.

Tabel 2

Seadetingimused

| 1. | Karburaatori(te) seaded |
| --- | --- |

1.

Karburaatori(te) seaded

Spetsifikatsioonide kohaselt, mis tootja on toodangule ette näinud, ja ilma edasiste muudatusteta konkreetses rakenduses

| 2. | Pritsepumba toitesüsteemi seaded |
| --- | --- |

2.

Pritsepumba toitesüsteemi seaded

| 3. | Süüte või sissepritse ajastus (gaasijaotuskõver) |
| --- | --- |

3.

Süüte või sissepritse ajastus (gaasijaotuskõver)

| 4. | Regulaatori seaded |
| --- | --- |

4.

Regulaatori seaded

| 5. | Saastetõrjeseadmed |
| --- | --- |

5.

Saastetõrjeseadmed

3.   ÜLESMÄRGITAVAD ANDMED

| 3.1. | Kasuliku võimsuse katse seisneb sädesüütega mootorite puhul töötamises täisgaasiga ja survesüütemootorite puhul töötamises pumppihusti täiskoormusel, kusjuures mootorile on paigaldatud tabelis 1 nimetatud seadmed. |
| --- | --- |

3.1.

Kasuliku võimsuse katse seisneb sädesüütega mootorite puhul töötamises täisgaasiga ja survesüütemootorite puhul töötamises pumppihusti täiskoormusel, kusjuures mootorile on paigaldatud tabelis 1 nimetatud seadmed.

| 3.2. | Registreeritavad andmed on loetletud käesoleva lisa liite punktis 4. Mõõtmistulemused tuleb saada stabiliseeritud talitlustingimustes, mil mootor saab piisavalt värsket õhku. Põlemiskambrid võivad sisaldada sadet, aga piiratud koguses. Katsetingimused, nagu sisselaskeõhu temperatuur, tuleb valida võimalikult lähedased võrdlustingimustele (vt käesoleva lisa punkti 5.2), et parandustegur oleks võimalikult väike. |
| --- | --- |

3.2.

Registreeritavad andmed on loetletud käesoleva lisa liite punktis 4. Mõõtmistulemused tuleb saada stabiliseeritud talitlustingimustes, mil mootor saab piisavalt värsket õhku. Põlemiskambrid võivad sisaldada sadet, aga piiratud koguses. Katsetingimused, nagu sisselaskeõhu temperatuur, tuleb valida võimalikult lähedased võrdlustingimustele (vt käesoleva lisa punkti 5.2), et parandustegur oleks võimalikult väike.

| 3.3. | Mootorisse lastava õhu (välisõhu) temperatuuri mõõdetakse kõige rohkem 0,15 m kaugusel õhupuhasti sisselaskeavast või, kui õhupuhastit ei kasutata, kõige rohkem 0,15 m kaugusel õhu sisselaskenukist. Termomeeter või termoelement varjestatakse kiirgussoojuse eest ja asetatakse otse õhuvoolu sisse. Samuti tuleb see varjestada kütuse tagasipritse eest. Sisselaskeõhu representatiivse keskmise temperatuuri saamiseks kasutatakse piisavat arvu mõõtmiskohti. |
| --- | --- |

3.3.

Mootorisse lastava õhu (välisõhu) temperatuuri mõõdetakse kõige rohkem 0,15 m kaugusel õhupuhasti sisselaskeavast või, kui õhupuhastit ei kasutata, kõige rohkem 0,15 m kaugusel õhu sisselaskenukist. Termomeeter või termoelement varjestatakse kiirgussoojuse eest ja asetatakse otse õhuvoolu sisse. Samuti tuleb see varjestada kütuse tagasipritse eest. Sisselaskeõhu representatiivse keskmise temperatuuri saamiseks kasutatakse piisavat arvu mõõtmiskohti.

| 3.4. | Andmeid ei koguta enne, kui pöördemoment, pöörlemissagedus ja temperatuur on püsinud vähemalt ühe minuti enam-vähem samal tasemel. |
| --- | --- |

3.4.

Andmeid ei koguta enne, kui pöördemoment, pöörlemissagedus ja temperatuur on püsinud vähemalt ühe minuti enam-vähem samal tasemel.

| 3.5. | Mootori pöörlemissagedus ei tohi katse või näitude võtmise ajal erineda valitud pöörlemissagedusest rohkem kui ± 1 % või ± 10 min–1, kusjuures aluseks on nende kahe väärtuse hulgast suurem. |
| --- | --- |

3.5.

Mootori pöörlemissagedus ei tohi katse või näitude võtmise ajal erineda valitud pöörlemissagedusest rohkem kui ± 1 % või ± 10 min–1, kusjuures aluseks on nende kahe väärtuse hulgast suurem.

| 3.6. | Pidurkoormust, kütusekulu ja sisselaskeõhu temperatuuri mõõdetakse ühel ajal, kusjuures kirja läheb sellise kahe stabiliseeritud järjestikuse väärtuse keskmine, mis pidurkoormuse ja kütusekulu puhul ei erine teineteisest rohkem kui 2 % võrra. |
| --- | --- |

3.6.

Pidurkoormust, kütusekulu ja sisselaskeõhu temperatuuri mõõdetakse ühel ajal, kusjuures kirja läheb sellise kahe stabiliseeritud järjestikuse väärtuse keskmine, mis pidurkoormuse ja kütusekulu puhul ei erine teineteisest rohkem kui 2 % võrra.

| 3.7. | Mootori väljalaskeavast väljuva jahutusvedeliku temperatuur hoitakse tootja poolt ette nähtud tasemel. Kui tootja ei ole temperatuuri ette näinud, on selleks 353 K ± 5 K. Õhkjahutusega mootorite puhul hoitakse temperatuur tootja poolt ette nähtud punktis tootja poolt võrdlustingimustes ette nähtud kõrgeima temperatuuri

  piires. |
| --- | --- |

3.7.

Formula

| 3.8. | Kütuse temperatuuri mõõdetakse karburaatori või sissepritsesüsteemi sisselaskeavas ja see hoitakse mootori tootja poolt ette nähtud piirides. |
| --- | --- |

3.8.

Kütuse temperatuuri mõõdetakse karburaatori või sissepritsesüsteemi sisselaskeavas ja see hoitakse mootori tootja poolt ette nähtud piirides.

| 3.9. | Määrdeõli temperatuur, mida mõõdetakse õlipumbas või karteripõhjas või õliradiaatori (kui see on paigaldatud) väljalaskeavas, hoitakse mootori tootja poolt ette nähtud piirides. |
| --- | --- |

3.9.

Määrdeõli temperatuur, mida mõõdetakse õlipumbas või karteripõhjas või õliradiaatori (kui see on paigaldatud) väljalaskeavas, hoitakse mootori tootja poolt ette nähtud piirides.

| 3.10. | Vajaduse korral võib kasutada täiendavat reguleerimissüsteemi temperatuuri hoidmiseks käesoleva lisa punktides 3.7, 3.8 ja 3.9 osutatud piirides. |
| --- | --- |

3.10.

Vajaduse korral võib kasutada täiendavat reguleerimissüsteemi temperatuuri hoidmiseks käesoleva lisa punktides 3.7, 3.8 ja 3.9 osutatud piirides.

4.   MÕÕTETÄPSUS

4.1.   Pöördemoment. ± 11 % mõõdetud pöördemomendist.

Pöördemomendi mõõtmise süsteem kalibreeritakse nii, et arvesse oleks võetud hõõrdekaod. Katse-dünamomeetri mõõteulatuse alumises pooles peab täpsus olema ± 2 % mõõdetud pöördemomendist.

4.2.   „Mootori pöörlemissagedus”: mõõtmise täpsus peab olema ± 0,5 % piires. Mootori pöörlemissagedust tuleb eelistatavalt mõõta automaatselt sünkroonitud tahhomeetri ja stopperiga (või loendurtaimeriga).

4.3.   Kütusekulu: ± 1 % mõõdetud kulust.

4.4.   Kütuse temperatuur: ± 2 K.

4.5.   Mootorisse siseneva õhu temperatuur: ± 1 K

4.6.   Õhurõhk: ± 100 Pa.

4.7.   Rõhk sisselasketorus: ± 50 Pa

4.8.   Rõhk väljalasketorus: ± 200 Pa

5.   VÕIMSUSE PARANDUSTEGURID

5.1.   Määratlus

Võimsuse parandustegur on tegur L, mille abil määratakse kindlaks mootori võimsus punktis 5.2 osutatud võrdluslikes atmosfääritingimustes,

kus

Formula

Po on korrigeeritud võimsus (st võimsus võrdluslikes atmosfääritingimustes)

L on parandustegur (La või Ld)

P on mõõdetud võimsus (katsel saadud võimsus).

5.2.   Võrdluslikud atmosfääritingimused

5.2.1.   Temperatuur (To): 298 K (25 °C)

5.2.2.   Kuiva õhu rõhk (Pso): 99 kPa

Märkus. Kuiva õhu rõhk põhineb kogurõhul 100 kPa ja veeauru rõhul 1 kPa.

5.3.   Katse atmosfääritingimused

Katse ajal on atmosfääritingimused järgmised.

5.3.1.   Temperatuur (T)

| Sädesüütega mootoritel | 288 K ≤ T ≤ 308 K |
| --- | --- |
| Diiselmootoritel | 283 K ≤ T ≤ 313 K |

Sädesüütega mootoritel

288 K ≤ T ≤ 308 K

Diiselmootoritel

283 K ≤ T ≤ 313 K

5.3.2.   Rõhk (Ps)

80 kPa ≤ Ps ≤ 110 kPa

5.4.   Parandustegurite αa ja αd kindlaksmääramine (10)

5.4.1.   Ülelaadeta või ülelaadega sädesüütega mootori tegur αa

Parandustegur αa saadakse järgmise valemi abil:

Formula
   (11)

kus

Ps on kuiva õhu kogurõhk kilopaskalites (kPa), st koguõhurõhk miinus veeauru rõhk.

T on mootorisse lastava õhu absoluutne temperatuur kelvinites (K).

Tingimused, mida tuleb laboris täita

Selleks et katse oleks kehtiv, peab parandustegur αa olema järgmine: 0,93 ≤ αa ≤ 1,07

Nende piiride ületamisel esitatakse katsearuandes korrigeeritud väärtus ja täpsed andmed katsetingimuste kohta (temperatuur ja rõhk).

5.4.2.   Diiselmootorid – tegur αd

Diiselmootorite puhul saadakse võimsuse parandustegur (αd) ühtlase kütusekulu juures järgmise valemi abil:

kus: αd = (fa) fm

fa on atmosfääritegur

fm on asjakohasele mootoritüübile ja seadetele omane karakteristik

5.4.2.1.   Atmosfääritegur fa

See tegur näitab atmosfääritingimuste (rõhk, temperatuur ja niiskus) mõju mootorisse lastavale õhule. Atmosfääriteguri valem sõltub mootoritüübist.

5.4.2.1.1.   Ülelaadeta ja mehaanilise ülelaadega mootorid

Formula

5.4.2.1.2.   Turboülelaaduriga mootorid sisselaskeõhu jahutusega või ilma

Formula

5.4.2.2.   Mootori tegur fm

fm on qc (korrigeeritud kütusevool) järgmine funktsioon:

fm = 0,036 qc – 1,14

kus: qc = q/r

kus:

q on kütusevool milligrammides kütusetsükli ja kogutöömahu liitri kohta (mg / (liitrit tsüklis))

r on kompressori väljalaskeava ja sisselaskeava vaheline rõhusuhe (r = 1 ülelaadeta mootorite puhul)

See valem kehtib qc väärtuste puhul, mis jäävad vahemikku 40–65 mg / (liitrit tsüklis).

qc väärtuste puhul, mis on väiksemad kui 40 mg / (liitrit tsüklis), võetakse fm väärtuseks konstant 0,3 (fm = 0,3).

qc väärtuste puhul, mis on suuremad kui 65 mg / (liitrit tsüklis), võetakse fm väärtuseks konstant 1,2 (fm = 1,2) (vt joonis):

Image

5.4.2.3.   Tingimused, mida tuleb laboris täita

Selleks et katse oleks kehtiv, peab parandustegur αd olema vahemikus 0,9 ≤ αd ≤ 1,1

Nende piiride ületamisel esitatakse katsearuandes korrigeeritud väärtus ja täpsed andmed katsetingimuste kohta (temperatuur ja rõhk).

---

(1)

| (la) | Terviklik sisselaskesüsteem paigaldatakse ettenähtud rakenduseks sobival viisil:
  kui sellel võib olla märgatav mõju mootori võimsusele;
  kahetaktiliste ja sädesüütega mootorite puhul;
  kui tootja seda nõuab.
  Muudel juhtudel võib kasutada samaväärset süsteemi, mispuhul tuleb katse käigus veenduda, et rõhk sisselasketorustikus ei erine rohkem kui 100 Pa võrra tootja määratud rõhust puhta õhufiltri korral. |
| --- | --- |

(la)

Terviklik sisselaskesüsteem paigaldatakse ettenähtud rakenduseks sobival viisil:

kui sellel võib olla märgatav mõju mootori võimsusele;

kahetaktiliste ja sädesüütega mootorite puhul;

kui tootja seda nõuab.

Muudel juhtudel võib kasutada samaväärset süsteemi, mispuhul tuleb katse käigus veenduda, et rõhk sisselasketorustikus ei erine rohkem kui 100 Pa võrra tootja määratud rõhust puhta õhufiltri korral.

(2)

| (1b) | Terviklik väljalaskesüsteem paigaldatakse ettenähtud rakenduseks sobival viisil:
  kui sellel võib olla märgatav mõju mootori võimsusele;
  kahetaktiliste ja sädesüütega mootorite puhul;
  kui tootja seda nõuab.
  Muudel juhtudel võib kasutada samaväärset süsteemi, tingimusel et mootori heitgaasisüsteemi otsa juures mõõdetud rõhk ei erine rohkem kui 1 000 Pa võrra tootja poolt määratust.
  Mootori heitgaasisüsteemi otsana käsitatakse punkti, mis asub 150 mm allavoolu mootori külge kinnitatud heitgaasisüsteemi osa lõpust. |
| --- | --- |

(1b)

Terviklik väljalaskesüsteem paigaldatakse ettenähtud rakenduseks sobival viisil:

kui sellel võib olla märgatav mõju mootori võimsusele;

kahetaktiliste ja sädesüütega mootorite puhul;

kui tootja seda nõuab.

Muudel juhtudel võib kasutada samaväärset süsteemi, tingimusel et mootori heitgaasisüsteemi otsa juures mõõdetud rõhk ei erine rohkem kui 1 000 Pa võrra tootja poolt määratust.

Mootori heitgaasisüsteemi otsana käsitatakse punkti, mis asub 150 mm allavoolu mootori külge kinnitatud heitgaasisüsteemi osa lõpust.

(1)  Kui mootoril on mootorpidur, peab seguklapp olema täiesti avatud.

(2)  Kütuse toiterõhku võib vajaduse korral muuta, et saada teatavas mootori rakenduses esinev rõhk (eelkõige kütuse tagastussüsteemi kasutamise korral).

(3)  Õhu sisselaskeklapp on pritsepumba pneumaatilise regulaatori juhtklapp. Sissepritseseadmete regulaator võib sisaldada muid seadiseid, mis võivad mõjutada sissepritsitava kütuse kogust.

(4)  Radiaator, ventilaator, ventilaatorikate, veepump ja termostaat peavad katsestendil asetsema üksteise suhtes samamoodi kui sõidukis. Jahutusvedeliku ringlust võib juhtida ainult mootori veepump.

Vedeliku jahutamine võib toimuda kas mootori radiaatori kaudu või välise ringluse teel, tingimusel et selle välise ringluse rõhukadu ja rõhk pumba sisselaskeava juures jäävad ligikaudu samaks kui mootori jahutussüsteemis. Ribakatik, kui see on paigaldatud, peab olema avatud.

Kui ventilaatorit, radiaatorit ja katet ei saa hõlpsasti mootori külge paigaldada, määratakse radiaatori ja katte (kui seda kasutatakse) suhtes õigesse asendisse eraldi paigaldatud ventilaatori kasutatav võimsus mootori võimsuse mõõtmiseks kasutatavatel mootori pöörlemissagedustel kas standardomaduste põhjal arvutamise või katsete teel. See võimsus, mida on kohandatud standardsete atmosfääritingimuste järgi (293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa), tuleb lahutada korrigeeritud võimsusest.

(5)  Väljalülitatava või astmeliselt töötava ventilaatori või puhuri korral tehakse katse nii, et väljalülitatav ventilaator või puhur on välja lülitatud või astmeliselt töötav ventilaator või puhur töötab suurimal võimsusel.

(6)  Termostaadi võib paigaldada täiesti avatuna.

(7)  Generaatori vähim võimsus: generaatori võimsus piirdub võimsusega, mis on hädavajalik mootori tööks möödapääsmatute abiseadmete töötamiseks. Kui on tarvis ühendada aku, tuleb kasutada heas korras akut, mis on täiesti laetud.

(8)  Õhu vahejahutiga mootoreid katsetatakse õhu vahejahutiga, olenemata sellest, kas jahuti toimib vedeliku või õhuga, aga kui tootja seda soovitab, võib õhuga toimivat jahutit asendada katsestendi süsteem. Mõlemal juhul mõõdetakse võimsust kõikidel pöörlemissagedustel nii, et mootoriõhu rõhu- ja temperatuurikadu katsestendi süsteemi vahejahutis on samasugune kui see, mis tootja on ette näinud terviklikul sõidukil olevale süsteemile.

(9)  Nende hulka võivad muu hulgas kuuluda näiteks EGR (heitgaasitagastuse) süsteem, katalüüsmuundur, termoneutralisaator, lisaõhuga varustamise süsteem ja kütuse aurustumist takistav süsteem.

(10)  Katseid võib teha kliimaseadmega katseruumides, kus on võimalik atmosfääritingimusi reguleerida.

(11)  Kui mootor on varustatud õhutemperatuuri automaatse reguleerimise seadmega ja kui see seade on selline, et täiskoormusel temperatuuril 25 °C ei lisata soojendatud õhku, tehakse katse nii, et seade on täielikult suletud. Kui seade temperatuuril 25 °C veel töötab, tehakse katse nii, et seade töötab harilikul viisil ja temperatuuri tähistava valemiosa eksponendiks parandusteguris võetakse null (temperatuuri ei korrigeerita).

Liide

Mootori kasuliku võimsuse mõõtmise katsete tulemused

Käesoleva vormi täidab katse teinud laboratoorium.

1.   Katsetingimused

| 1.1. | Maksimumvõimsusel mõõdetud rõhud |
| --- | --- |

1.1.

Maksimumvõimsusel mõõdetud rõhud

| 1.1.1. | koguõhurõhk: ... Pa |
| --- | --- |

1.1.1.

koguõhurõhk: ... Pa

| 1.1.2. | veeauru rõhk: ... Pa |
| --- | --- |

1.1.2.

veeauru rõhk: ... Pa

| 1.1.3. | heitgaasi rõhk: ... Pa |
| --- | --- |

1.1.3.

heitgaasi rõhk: ... Pa

| 1.2. | Suurimal võimsusel mõõdetud temperatuurid |
| --- | --- |

1.2.

Suurimal võimsusel mõõdetud temperatuurid

| 1.2.1. | sisselaskeõhu temperatuur: ... K |
| --- | --- |

1.2.1.

sisselaskeõhu temperatuur: ... K

| 1.2.2. | temperatuur mootori vahejahuti väljalaskeava juures: ... K |
| --- | --- |

1.2.2.

temperatuur mootori vahejahuti väljalaskeava juures: ... K

| 1.2.3. | jahutusvedeliku temperatuur |
| --- | --- |

1.2.3.

jahutusvedeliku temperatuur

| 1.2.3.1. | mootori jahutusvedeliku väljalaskeava juures: ... K (1) |
| --- | --- |

1.2.3.1.

mootori jahutusvedeliku väljalaskeava juures: ... K (1)

| 1.2.3.2. | õhkjahutuse korral võrdluspunktis: ... K (1) |
| --- | --- |

1.2.3.2.

õhkjahutuse korral võrdluspunktis: ... K (1)

| 1.2.4. | määrdeõli temperatuur: ... K (märkida mõõtmispunkt) |
| --- | --- |

1.2.4.

määrdeõli temperatuur: ... K (märkida mõõtmispunkt)

| 1.2.5. | kütuse temperatuur |
| --- | --- |

1.2.5.

kütuse temperatuur

| 1.2.5.1. | kütusepumba sisselaskeava juures: ... K |
| --- | --- |

1.2.5.1.

kütusepumba sisselaskeava juures: ... K

| 1.2.5.2. | kütusekulu mõõteseadmes: ... K |
| --- | --- |

1.2.5.2.

kütusekulu mõõteseadmes: ... K

| 1.2.6. | heitgaasi temperatuur, mis on mõõdetud väljalaskekollektori(te) ääriku(te) kõrval asuvas punktis: ... °C |
| --- | --- |

1.2.6.

heitgaasi temperatuur, mis on mõõdetud väljalaskekollektori(te) ääriku(te) kõrval asuvas punktis: ... °C

| 1.3. | Mootori pöörlemissagedus tühikäigus: ... min–1 |
| --- | --- |

1.3.

Mootori pöörlemissagedus tühikäigus: ... min–1

| 1.4. | Dünamomeetri omadused |
| --- | --- |

1.4.

Dünamomeetri omadused

| 1.4.1. | Mark: ... Mudel: ... |
| --- | --- |

1.4.1.

Mark: ... Mudel: ...

| 1.4.2. | Tüüp:... |
| --- | --- |

1.4.2.

Tüüp:...

| 1.5. | Suitsususe mõõturi omadused |
| --- | --- |

1.5.

Suitsususe mõõturi omadused

| 1.5.1. | Mark: ... |
| --- | --- |

1.5.1.

Mark: ...

| 1.5.2. | Tüüp: ... |
| --- | --- |

1.5.2.

Tüüp: ...

2.   Kütus

| 2.1. | Vedelkütusel töötavate sädesüütega mootorite puhul |
| --- | --- |

2.1.

Vedelkütusel töötavate sädesüütega mootorite puhul

| 2.1.1. | Mark: ... |
| --- | --- |

2.1.1.

Mark: ...

| 2.1.2. | Spetsifikaat: ... |
| --- | --- |

2.1.2.

Spetsifikaat: ...

| 2.1.3. | Antidetonaator-lisaaine (plii jne) ... |
| --- | --- |

2.1.3.

Antidetonaator-lisaaine (plii jne) ...

| 2.1.3.1. | Tüüp: ... |
| --- | --- |

2.1.3.1.

Tüüp: ...

| 2.1.3.2. | Sisu ... mg/1 |
| --- | --- |

2.1.3.2.

Sisu ... mg/1

| 2.1.4. | Oktaaniarv RON: ... (ASTM D 26 99-70) |
| --- | --- |

2.1.4.

Oktaaniarv RON: ... (ASTM D 26 99-70)

| 2.1.4.1. | MON:... |
| --- | --- |

2.1.4.1.

MON:...

| 2.1.4.2. | Suhteline tihedus: ... g/cm3 temperatuuril 288 K |
| --- | --- |

2.1.4.2.

Suhteline tihedus: ... g/cm3 temperatuuril 288 K

| 2.1.4.3. | Kütteväärtus: ... kJ/kg | Mootori pöörlemissagedus (min–1) | Kütuse nimikulu G (l/s) | Neeldumisteguri piirnormid (m–1) | Mõõdetud neeldumistegurid (m–1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | |
| 2 | | | | |
| 3 | | | | |
| 4 | | | | |
| 5 | | | | |
| 6 | | | | |

2.1.4.3.

Kütteväärtus: ... kJ/kg

Mootori pöörlemissagedus (min–1)

Kütuse nimikulu G (l/s)

Neeldumisteguri piirnormid (m–1)

Mõõdetud neeldumistegurid (m–1)

1

2

3

4

5

6

Suurim kasulik võimsus: ... kW pöörlemissagedusel ... min–1

Suurim kasulik pöördemoment: ... Nm pöörlemissagedusel ... min–1

| 2.2. | Gaaskütusel töötavate sädesüütega mootorite ja segakütusega mootorite puhul |
| --- | --- |

2.2.

Gaaskütusel töötavate sädesüütega mootorite ja segakütusega mootorite puhul

| 2.2.1. | Mark: ... |
| --- | --- |

2.2.1.

Mark: ...

| 2.2.2. | Spetsifikaat: ... |
| --- | --- |

2.2.2.

Spetsifikaat: ...

| 2.2.3. | Säilitatakse rõhul: ... baari |
| --- | --- |

2.2.3.

Säilitatakse rõhul: ... baari

| 2.2.4. | Kasutusrõhk: ... baari |
| --- | --- |

2.2.4.

Kasutusrõhk: ... baari

| 2.2.5. | Kütteväärtus: ... kJ/kg |
| --- | --- |

2.2.5.

Kütteväärtus: ... kJ/kg

| 2.3. | Gaaskütusel töötavate survesüütemootorite puhul |
| --- | --- |

2.3.

Gaaskütusel töötavate survesüütemootorite puhul

| 2.3.1. | Toitesüsteem: ... gaas |
| --- | --- |

2.3.1.

Toitesüsteem: ... gaas

| 2.3.2. | Kasutatava gaasi tehnilised andmed: ... |
| --- | --- |

2.3.2.

Kasutatava gaasi tehnilised andmed: ...

| 2.3.3. | Kütuse nafta/gaasi suhe: ... |
| --- | --- |

2.3.3.

Kütuse nafta/gaasi suhe: ...

| 2.3.4. | Kütteväärtus: ... |
| --- | --- |

2.3.4.

Kütteväärtus: ...

| 2.4. | Survesüütega mootorite ja diislikütusega töötavate segakütuseliste mootorite puhul |
| --- | --- |

2.4.

Survesüütega mootorite ja diislikütusega töötavate segakütuseliste mootorite puhul

| 2.4.1. | Mark: ... |
| --- | --- |

2.4.1.

Mark: ...

| 2.4.2. | Kasutatava kütuse tehnilised andmed: ... |
| --- | --- |

2.4.2.

Kasutatava kütuse tehnilised andmed: ...

| 2.4.3. | Tsetaaniarv (ASTM D 976-71) ... |
| --- | --- |

2.4.3.

Tsetaaniarv (ASTM D 976-71) ...

| 2.4.4. | Suhteline tihedus: ... g/cm3 temperatuuril 288 K |
| --- | --- |

2.4.4.

Suhteline tihedus: ... g/cm3 temperatuuril 288 K

| 2.4.5. | Kütteväärtus: ... kJ/kg |
| --- | --- |

2.4.5.

Kütteväärtus: ... kJ/kg

3.   Määrdeaine

| 3.1. | Mark: ... |
| --- | --- |

3.1.

Mark: ...

| 3.2. | Spetsifikaat: ... |
| --- | --- |

3.2.

Spetsifikaat: ...

| 3.3. | SAE viskoossus: ... |
| --- | --- |

3.3.

SAE viskoossus: ...

4.   Mõõtmiste üksikasjalikud tulemused (2)

| Mootori pöörlemissagedus, min–1 | | |
| --- | --- | --- |
| Mõõdetud pöördemoment, Nm | | |
| Mõõdetud võimsus, kW | | |
| Mõõdetud kütusevool, g/h | | |
| Õhurõhk, kPa | | |
| Veeauru rõhk, kPa | | |
| Sisselaskeõhu temperatuur, K | | |
| Võimsus, mis tuleb liita nr 1
  abiseadmete katteks nr 2
  ülaltoodud tabelis esitatud väärtusele, kW nr 3 | | |
| Võimsuse parandustegur | | |
| Korrigeeritud pidurdusjõud, kW (ventilaatoriga / ilma ventilaatorita (3)) | | |
| Ventilaatori võimsus, kW (maha arvestada, kui ventilaatorit pole paigaldatud) | | |
| Kasulik võimsus, kW | | |
| Kasulik pöördemoment, Nm | | |
| Kütuse korrigeeritud erikulu g/(kWh) (4) | | |
| Jahutusvedeliku temperatuur väljundpunktis, K | | |
| Määrdeõli temperatuur t mõõtepunktis, K | | |
| Õhutemperatuur pärast ülelaadurit, K (5) | | |
| Kütuse temperatuur pritsepumba sisselaskeavas, K | | |
| Õhutemperatuur pärast õhu vahejahutit, K (5) | | |
| Rõhk pärast ülelaadurit, kPa (5) | | |
| Rõhk pärast vahejahutit, kPa | | |

Mootori pöörlemissagedus, min–1

Mõõdetud pöördemoment, Nm

Mõõdetud võimsus, kW

Mõõdetud kütusevool, g/h

Õhurõhk, kPa

Veeauru rõhk, kPa

Sisselaskeõhu temperatuur, K

Võimsus, mis tuleb liita nr 1

abiseadmete katteks nr 2

ülaltoodud tabelis esitatud väärtusele, kW nr 3

Võimsuse parandustegur

Korrigeeritud pidurdusjõud, kW (ventilaatoriga / ilma ventilaatorita (3))

Ventilaatori võimsus, kW (maha arvestada, kui ventilaatorit pole paigaldatud)

Kasulik võimsus, kW

Kasulik pöördemoment, Nm

Kütuse korrigeeritud erikulu g/(kWh) (4)

Jahutusvedeliku temperatuur väljundpunktis, K

Määrdeõli temperatuur t mõõtepunktis, K

Õhutemperatuur pärast ülelaadurit, K (5)

Kütuse temperatuur pritsepumba sisselaskeavas, K

Õhutemperatuur pärast õhu vahejahutit, K (5)

Rõhk pärast ülelaadurit, kPa (5)

Rõhk pärast vahejahutit, kPa

---

(1)  Mittevajalik läbi kriipsutada.

(2)  Kasuliku võimsuse ja kasuliku pöördemomendi iseloomulikud kõverad väljendatakse mootori pöörlemissageduse funktsioonina.

(3)  Vastavalt vajadusele läbi kriipsutada.

(4)  Arvutatakse survesüütega mootori ja sädesüütega mootori kasuliku võimsuse abil; viimase puhul korrutatakse see võimsuse parandusteguriga.

(5)  Mittevajalik läbi kriipsutada.

---

6. LISA

ELEKTRILISTE JÕUÜLEKANDESEADMETE KASULIKU VÕIMSUSE JA 30 MINUTI MAKSIMUMVÕIMSUSE MÕÕTMISE MEETOD

1.   NEED NÕUDED KEHTIVAD PUHTELEKTRILISTE MAANTEESÕIDUKITE LIIKUMAPANEMISEKS KASUTATAVATE ELEKTRILISTE JÕUÜLEKANDESEADMETE SUURIMA KASULIKU VÕIMSUSE JA 30 MINUTI MAKSIMUMVÕIMSUSE MÕÕTMISE PUHUL.

2.   KATSETINGIMUSED

2.1.   Jõuülekandeseade peab olema vastavalt tootja soovitustele sisse sõidetud.

2.2.   Kui võimsust saab mõõta üksnes jõuülekandeseadmel, millele on paigaldatud käigukast või reduktor, tuleb arvesse võtta kasutegurit.

2.3.   Abiseadmed

2.3.1.   Paigaldatavad abiseadmed

Katse ajaks paigaldatakse jõuülekandeseadme ettenähtud rakenduses toimimiseks vajalikud abiseadmed (loetletud tabelis 1) samas asendis kui sõidukis.

2.3.2.   Eemaldatavad abiseadmed

Katse ajaks eemaldatakse abiseadmed, mis on vajalikud sõiduki korralikuks töötamiseks ja mida võib paigaldada mootorile. Näitena on esitatud järgmine mittetäielik loetelu:

pidurite õhukompressor, roolivõimendi kompressor, vedrustuse kompressor, kliimaseade jms.

Kui abiseadmeid ei saa eemaldada, võib nende koormuseta kasutatava võimsuse kindlaks määrata ja liita mõõdetud võimsusele.

Tabel 1

Elektriliste jõuülekandeseadmete kasuliku võimsuse ja 30 minuti maksimumvõimsuse kindlaksmääramiseks tehtava katse ajaks paigaldatavad abiseadmed

(„Standardvarustus” – tootja poolt konkreetse rakenduse tarbeks ette nähtud seadmed).

| Nr | Abiseadmed | Paigaldatakse kasuliku võimsuse ja 30 minuti maksimumvõimsuse katse ajaks |
| --- | --- | --- |
| 1 | Alalispinge allikas | Pingelangus katse ajal alla 5 % |
| 2 | Kiirusevariaator ja juhtseadis | Jah: standardvarustus |
| 3 | Vedelikjahutus | |
| Mootorikapott
  Kapoti õhuava | Ei |
| Radiaator (1)
   (2)

  Ventilaator
  Ventilaatorikate
  Pump
  Termostaat (3) | Jah: standardvarustus |
| Õhkjahutus | |
| Õhufilter
  Kate
  Puhur
  Temperatuuri reguleerimise süsteem | Jah: standardvarustus |
| 4 | Elektriseadmed | Jah: standardvarustus |
| 5 | Katsestendi abiventilaator | Jah, kui see on vajalik |

Nr

Abiseadmed

Paigaldatakse kasuliku võimsuse ja 30 minuti maksimumvõimsuse katse ajaks

1

Alalispinge allikas

Pingelangus katse ajal alla 5 %

2

Kiirusevariaator ja juhtseadis

Jah: standardvarustus

3

Vedelikjahutus

Mootorikapott

Kapoti õhuava

Ei

Radiaator (1)
   (2)

Ventilaator

Ventilaatorikate

Pump

Termostaat (3)

Jah: standardvarustus

Õhkjahutus

Õhufilter

Kate

Puhur

Temperatuuri reguleerimise süsteem

Jah: standardvarustus

4

Elektriseadmed

Jah: standardvarustus

5

Katsestendi abiventilaator

Jah, kui see on vajalik

2.4.   Seadetingimused

Seadetingimused vastavad tootja poolt mootori seeriatoodangu kohta esitatud tehnilistele andmetele, mida kasutatakse konkreetsel juhul ilma ühegi muudatuseta.

2.5.   Ülesmärgitavad andmed

2.5.1.   Kasuliku võimsuse määramise katse tegemisel on kiirendi juhtseadis reguleeritud maksimumpositsioonile.

2.5.2.   Mootor peab olema vastavalt tüübikinnituse taotleja soovitustele sisse sõidetud.

2.5.3.   Pöördemomendi ja pöörlemissageduse andmed registreeritakse korraga.

2.5.4.   Mootorist väljuva jahutusvedeliku temperatuur tuleb vajaduse korral hoida tootja poolt ette nähtud termostaadiga seataval väärtusel täpsusega ± 5 K.

Õhkjahutusega jõuülekandeseadmete korral tuleb tootja poolt ette nähtud punkti temperatuuri hoida tootja määratud piirides täpsusega + 0/– 20 K.

2.5.5.   Määrdeõli temperatuur, mida mõõdetakse karteripõhjas või õlisoojusvaheti väljalaske juures, kui see on paigaldatud, peab olema tootja määratud piirides.

2.5.6.   Vajaduse korral võib kasutada täiendavat reguleerimissüsteemi temperatuuri hoidmiseks punktides 2.5.4 ja 2.5.5 osutatud piirides.

3.   MÕÕTETÄPSUS

3.1.   Pöördemoment. ± 1 % mõõdetud pöördemomendist.

Pöördemomendi mõõtmise süsteem kalibreeritakse nii, et arvesse oleks võetud hõõrdekaod. Katse-dünamomeetri mõõteulatuse alumises pooles peab täpsus olema ± 2 % mõõdetud pöördemomendist.

3.2.   Mootori pöörlemissagedus: 0,5 % mõõdetud pöörlemissagedusest.

3.3.   Mootorisse tuleva õhu temperatuur: ± 2 K

---

(1)  Radiaator, ventilaator, ventilaatorikate, veepump ja termostaat peavad katsestendil asetsema üksteise suhtes samamoodi kui sõidukis. Jahutusvedeliku ringlust võib käivitada ainult jõuülekandeseadme veepump.

Vedeliku jahutamine võib toimuda kas jõuülekandeseadme radiaatori kaudu või välise ringluse teel, tingimusel et selle välise ringluse rõhukadu ja rõhk pumba sisselaskeava juures jäävad ligikaudu samaks kui jõuülekandeseadme jahutussüsteemis. Ribakatik, kui see on paigaldatud, peab olema avatud.

Kui ventilaatorit, radiaatorit ja katet ei saa stendikatse jaoks hõlpsasti paigaldada, määratakse radiaatori ja katte (kui seda kasutatakse) suhtes õigesse asendisse eraldi paigaldatud ventilaatori kasutatav võimsus mootori võimsuse mõõtmiseks kasutatavatel mootori pöörlemissagedustel kas standardomaduste põhjal arvutamise või katsete teel. See võimsus, mida on kohandatud standardsete atmosfääritingimuste järgi, tuleb lahutada õigest võimsusest.

(2)  Väljalülitatava või astmeliselt töötava ventilaatori või puhuri korral tehakse katse nii, et väljalülitatav ventilaator või puhur on välja lülitatud või töötab suurimal võimsusel.

(3)  Termostaadi võib paigaldada täiesti avatuna.

---

7. LISA

TOODANGU NÕUETELE VASTAVUSE KONTROLLID

1.   ÜLDTEAVE

Kõnealused nõuded on kooskõlas punkti 6 ja selle alampunktide kohaselt toodangu nõuetele vastavuse kontrollimiseks tehtava katsega.

2.   KATSEMENETLUSED

Katsemeetodid ja mõõtevahendid on sellised, nagu neid kirjeldatakse käesoleva eeskirja 5. või 6. lisas.

3.   PROOVIDE KOGUMINE

Välja tuleb valida üks jõuülekandeseade. Kui pärast punktis 5.1 osutatud katset ei peeta jõuülekandeseadet käesoleva eeskirja nõuetele vastavaks, tuleb katsed teha veel kahe jõuülekandeseadmega.

4.   MÕÕTMISKRITEERIUMID

4.1.   Sisepõlemismootori kasulik võimsus

Toodangu vastavuse kontrollimiseks tehtavate katsete käigus mõõdetakse võimsust mootori pöörlemissagedustel S1 ja S2, mis vastavad tüübikinnituses heaks kiidetud suurima võimsuse ja suurima pöördemomendi mõõtepunktile. Nimetatud kahel mootori pöörlemissagedusel, mille puhul on lubatud hälve ± 5 %, ei tohi vähemalt ühes vahemike S1 ± 5 % ja S2 ± 5 % punktis mõõdetud kasulik võimsus erineda tüübikinnitusnäitajast rohkem kui ± 5 %.

4.2.   Elektriliste jõuülekandeseadmete kasulik võimsus ja 30 minuti maksimumvõimsus

Toodangu vastavuskontrolli katsete käigus mõõdetakse võimsust mootori pöörlemissagedusel S1, mis vastab tüübikinnituses heaks kiidetud suurima võimsuse mõõtepunktile. Sellel pöörlemissagedusel ei tohi kasulik võimsus erineda tüübikinnitusnäitajast rohkem kui ± 5 %.

5.   TULEMUSTE HINDAMINE

5.1.   Kui punkti 2 kohaselt katsetatud jõuülekandeseadme kasulik võimsus ja 30 minuti maksimumvõimsus vastavad punktis 4 nõutule, loetakse toodang tüübikinnitusele vastavaks.

5.2.   Kui punktis 4 esitatud nõuded ei ole täidetud, katsetatakse samal moel kahte või enamat jõuülekandeseadet.

5.3.   Kui punktis 5.2 nimetatud teise ja/või kolmanda jõuülekandeseadme kasuliku võimsuse või 30 minuti maksimumvõimsuse näitaja ei vasta punktis 4 esitatud nõuetele, loetakse toodang käesoleva eeskirja nõuetele mittevastavaks ja rakendatakse käesoleva eeskirja punkti 7.1 sätteid.

---

8. LISA

ETALONKÜTUSED

| 1. | Veeldatud naftagaasi etalonkütuste tehnilised andmed | Kütus A | Kütus B | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koosseis: | | | ISO 7941 |
| C3 | mahuprotsenti | 30 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4 | mahuprotsenti | tasakaal | tasakaal | |
| < C3, > C4 | mahuprotsenti | maksimaalselt 2 % | maksimaalselt 2 % | |
| Olefiinid | mahuprotsenti | 9 ± 3 | 12 ± 3 | |
| Aurustusjääk | (miljondik) | maksimaalselt 50 | maksimaalselt 50 | NFM 41–015 |
| Veesisaldus | | puuduvad | puuduvad | vaatlus |
| Väävlisisaldus | miljondiku mass (*) | maksimaalselt 50 | maksimaalselt 50 | EN 24260 |
| Vesiniksulfiid | | puuduvad | puuduvad | |
| Vase korrosioon | klass | klass 1 | klass 1 | ISO 625 1 (**) |
| Lõhn | | iseloomulik | iseloomulik | |
| MON | | min 89 | min 89 | EN 589 B lisa |

1.

Veeldatud naftagaasi etalonkütuste tehnilised andmed

Kütus A

Kütus B

Katsemeetod

Koosseis:

ISO 7941

C3

mahuprotsenti

30 ± 2

85 ± 2

C4

mahuprotsenti

tasakaal

tasakaal

< C3, > C4

mahuprotsenti

maksimaalselt 2 %

maksimaalselt 2 %

Olefiinid

mahuprotsenti

9 ± 3

12 ± 3

Aurustusjääk

(miljondik)

maksimaalselt 50

maksimaalselt 50

NFM 41–015

Veesisaldus

puuduvad

puuduvad

vaatlus

Väävlisisaldus

miljondiku mass (*)

maksimaalselt 50

maksimaalselt 50

EN 24260

Vesiniksulfiid

puuduvad

puuduvad

Vase korrosioon

klass

klass 1

klass 1

ISO 625 1 (**)

Lõhn

iseloomulik

iseloomulik

MON

min 89

min 89

EN 589 B lisa

| 2. | Maagaasi etalonkütuste tehnilised andmed | G20 | G23 | G25 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koosseis: | | | |
| CH4 | mahuprotsenti | 100 | 92,5 | 86 |
| N2 | mahuprotsenti | 0 | 7,5 | 14 |
| Wobbe’i indeks (***) | MJ/m3 | 53,6 ± 2 % | 48,2 + 2 % | 43,9 ± 2 % |

2.

Maagaasi etalonkütuste tehnilised andmed

G20

G23

G25

Koosseis:

CH4

mahuprotsenti

100

92,5

86

N2

mahuprotsenti

0

7,5

14

Wobbe’i indeks (***)

MJ/m3

53,6 ± 2 %

48,2 + 2 %

43,9 ± 2 %

Segude koosseisu kuuluvad gaasid peavad olema vähemalt järgmise puhtusastmega:

N2
  : 99 %

CH4
  : 95 % kusjuures vesiniku-, süsinikmonooksiidi- ja hapnikusisaldus on alla 1 % ning lämmastiku ja süsinikdioksiidi kogusisaldus alla 2 %.

Wobbe’i indeks on gaasi mahuühiku kohta mõõdetud kütteväärtuse ja gaasi suhtelise tiheduse ruutjuure suhe samades võrdlustingimustes:

Formula

ning

| Hgas | = | kütuse kütteväärtus (MJ/m3) |
| --- | --- | --- |
| ρair | = | õhu tihedus temperatuuril 0 °C |
| ρgas | = | kütuse tihedus temperatuuril 0 °C |

Hgas

=

kütuse kütteväärtus (MJ/m3)

ρair

=

õhu tihedus temperatuuril 0 °C

ρgas

=

kütuse tihedus temperatuuril 0 °C

Wobbe’i indeksit väljendatakse bruto- või netoväärtusena olenevalt sellest, kas kasutatakse ülemist või alumist kütteväärtust.

---

(*)  Väärtus määratakse standardtingimustes (293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa).

(**)  See meetod ei võimalda söövitavate ainete esinemist täpselt määrata, juhul kui proov sisaldab korrosiooniinhibiitoreid või muid kemikaale, mis vähendavad proovi korrosiooni vaseribal. Seepärast on keelatud lisada selliseid aineid ainuüksi selleks, et mõjutada katsetulemusi.

(***)  Arvutus põhineb brutokütteväärtusel ja temperatuuril 0 °C.

---

| 7.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/91 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/91

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 uusimast versioonist, mis on kättesaadav Internetis aadressil

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 115 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse järgmiste lisasüsteemide tüübikinnitust:

| I. | mootorsõidukitele paigaldatavad veeldatud naftagaasi lisasüsteemid veeldatud naftagaasi (LPG) kasutamiseks kütusena |
| --- | --- |

I.

mootorsõidukitele paigaldatavad veeldatud naftagaasi lisasüsteemid veeldatud naftagaasi (LPG) kasutamiseks kütusena

| II. | mootorsõidukitele paigaldatavad surumaagaasi lisasüsteemid surumaagaasi (CNG) kasutamiseks kütusena |
| --- | --- |

II.

mootorsõidukitele paigaldatavad surumaagaasi lisasüsteemid surumaagaasi (CNG) kasutamiseks kütusena

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni

eeskirja algversiooni 6. täiendus – jõustumise kuupäev: 10. juuni 2014

EESKIRI

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Märgised |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tüübikinnituse andmine |
| --- | --- |

5.

| 6. | Lisasüsteemidega seotud tehniline kirjeldus |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kasutusjuhendid |
| --- | --- |

7.

| 8. | Lisasüsteemi tüübikinnituse muutmine ja laiendamine |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tootmise vastavus nõuetele |
| --- | --- |

9.

| 10. | Karistused tootmise mittevastavuse korral |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutava tehnilise teenistuse ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

12.

LISAD

| 1A | Teatis veeldatud naftagaasi lisaseadmete tüübikinnituse andmise, laiendamise või selle andmisest keeldumise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta vastavalt eeskirjale nr 115 |
| --- | --- |

1A

| 1B | Teatis surumaagaasi lisaseadmete tüübikinnituse andmise, laiendamise, selle andmisest keeldumise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta vastavalt eeskirjale nr 115 |
| --- | --- |

1B

| 2A | Veeldatud naftagaasi lisasüsteemi tüübikinnitustähise kujundus |
| --- | --- |

2A

| 2B | Surumaagaasi lisasüsteemi tüübikinnitustähise kujundus |
| --- | --- |

2B

| 3A | Sõidukile paigaldatud veeldatud naftagaasi lisasüsteemi tüübikinnituseks vajalike andmete täielik loend |
| --- | --- |

3A

| 3B | Sõidukile paigaldatud surumaagaasi lisasüsteemi tüübikinnituseks vajalike andmete täielik loend |
| --- | --- |

3B

| 4 | Sõidukitele paigaldatud surumaagaasi / veeldatud naftagaasi süsteemide lekkimise katsemenetluse kirjeldus |
| --- | --- |

4

| 5 | Veeldatud naftagaasi ja surumaagaasi mahuti(te) kinnitamisega seotud ettekirjutused |
| --- | --- |

5

| 6A | Otsesissepritsega bensiinimootoriga kahekütuselised sõidukid – veeldatud naftagaasi energiateguri arvutamine |
| --- | --- |

6A

| 6B | Otsesissepritsega bensiinimootoriga kahekütuselised sõidukid – surumaagaasi energiateguri arvutamine |
| --- | --- |

6B

1.   REGULEERIMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse järgmise suhtes.

| 1.1. | I osa. | : | Mootorsõidukitele paigaldatavad veeldatud naftagaasi lisasüsteemid veeldatud naftagaasi kasutamiseks kütusena. |
| --- | --- | --- | --- |
| II osa. | : | Mootorsõidukitele paigaldatavad surumaagaasi lisasüsteemid surumaagaasi kasutamiseks kütusena. |

1.1.

I osa.

:

Mootorsõidukitele paigaldatavad veeldatud naftagaasi lisasüsteemid veeldatud naftagaasi kasutamiseks kütusena.

II osa.

:

Mootorsõidukitele paigaldatavad surumaagaasi lisasüsteemid surumaagaasi kasutamiseks kütusena.

| 1.2. | Käesolevat eeskirja kohaldatakse juhul, kui lisasüsteemide tootja säilitab tüübikinnituse saanud konkreetse sõidukitüüpkonna kogu süsteemi algsed omadused. |
| --- | --- |

1.2.

Käesolevat eeskirja kohaldatakse juhul, kui lisasüsteemide tootja säilitab tüübikinnituse saanud konkreetse sõidukitüüpkonna kogu süsteemi algsed omadused.

| 1.3. | Käesolevat eeskirja ei kohaldata protseduuride, kontrollide ja ülevaatuste suhtes, mille eesmärk on kontrollida lisasüsteemide nõuetekohast paigaldamist sõidukitele, kuna kõnealune küsimus kuulub selle kokkuleppeosalise pädevusalasse, kus sõiduk on registreeritud. |
| --- | --- |

1.3.

Käesolevat eeskirja ei kohaldata protseduuride, kontrollide ja ülevaatuste suhtes, mille eesmärk on kontrollida lisasüsteemide nõuetekohast paigaldamist sõidukitele, kuna kõnealune küsimus kuulub selle kokkuleppeosalise pädevusalasse, kus sõiduk on registreeritud.

| 1.4. | Käesolevat eeskirja kohaldatakse lisasüsteemide suhtes, mis on ette nähtud paigaldamiseks M- ja N-kategooria (1) sõidukitele, välja arvatud:






  a) | vastavalt eeskirja nr 83 muudatuste 00- või 01- või 02- või 03- või 04-seeriale tüübikinnituse saanud sõidukid; |
| --- | --- | --- |

1.4.

Käesolevat eeskirja kohaldatakse lisasüsteemide suhtes, mis on ette nähtud paigaldamiseks M- ja N-kategooria (1) sõidukitele, välja arvatud:

a)

vastavalt eeskirja nr 83 muudatuste 00- või 01- või 02- või 03- või 04-seeriale tüübikinnituse saanud sõidukid;

| b) | vastavalt eeskirja nr 49 muudatuste 00- või 01- või 02- või 03-seeriale tüübikinnituse saanud sõidukid; |
| --- | --- |

b)

vastavalt eeskirja nr 49 muudatuste 00- või 01- või 02- või 03-seeriale tüübikinnituse saanud sõidukid;

| c) | vastavalt nõukogu direktiivile 70/220/EMÜ (2) kuni Euroopa Parlamendi ja nõukogu muutmisdirektiivini 96/69/EÜ (3) (kaasa arvatud) tüübikinnituse saanud sõidukid; |
| --- | --- |

c)

vastavalt nõukogu direktiivile 70/220/EMÜ (2) kuni Euroopa Parlamendi ja nõukogu muutmisdirektiivini 96/69/EÜ (3) (kaasa arvatud) tüübikinnituse saanud sõidukid;

| d) | vastavalt nõukogu direktiivile 88/77/EMÜ (4) kuni Euroopa Parlamendi ja nõukogu muutmisdirektiivini 96/1/EÜ (5) (kaasa arvatud) tüübikinnituse saanud sõidukid. |
| --- | --- |

d)

vastavalt nõukogu direktiivile 88/77/EMÜ (4) kuni Euroopa Parlamendi ja nõukogu muutmisdirektiivini 96/1/EÜ (5) (kaasa arvatud) tüübikinnituse saanud sõidukid.

| 1.5. | Nõuded erinevate kategooriate (M1, N1 või muud) kohta on määratletud 2.–7. punktis (6).
  Kui lisasüsteem on sõidukisse paigaldatud, peab muudetud sõiduk vastama kõikidele eeskirja sätetele, mille kohta on tüübikinnitus esialgselt antud. |
| --- | --- |

1.5.

Nõuded erinevate kategooriate (M1, N1 või muud) kohta on määratletud 2.–7. punktis (6).

Kui lisasüsteem on sõidukisse paigaldatud, peab muudetud sõiduk vastama kõikidele eeskirja sätetele, mille kohta on tüübikinnitus esialgselt antud.

2.   MÕISTED

| 2.1. | „Veeldatud naftagaasi või surumaagaasi lisasüsteemile tüübikinnituse andmine” – tüübikinnituse andmine lisasüsteemile, mis paigaldatakse mootorsõidukile veeldatud naftagaasi või surumaagaasi kasutamiseks.






  2.1.1. | Tüübikinnitusega konkreetne veeldatud naftagaasi lisasüsteem võib koosneda mitmest komponendist, mis on liigitatud ja kinnitatud vastavalt eeskirja nr 67 muudatuste 01-seeria esimesele osale ja konkreetse sõiduki kasutusjuhendile. |
| --- | --- | --- |

2.1.

„Veeldatud naftagaasi või surumaagaasi lisasüsteemile tüübikinnituse andmine” – tüübikinnituse andmine lisasüsteemile, mis paigaldatakse mootorsõidukile veeldatud naftagaasi või surumaagaasi kasutamiseks.

2.1.1.

Tüübikinnitusega konkreetne veeldatud naftagaasi lisasüsteem võib koosneda mitmest komponendist, mis on liigitatud ja kinnitatud vastavalt eeskirja nr 67 muudatuste 01-seeria esimesele osale ja konkreetse sõiduki kasutusjuhendile.

| 2.1.2. | Tüübikinnitusega konkreetne surumaagaasi lisasüsteem võib koosneda mitmest komponendist, mis on liigitatud ja kinnitatud vastavalt eeskirja nr 110 esimesele osale ja konkreetse sõiduki kasutusjuhendile. |
| --- | --- |

2.1.2.

Tüübikinnitusega konkreetne surumaagaasi lisasüsteem võib koosneda mitmest komponendist, mis on liigitatud ja kinnitatud vastavalt eeskirja nr 110 esimesele osale ja konkreetse sõiduki kasutusjuhendile.

| 2.1.3. | „Sõidukit peetakse ühekütuseliseks” juhul, kui see on pärast lisasüsteemi paigaldamist ette nähtud töötamiseks eelkõige veeldatud naftagaasi või surumaagaasiga, kuid sellel võib endiselt olla erakorraliseks otstarbeks olemas bensiinisüsteem, mille bensiinipaak ei mahuta rohkem kui 15 liitrit. |
| --- | --- |

2.1.3.

„Sõidukit peetakse ühekütuseliseks” juhul, kui see on pärast lisasüsteemi paigaldamist ette nähtud töötamiseks eelkõige veeldatud naftagaasi või surumaagaasiga, kuid sellel võib endiselt olla erakorraliseks otstarbeks olemas bensiinisüsteem, mille bensiinipaak ei mahuta rohkem kui 15 liitrit.

| 2.1.4. | „Sõidukit peetakse kahekütuseliseks” juhul, kui see on pärast lisasüsteemi paigaldamist varustatud gaasimahuti ja üle 15 liitri mahutava eraldi bensiinimahutiga ning on ette nähtud töötamiseks korraga üksnes ühe kütusega. Mõlema kütuse samaaegne kasutamine on piiratud koguse või kestusega. |
| --- | --- |

2.1.4.

„Sõidukit peetakse kahekütuseliseks” juhul, kui see on pärast lisasüsteemi paigaldamist varustatud gaasimahuti ja üle 15 liitri mahutava eraldi bensiinimahutiga ning on ette nähtud töötamiseks korraga üksnes ühe kütusega. Mõlema kütuse samaaegne kasutamine on piiratud koguse või kestusega.

| 2.1.5. | „Ülem-alluv-süsteem” – lisasüsteem, kus veeldatud naftagaasi elektrooniline juhtarvuti (eküüd) või surumaagaasi elektrooniline juhtarvuti suudab teisendada bensiini elektroonilise juhtarvuti juhtimisstrateegia veeldatud naftagaasi või surumaagaasi kasutamiseks vajalikule kujule. |
| --- | --- |

2.1.5.

„Ülem-alluv-süsteem” – lisasüsteem, kus veeldatud naftagaasi elektrooniline juhtarvuti (eküüd) või surumaagaasi elektrooniline juhtarvuti suudab teisendada bensiini elektroonilise juhtarvuti juhtimisstrateegia veeldatud naftagaasi või surumaagaasi kasutamiseks vajalikule kujule.

| 2.1.6. | „Originaalsõiduk” – sõiduk enne lisasüsteemi paigaldamist. |
| --- | --- |

2.1.6.

„Originaalsõiduk” – sõiduk enne lisasüsteemi paigaldamist.

| 2.2. | „Tüübikinnitusega konkreetne veeldatud naftagaasi või surumaagaasi lisasüsteem” – süsteem, mis ei erine järgmiste tunnuste poolest:






  2.2.1. | lisasüsteemi tootja (vastutab tüübikinnituse taotlemise eest); |
| --- | --- | --- |

2.2.

„Tüübikinnitusega konkreetne veeldatud naftagaasi või surumaagaasi lisasüsteem” – süsteem, mis ei erine järgmiste tunnuste poolest:

2.2.1.

lisasüsteemi tootja (vastutab tüübikinnituse taotlemise eest);

| 2.2.2. | sama tootja rõhuregulaatori/aurusti tüüp; |
| --- | --- |

2.2.2.

sama tootja rõhuregulaatori/aurusti tüüp;

| 2.2.3. | sama tootja gaaskütuseseadme tüüp (st induktsioonsegaja, sissepritseseade, ühe- või mitmepunktiline auru- või vedelikusissepritsesüsteem); |
| --- | --- |

2.2.3.

sama tootja gaaskütuseseadme tüüp (st induktsioonsegaja, sissepritseseade, ühe- või mitmepunktiline auru- või vedelikusissepritsesüsteem);

| 2.2.4. | andurite ja ajamite komplekti tüübid; |
| --- | --- |

2.2.4.

andurite ja ajamite komplekti tüübid;

| 2.2.5. | kütusemahuti tüüp (st käivitamine veeldatud naftagaasiga (vedelal kujul) / aururõhk, käivitamine veeldatud naftagaasiga (auru kujul), käivitamine veeldatud naftagaasiga (vedelal kujul) / survestamine pumbaga, käivitamine rõhu all oleva surumaagaasiga), ohutusseadmed ja kütusemahuti tarvikud, nagu on nõutud eeskirja nr 67 muudatuste 01-seerias või vajaduse korral eeskirjas nr 110 (st kaitseklapp); |
| --- | --- |

2.2.5.

kütusemahuti tüüp (st käivitamine veeldatud naftagaasiga (vedelal kujul) / aururõhk, käivitamine veeldatud naftagaasiga (auru kujul), käivitamine veeldatud naftagaasiga (vedelal kujul) / survestamine pumbaga, käivitamine rõhu all oleva surumaagaasiga), ohutusseadmed ja kütusemahuti tarvikud, nagu on nõutud eeskirja nr 67 muudatuste 01-seerias või vajaduse korral eeskirjas nr 110 (st kaitseklapp);

| 2.2.6. | kütusemahuti paigaldamise seadmed;

  Märkus. Seoses eespool esitatud punktidega 2.2.4, 2.2.5 ja 2.2.6 saab lisasüsteemi tootja lisada paigaldusjuhendisse vahetatavate objektidena muid tüübikinnitusega hõlmatud komponente (vt punkt 7). |
| --- | --- |

2.2.6.

kütusemahuti paigaldamise seadmed;

Märkus. Seoses eespool esitatud punktidega 2.2.4, 2.2.5 ja 2.2.6 saab lisasüsteemi tootja lisada paigaldusjuhendisse vahetatavate objektidena muid tüübikinnitusega hõlmatud komponente (vt punkt 7).

| 2.2.7. | sama tootja elektroonilise juhtarvuti tüüp; |
| --- | --- |

2.2.7.

sama tootja elektroonilise juhtarvuti tüüp;

| 2.2.8. | tarkvara üldpõhimõtted ja juhtimisstrateegia; |
| --- | --- |

2.2.8.

tarkvara üldpõhimõtted ja juhtimisstrateegia;

| 2.2.9. | paigaldusjuhend (vt punkt 7); |
| --- | --- |

2.2.9.

paigaldusjuhend (vt punkt 7);

| 2.2.10. | lõppkasutaja juhend (vt punkt 7). |
| --- | --- |

2.2.10.

lõppkasutaja juhend (vt punkt 7).

| 2.3. | „Süsteemi tootja” – organisatsioon, kes vastutab veeldatud naftagaasi ja surumaagaasi lisasüsteemide tootmistehnika eest ja suudab tõendada, et tal on lisasüsteemi tootmise kvaliteedihindamise ja vastavuse saavutamiseks olemas vajalikud vahendid. |
| --- | --- |

2.3.

„Süsteemi tootja” – organisatsioon, kes vastutab veeldatud naftagaasi ja surumaagaasi lisasüsteemide tootmistehnika eest ja suudab tõendada, et tal on lisasüsteemi tootmise kvaliteedihindamise ja vastavuse saavutamiseks olemas vajalikud vahendid.

| 2.4. | „Paigaldaja” – organisatsioon, kes vastutab tüübikinnituse saanud veeldatud naftagaasi või surumaagaasi lisasüsteemi nõuetekohase ja ohutu paigaldamistehnika eest kooskõlas käesoleva eeskirja asjaomaste punktidega 6.1.1.3 ja 6.2.1.3 (7). |
| --- | --- |

2.4.

„Paigaldaja” – organisatsioon, kes vastutab tüübikinnituse saanud veeldatud naftagaasi või surumaagaasi lisasüsteemi nõuetekohase ja ohutu paigaldamistehnika eest kooskõlas käesoleva eeskirja asjaomaste punktidega 6.1.1.3 ja 6.2.1.3 (7).

| 2.5. | Käesoleva eeskirja kohaldamisel tähendab „algsõiduk” veeldatud naftagaasi või surumaagaasi süsteemiga varustatud sõidukit, mis valitakse välja käesoleva eeskirja nõuetele vastavuse demonstreerimiseks ja mis on tüüpkonna muude sõidukite etalonsõiduk.






  2.5.1. | Vastavalt käesolevale eeskirjale on „tüüpkonda kuuluv sõiduk” sõiduk, millel on algsõiduki järgmised olulised omadused.
  Tüüpkonna määratlus põhineb originaalsõiduki omadustel.






  2.5.1.1. | a) | Selle on valmistanud sama sõidukitootja. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.5.

Käesoleva eeskirja kohaldamisel tähendab „algsõiduk” veeldatud naftagaasi või surumaagaasi süsteemiga varustatud sõidukit, mis valitakse välja käesoleva eeskirja nõuetele vastavuse demonstreerimiseks ja mis on tüüpkonna muude sõidukite etalonsõiduk.

2.5.1.

Vastavalt käesolevale eeskirjale on „tüüpkonda kuuluv sõiduk” sõiduk, millel on algsõiduki järgmised olulised omadused.

Tüüpkonna määratlus põhineb originaalsõiduki omadustel.

2.5.1.1.

a)

Selle on valmistanud sama sõidukitootja.

| b) | See on liigitatud samasse kategooriasse: kas M1 või M2 või M3 või N1 või N2 või N3. I klassi M1- and N1-kategooria alla liigituvad sõidukid võivad kuuluda samasse tüüpkonda. |
| --- | --- |

b)

See on liigitatud samasse kategooriasse: kas M1 või M2 või M3 või N1 või N2 või N3. I klassi M1- and N1-kategooria alla liigituvad sõidukid võivad kuuluda samasse tüüpkonda.

| c) | Selle suhtes kehtivad samad heitkoguste piirnormid või need, mis on kohaldatava eeskirja varasemates muudatuste seeriates kindlaks määratud. |
| --- | --- |

c)

Selle suhtes kehtivad samad heitkoguste piirnormid või need, mis on kohaldatava eeskirja varasemates muudatuste seeriates kindlaks määratud.

| d) | Kui gaaskütusesüsteemis määratakse mootorisse juhitav kütusehulk kindlaks tsentraalselt kogu mootori jaoks, siis selle kinnitatud efektiivvõimsuse kordaja on 0,7–1,15 võrreldes algsõiduki mootori efektiivvõimsusega. Kui gaaskütusesüsteemis määratakse mootorisse juhitav kütusehulk kindlaks eraldi iga silindri kohta, siis selle kinnitatud efektiivvõimsuse kordaja silindri kohta on 0,7–1,15 võrreldes algsõiduki mootori efektiivvõimsusega. |
| --- | --- |

d)

Kui gaaskütusesüsteemis määratakse mootorisse juhitav kütusehulk kindlaks tsentraalselt kogu mootori jaoks, siis selle kinnitatud efektiivvõimsuse kordaja on 0,7–1,15 võrreldes algsõiduki mootori efektiivvõimsusega. Kui gaaskütusesüsteemis määratakse mootorisse juhitav kütusehulk kindlaks eraldi iga silindri kohta, siis selle kinnitatud efektiivvõimsuse kordaja silindri kohta on 0,7–1,15 võrreldes algsõiduki mootori efektiivvõimsusega.

| e) | Kütusetoide ja põlemisprotsess (kütuse sissepritse: otsene või kaudne, ühepunktiline või mitmepunktiline). |
| --- | --- |

e)

Kütusetoide ja põlemisprotsess (kütuse sissepritse: otsene või kaudne, ühepunktiline või mitmepunktiline).

| f) | Sellel on sama saasteneutraliseerimissüsteem:






  i) | sama tüüpi katalüsaator, kui see on olemas (kolmeastmeline katalüsaator, oksüdatsioonikatalüsaator, lämmastikoksiide redutseeriv katalüsaator); |
| --- | --- | --- |

f)

Sellel on sama saasteneutraliseerimissüsteem:

i)

sama tüüpi katalüsaator, kui see on olemas (kolmeastmeline katalüsaator, oksüdatsioonikatalüsaator, lämmastikoksiide redutseeriv katalüsaator);

| ii) | õhu sissepuhe (olemas või mitte); |
| --- | --- |

ii)

õhu sissepuhe (olemas või mitte);

| iii) | heitgaasitagastus (EGR) (olemas või mitte). |
| --- | --- |

iii)

heitgaasitagastus (EGR) (olemas või mitte).

Kui katsetatav sõiduk ei olnud varustatud õhu sissepuhke või heitgaasitagastusega, on lubatud kasutada nimetatud seadmetega varustatud mootoreid.

| 2.5.1.2. | Punkti 2.5.1.1 alapunktis a esitatud nõude kohaselt võib sõidukitüüpkond hõlmata ka muude tootjate valmistatud sõidukeid juhul, kui tüübikinnitusasutusele on võimalik tõendada, et kasutatakse sama mootoritüüpi ja heitekontrollistrateegiat. |
| --- | --- |

2.5.1.2.

Punkti 2.5.1.1 alapunktis a esitatud nõude kohaselt võib sõidukitüüpkond hõlmata ka muude tootjate valmistatud sõidukeid juhul, kui tüübikinnitusasutusele on võimalik tõendada, et kasutatakse sama mootoritüüpi ja heitekontrollistrateegiat.

| 2.5.1.3. | Seoses punkti 2.5.1.1 alapunktis d esitatud nõudega:






  a) | kui kogu mootorit hõlmava tsentraalse kütusejuhtimisega sõidukite katsetamisel selgub, et kaks gaasiküttega sõidukit võiksid kuuluda samasse tüüpkonda kõigi tunnuste poolest peale kinnitatud efektiivvõimsuse, mille tähised on vastavalt P1 ja P2 (P1 < P2), ning mõlemaid katsetatakse nii, nagu need oleksid algsõidukid, loetakse tüüpkonda kuuluvaks kõik sõidukid, mille kinnitatud efektiivvõimsus jääb vahemikku 0,7*P1 kuni 1,15*P2. |
| --- | --- | --- |

2.5.1.3.

Seoses punkti 2.5.1.1 alapunktis d esitatud nõudega:

a)

kui kogu mootorit hõlmava tsentraalse kütusejuhtimisega sõidukite katsetamisel selgub, et kaks gaasiküttega sõidukit võiksid kuuluda samasse tüüpkonda kõigi tunnuste poolest peale kinnitatud efektiivvõimsuse, mille tähised on vastavalt P1 ja P2 (P1 < P2), ning mõlemaid katsetatakse nii, nagu need oleksid algsõidukid, loetakse tüüpkonda kuuluvaks kõik sõidukid, mille kinnitatud efektiivvõimsus jääb vahemikku 0,7*P1 kuni 1,15*P2.

| b) | Kui eraldi silindripõhise kütusejuhtimisega sõidukite katsetamisel selgub, et kaks gaasiküttega sõidukit võiksid kuuluda samasse tüüpkonda kõigi tunnuste poolest peale kinnitatud efektiivvõimsuse, mille tähised on vastavalt P1 ja P2 (P1 < P2), ning mõlemaid katsetatakse nii, nagu need oleksid algsõidukid, loetakse tüüpkonda kuuluvaks kõik sõidukid, mille kinnitatud efektiivvõimsus jääb vahemikku 0,7*P1 kuni 1,15*P2. |
| --- | --- |

b)

Kui eraldi silindripõhise kütusejuhtimisega sõidukite katsetamisel selgub, et kaks gaasiküttega sõidukit võiksid kuuluda samasse tüüpkonda kõigi tunnuste poolest peale kinnitatud efektiivvõimsuse, mille tähised on vastavalt P1 ja P2 (P1 < P2), ning mõlemaid katsetatakse nii, nagu need oleksid algsõidukid, loetakse tüüpkonda kuuluvaks kõik sõidukid, mille kinnitatud efektiivvõimsus jääb vahemikku 0,7*P1 kuni 1,15*P2.

| 2.5.1.4. | Seoses punkti 2.5.1.1 alapunktis f esitatud nõudega sätestatakse, et punktis 2.1.6 määratletud ülem-alluv-süsteemi puhul peetakse tüüpkonda kuulumist kehtivaks sõltumata õhu sissepuhke või heitgaasitagastuse olemasolust. |
| --- | --- |

2.5.1.4.

Seoses punkti 2.5.1.1 alapunktis f esitatud nõudega sätestatakse, et punktis 2.1.6 määratletud ülem-alluv-süsteemi puhul peetakse tüüpkonda kuulumist kehtivaks sõltumata õhu sissepuhke või heitgaasitagastuse olemasolust.

| 2.6. | Veeldatud naftagaasi lisasüsteemi komponentide mõisted on esitatud eeskirja nr 67 muudatuste 01-seerias. |
| --- | --- |

2.6.

Veeldatud naftagaasi lisasüsteemi komponentide mõisted on esitatud eeskirja nr 67 muudatuste 01-seerias.

| 2.7. | Surumaagaasi lisasüsteemi komponentide mõisted on esitatud eeskirjas nr 110. |
| --- | --- |

2.7.

Surumaagaasi lisasüsteemi komponentide mõisted on esitatud eeskirjas nr 110.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 3.1. | Konkreetse lisasüsteemi tüübikinnitustaotluse esitab tootja või tootja nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.1.

Konkreetse lisasüsteemi tüübikinnitustaotluse esitab tootja või tootja nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 3.2. | Taotlusele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised andmed:






  3.2.1. | kõiki asjakohaseid üksikasju sisaldav lisasüsteemi kirjeldus, sh tüübikinnitusnumbrid iga komponendi kohta, millele on veeldatud naftagaasi süsteemi puhul osutatud käesoleva eeskirja lisas 3A ja surumaagaasi süsteemi puhul lisas 3B; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Taotlusele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised andmed:

3.2.1.

kõiki asjakohaseid üksikasju sisaldav lisasüsteemi kirjeldus, sh tüübikinnitusnumbrid iga komponendi kohta, millele on veeldatud naftagaasi süsteemi puhul osutatud käesoleva eeskirja lisas 3A ja surumaagaasi süsteemi puhul lisas 3B;

| 3.2.2. | kirjeldus algsõiduki(te) kohta, millel käesolevas eeskirjas esitatud nõudeid hakatakse katsetama; |
| --- | --- |

3.2.2.

kirjeldus algsõiduki(te) kohta, millel käesolevas eeskirjas esitatud nõudeid hakatakse katsetama;

| 3.2.3. | kõigi originaal-algsõidukil tehtud muudatuste kirjeldus; üksnes kahekütuselise konfiguratsiooni puhul; |
| --- | --- |

3.2.3.

kõigi originaal-algsõidukil tehtud muudatuste kirjeldus; üksnes kahekütuselise konfiguratsiooni puhul;

| 3.2.4. | käesoleva eeskirja 6. punktis kehtestatud spetsifikatsioonidele vastavuse kontroll; |
| --- | --- |

3.2.4.

käesoleva eeskirja 6. punktis kehtestatud spetsifikatsioonidele vastavuse kontroll;

| 3.2.5. | juhul kui see on vajalik allpool esitatud punkti 5.2 kohaldamiseks, teatis tüübikinnituse saamiseks esitatavast erineva algsõiduki lisasüsteemi kinnitamise kohta, millega tõendatakse, et lisasüsteem on kinnitatud eespool punktis 2.1.5 määratletud ülem-alluv-süsteemina. |
| --- | --- |

3.2.5.

juhul kui see on vajalik allpool esitatud punkti 5.2 kohaldamiseks, teatis tüübikinnituse saamiseks esitatavast erineva algsõiduki lisasüsteemi kinnitamise kohta, millega tõendatakse, et lisasüsteem on kinnitatud eespool punktis 2.1.5 määratletud ülem-alluv-süsteemina.

| 3.3. | Kasutusjuhend(id) lisasüsteemi algsõiduki(te)le paigaldamise kohta. |
| --- | --- |

3.3.

Kasutusjuhend(id) lisasüsteemi algsõiduki(te)le paigaldamise kohta.

| 3.4. | Lõppkasutaja juhend. |
| --- | --- |

3.4.

Lõppkasutaja juhend.

| 3.5. | Nõuetekohaselt algsõiduki(te)le paigaldatud konkreetse lisasüsteemi näidis. |
| --- | --- |

3.5.

Nõuetekohaselt algsõiduki(te)le paigaldatud konkreetse lisasüsteemi näidis.

4.   MÄRGISED

| 4.1. | Tüübikinnituse taotlemiseks esitatud konkreetse lisasüsteemi näidis(t)ele lisatakse lisas 2A ja 2B osutatud silt, millele on kantud lisasüsteemi tootja kaubanduslik nimetus või kaubamärk ja lisasüsteemi tüüp. |
| --- | --- |

4.1.

Tüübikinnituse taotlemiseks esitatud konkreetse lisasüsteemi näidis(t)ele lisatakse lisas 2A ja 2B osutatud silt, millele on kantud lisasüsteemi tootja kaubanduslik nimetus või kaubamärk ja lisasüsteemi tüüp.

| 4.2. | Kõik käesoleva eeskirja 2. punktis määratletud samasse tüüpkonda kuuluvatele sõidukitele paigaldatud lisasüsteemid märgistatakse sildiga, millel on kirjas tüübikinnitusnumber ja tehnilised andmed, nagu on nõutud lisades 2A ja 2B. Silt peab olema püsivalt kinnitatud sõiduki kere külge ja see peab olema selgesti loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

4.2.

Kõik käesoleva eeskirja 2. punktis määratletud samasse tüüpkonda kuuluvatele sõidukitele paigaldatud lisasüsteemid märgistatakse sildiga, millel on kirjas tüübikinnitusnumber ja tehnilised andmed, nagu on nõutud lisades 2A ja 2B. Silt peab olema püsivalt kinnitatud sõiduki kere külge ja see peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

5.   TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

| 5.1. | Kui tüübikinnituse taotlemiseks esitatud lisasüsteemi näidis vastab käesoleva eeskirja 6. punktis esitatud nõuetele, antakse lisasüsteemile tüübikinnitus. |
| --- | --- |

5.1.

Kui tüübikinnituse taotlemiseks esitatud lisasüsteemi näidis vastab käesoleva eeskirja 6. punktis esitatud nõuetele, antakse lisasüsteemile tüübikinnitus.

| 5.2. | Lisasüsteemid, mis on juba saanud tüübikinnituse ülem-alluv-süsteemina vähemalt ühel algsõidukil, ei pea olema kooskõlas käesoleva eeskirja punktidega 6.1.4.4.2.1 või 6.2.4.4.2.1. |
| --- | --- |

5.2.

Lisasüsteemid, mis on juba saanud tüübikinnituse ülem-alluv-süsteemina vähemalt ühel algsõidukil, ei pea olema kooskõlas käesoleva eeskirja punktidega 6.1.4.4.2.1 või 6.2.4.4.2.1.

| 5.3. | Tüübikinnitusnumber määratakse kõikidele kinnitatud lisasüsteemi tüüpidele. Selle kaks esimest numbrit (praegu 00 vastavalt eeskirja algkujule) osutavad kinnituse andmise ajaks käesolevasse direktiivi viimati tehtud peamisi tehnilisi muudatusi hõlmavale muudatuste seeriale. Sama kokkuleppeosaline ei või anda sama tüübikinnituse numbrit teisele lisasüsteemi tüübile. |
| --- | --- |

5.3.

Tüübikinnitusnumber määratakse kõikidele kinnitatud lisasüsteemi tüüpidele. Selle kaks esimest numbrit (praegu 00 vastavalt eeskirja algkujule) osutavad kinnituse andmise ajaks käesolevasse direktiivi viimati tehtud peamisi tehnilisi muudatusi hõlmavale muudatuste seeriale. Sama kokkuleppeosaline ei või anda sama tüübikinnituse numbrit teisele lisasüsteemi tüübile.

| 5.4. | Käesolevale eeskirjale vastav lisasüsteemi tüübi/osa kinnituse või sellest keeldumise või selle laiendamise teatis edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele lepinguosalistele käesoleva eeskirja lisas 1A ja/või 1B esitatud näidistele vastaval teatise vormil. |
| --- | --- |

5.4.

Käesolevale eeskirjale vastav lisasüsteemi tüübi/osa kinnituse või sellest keeldumise või selle laiendamise teatis edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele lepinguosalistele käesoleva eeskirja lisas 1A ja/või 1B esitatud näidistele vastaval teatise vormil.

| 5.5. | Lisaks punktis 4.1 ette nähtud märgisele kinnitatakse kõikide käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile vastavate lisasüsteemide sildile lisades 2A ja 2B osutatud rahvusvaheline tüübikinnitustähis. Tüübikinnitustähis sisaldab järgmisi elemente:






  5.5.1. | ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (8); |
| --- | --- | --- |

5.5.

Lisaks punktis 4.1 ette nähtud märgisele kinnitatakse kõikide käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile vastavate lisasüsteemide sildile lisades 2A ja 2B osutatud rahvusvaheline tüübikinnitustähis. Tüübikinnitustähis sisaldab järgmisi elemente:

5.5.1.

ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (8);

| 5.5.2. | käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja kinnitusnumber, mis asub eespool punktis 5.5.1 määratletud ringist paremal. Tüübikinnitusnumber sisaldab lisasüsteemi tüübikinnitusnumbrit, mis esitatakse kõnealuse tüübi teatise vormis (vt eespool punkt 5.2 ja lisad 1A ja 1B), millele eelnevad käesoleva eeskirja viimati tehtud muudatuste seeriale osutavad kaks numbrit. |
| --- | --- |

5.5.2.

käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja kinnitusnumber, mis asub eespool punktis 5.5.1 määratletud ringist paremal. Tüübikinnitusnumber sisaldab lisasüsteemi tüübikinnitusnumbrit, mis esitatakse kõnealuse tüübi teatise vormis (vt eespool punkt 5.2 ja lisad 1A ja 1B), millele eelnevad käesoleva eeskirja viimati tehtud muudatuste seeriale osutavad kaks numbrit.

| 5.6. | Tüübikinnitustähis peab olema selgesti loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

5.6.

Tüübikinnitustähis peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

| 5.7. | Käesoleva eeskirja lisades 2A ja 2B on esitatud näited eespool nimetatud tüübikinnitustähisega sildi kujunduse kohta. |
| --- | --- |

5.7.

Käesoleva eeskirja lisades 2A ja 2B on esitatud näited eespool nimetatud tüübikinnitustähisega sildi kujunduse kohta.

6.   LISASÜSTEEMIDEGA SEOTUD TEHNILINE KIRJELDUS

6.1.   I osa – veeldatud naftagaasi lisasüsteemi tehnilised andmed

6.1.1.   Sõiduki kütusena veeldatud naftagaasi kasutamise eriseadmete paigaldamise nõuded

| 6.1.1.1. | Veeldatud naftagaasi lisasüsteem hõlmab vähemalt järgmisi komponente:






  6.1.1.1.1. | eeskirja nr 67 muudatuste 01-seerias nimetatud ja vajaduse korral määratletud komponendid; |
| --- | --- | --- |

6.1.1.1.

Veeldatud naftagaasi lisasüsteem hõlmab vähemalt järgmisi komponente:

6.1.1.1.1.

eeskirja nr 67 muudatuste 01-seerias nimetatud ja vajaduse korral määratletud komponendid;

| 6.1.1.1.2. | paigaldusjuhend; |
| --- | --- |

6.1.1.1.2.

paigaldusjuhend;

| 6.1.1.1.3. | lõppkasutaja juhend. |
| --- | --- |

6.1.1.1.3.

lõppkasutaja juhend.

| 6.1.1.2. | Veeldatud naftagaasi lisasüsteem võib sisaldada ka komponente, millele on eeskirja nr 67 muudatuste 01-seerias osutatud kui valikulistele. |
| --- | --- |

6.1.1.2.

Veeldatud naftagaasi lisasüsteem võib sisaldada ka komponente, millele on eeskirja nr 67 muudatuste 01-seerias osutatud kui valikulistele.

| 6.1.1.3. | Vastavalt eespool osutatud paigaldusjuhendile nõuetekohaselt sõidukile paigaldatud veeldatud naftagaasi lisasüsteem peab vastama eeskirja nr 67 muudatuste 01-seerias esitatud paigaldusnõuetele. Kütusemahuti kinnitus loetakse eeskirja nr 67 muudatuste 01-seeriaga kooskõlas olevaks juhul, kui käesoleva eeskirja 5. lisa nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

6.1.1.3.

Vastavalt eespool osutatud paigaldusjuhendile nõuetekohaselt sõidukile paigaldatud veeldatud naftagaasi lisasüsteem peab vastama eeskirja nr 67 muudatuste 01-seerias esitatud paigaldusnõuetele. Kütusemahuti kinnitus loetakse eeskirja nr 67 muudatuste 01-seeriaga kooskõlas olevaks juhul, kui käesoleva eeskirja 5. lisa nõuded on täidetud.

6.1.2.   Saasteainete ja süsinikdioksiidi heide (kehtib üksnes M1- ja N1-kategooriasse kuuluvate sõidukite kohta)

6.1.2.1.   Üks käesoleva eeskirja punktis 2.2 kirjeldatud veeldatud naftagaasi lisasüsteemi näidis, mis on paigaldatud käesoleva eeskirja punktis 2.5 kirjeldatud algsõiduki(te)le, esitatakse katsemenetluseks, mida on kirjeldatud eeskirjades nr 83 (9) ja nr 101 või vajaduse korral nr 49, (10) allpool esitatud punktide 6.1.2.4 ja 6.1.2.5 nõuete piires. Sõidukid ja/või mootorid esitatakse samuti maksimaalse võimsuse võrdluskatseks, mida on kirjeldatud eeskirjas nr 85 mootorite kohta või mis on määratletud allpool punktis 6.1.3 sõidukite kohta.

6.1.2.2.   Mootori kütusenõuded: mootoris tavapäraselt kasutatavad kütuseliigid võivad olla järgmised:

| a) | ühekütuselisel sõidukil (9) üksnes veeldatud naftagaas (veeldatud naftagaasi režiim); |
| --- | --- |

a)

ühekütuselisel sõidukil (9) üksnes veeldatud naftagaas (veeldatud naftagaasi režiim);

| b) | kahekütuselisel sõidukil pliivaba bensiin (bensiinirežiim) või veeldatud naftagaas (veeldatud naftagaasi režiim); |
| --- | --- |

b)

kahekütuselisel sõidukil pliivaba bensiin (bensiinirežiim) või veeldatud naftagaas (veeldatud naftagaasi režiim);

| c) | diislikütus või diislikütus ja veeldatud naftagaas (kahekütuseline režiim).
  (Kahekütuselise režiimi nõuded on veel kindlaks määramata). |
| --- | --- |

c)

diislikütus või diislikütus ja veeldatud naftagaas (kahekütuseline režiim).

(Kahekütuselise režiimi nõuded on veel kindlaks määramata).

6.1.2.3.   Mõiste „saasteained” hõlmab järgmist:

| a) | süsinikmonooksiid; |
| --- | --- |

a)

süsinikmonooksiid;

| b) | süsivesinikud eeldatava suhtega:


  CH1,85

  bensiin;


  CH1,86

  diislikütus;


  CH2,52

  veeldatud naftagaas;


  CH (kindlaks määramata)
  kahekütuseline režiim; |
| --- | --- |

b)

süsivesinikud eeldatava suhtega:

CH1,85

  bensiin;

CH1,86

  diislikütus;

CH2,52

  veeldatud naftagaas;

CH (kindlaks määramata)
  kahekütuseline režiim;

| c) | lämmastikoksiidid; viimast väljendatakse lämmastikdioksiidi (NO2) ekvivalendina; |
| --- | --- |

c)

lämmastikoksiidid; viimast väljendatakse lämmastikdioksiidi (NO2) ekvivalendina;

| d) | tahked osakesed jne. |
| --- | --- |

d)

tahked osakesed jne.

6.1.2.4.   Heitgaas ja süsinikdioksiidi heide (sõidukite M1- ja N1- kategooriad).

6.1.2.4.1.   I tüübi katse (pärast külmkäivitust väljuva heitgaasi keskmise koguse kontroll) erinõuded.

6.1.2.4.1.1.   Väljalasketorust väljuva heite kogust mõõdetakse iga järgmise kütuseliigi puhul pärast külmkäivitust:

| a) | etalonbensiin; |
| --- | --- |

a)

etalonbensiin;

| b) | etalonkütus: veeldatud naftagaas A; |
| --- | --- |

b)

etalonkütus: veeldatud naftagaas A;

| c) | etalonkütus: veeldatud naftagaas B. |
| --- | --- |

c)

etalonkütus: veeldatud naftagaas B.

CO-, HC- ja NOx-heide arvutatakse vastavalt eeskirjale nr 83 (9).

6.1.2.4.1.2.   Dünamomeetri reguleerimine

Vastavalt kokkuleppele tüübikinnitusasutusega võib kasutada üht järgmistest meetoditest.

| 6.1.2.4.1.2.1. | Originaalsõiduki vabakäigul sõitmise tegurite/koefitsientide kasutamine.
  Juhul kui tüübikinnituse ajal kasutatakse originaalsõiduki vabakäigul sõitmise tegureid, kehtivad järgmised tingimused:






  a) | algsõiduki massi kaalutakse nii, et lisasüsteem on sõidukisse paigaldatud ja veeldatud naftagaasi paak täielikult täidetud, või see arvutatakse, liites omavahel originaalsõiduki võrdlusmassi ja täielikult täidetud veeldatud naftagaasi paagiga lisasüsteemi massi; |
| --- | --- | --- |

6.1.2.4.1.2.1.

Originaalsõiduki vabakäigul sõitmise tegurite/koefitsientide kasutamine.

Juhul kui tüübikinnituse ajal kasutatakse originaalsõiduki vabakäigul sõitmise tegureid, kehtivad järgmised tingimused:

a)

algsõiduki massi kaalutakse nii, et lisasüsteem on sõidukisse paigaldatud ja veeldatud naftagaasi paak täielikult täidetud, või see arvutatakse, liites omavahel originaalsõiduki võrdlusmassi ja täielikult täidetud veeldatud naftagaasi paagiga lisasüsteemi massi;

| b) | algsõiduki inertsmass tehakse kindlaks vastavalt lisasüsteemiga varustatud sõiduki massile; |
| --- | --- |

b)

algsõiduki inertsmass tehakse kindlaks vastavalt lisasüsteemiga varustatud sõiduki massile;

| c) | algsõiduki veeretakistus on kooskõlas originaalsõiduki väärtusega, mida on proportsionaalselt kohandatud algsõiduki massi suhtes, mis on mõõdetud või arvutatud vastavalt eespool esitatule:

  kus:







  F'0 | = | algsõiduki veeretakistus; |
| --- | --- | --- | --- |
| f0 | = | originaalsõiduki veeretakistus; |
| m | = | originaalsõiduki tuletatud mass; |
| p | = | lisasüsteemi mass; |

c)

algsõiduki veeretakistus on kooskõlas originaalsõiduki väärtusega, mida on proportsionaalselt kohandatud algsõiduki massi suhtes, mis on mõõdetud või arvutatud vastavalt eespool esitatule:

kus:

F'0

=

algsõiduki veeretakistus;

f0

=

originaalsõiduki veeretakistus;

m

=

originaalsõiduki tuletatud mass;

p

=

lisasüsteemi mass;

| d) | algsõiduki muud takistuskoefitsiendid on võrdsed originaalsõiduki omadega. |
| --- | --- |

d)

algsõiduki muud takistuskoefitsiendid on võrdsed originaalsõiduki omadega.

| 6.1.2.4.1.2.2. | Tabelis esitatud väärtuste kasutamine:






  a) | algsõiduki massi kaalutakse nii, et lisasüsteem on sõidukisse paigaldatud ja veeldatud naftagaasi paak täielikult täidetud, või see arvutatakse, liites omavahel algse sõiduki tuletatud massi ja täielikult täidetud veeldatud naftagaasi paagiga lisasüsteemi massi; |
| --- | --- | --- |

6.1.2.4.1.2.2.

Tabelis esitatud väärtuste kasutamine:

a)

algsõiduki massi kaalutakse nii, et lisasüsteem on sõidukisse paigaldatud ja veeldatud naftagaasi paak täielikult täidetud, või see arvutatakse, liites omavahel algse sõiduki tuletatud massi ja täielikult täidetud veeldatud naftagaasi paagiga lisasüsteemi massi;

| b) | algsõiduki inertsmass tehakse kindlaks vastavalt lisasüsteemiga varustatud sõiduki massile; |
| --- | --- |

b)

algsõiduki inertsmass tehakse kindlaks vastavalt lisasüsteemiga varustatud sõiduki massile;

| c) | koefitsient a vastab lisasüsteemiga varustatud sõiduki tuletatud massile; |
| --- | --- |

c)

koefitsient a vastab lisasüsteemiga varustatud sõiduki tuletatud massile;

| d) | koefitsient b vastab originaalsõiduki tuletatud massile. |
| --- | --- |

d)

koefitsient b vastab originaalsõiduki tuletatud massile.

6.1.2.4.1.3.   Heitgaasi katse bensiinirežiimis

Kui allpool punktis 6.1.2.4.1.5 esitatud nõuetest ei tulene teisiti, tehakse katset kolm korda etalonbensiiniga. Lisasüsteemiga varustatud algsõiduk peab olema kooskõlas originaalsõiduki(te) tüübikinnituse kohaste piirnormidega, võttes arvesse ka originaalsõiduki(te) tüübikinnituse ajal rakendatud halvendustegureid.

6.1.2.4.1.4.   Olenemata eespool punktis 6.1.2.4.1.3 esitatud nõuetest võib iga saasteaine või saasteainete kombinatsiooni sisaldus olla kolmest katsest ühe tulemuses kuni kümme protsenti piirnormist suurem tingimusel, et kolme katse tulemuste aritmeetiline keskmine jääb alla ettenähtud piirnormi. Kui rohkem kui ühe saasteaine kogused ületavad kehtestatud piirnormi, siis ei ole oluline, kas see selgub ühe ja sama katse või eri katsete tulemusena.

6.1.2.4.1.5.   Eespool esitatud punktis 6.1.2.4.1.3 kehtestatud heitekatsete arvu võib vähendada järgmistel tingimustel.

| a) | Üks katse on vajalik, kui katsetulemuste kohaselt ei ole ühegi piiranguga saasteaine heite kordaja piirnormi suhtes suurem kui 0,7
  (st V1 ≤ 0,70 G). |
| --- | --- |

a)

Üks katse on vajalik, kui katsetulemuste kohaselt ei ole ühegi piiranguga saasteaine heite kordaja piirnormi suhtes suurem kui 0,7

(st V1 ≤ 0,70 G).

| b) | Kaks katset on vajalikud, kui iga piiranguga saasteaine puhul on täidetud järgmised nõuded:
  V1 ≤ 0,85 G ja V1 + V2 ≤ 1,70 G ja V2 ≤ G
  kus:






  V1 | I tüübi esimese katse käigus saadud ühe saasteaine heite väärtus; |
| --- | --- | --- |
| V2 | I tüübi teise katse käigus saadud ühe saasteaine heite väärtus; |
| G | sõiduki(te) tüübikinnituse kohane ühe saasteaine (CO/HC/NOx) heite piirnorm, mis on jagatud halvendusteguritega. |

b)

Kaks katset on vajalikud, kui iga piiranguga saasteaine puhul on täidetud järgmised nõuded:

V1 ≤ 0,85 G ja V1 + V2 ≤ 1,70 G ja V2 ≤ G

kus:

V1

I tüübi esimese katse käigus saadud ühe saasteaine heite väärtus;

V2

I tüübi teise katse käigus saadud ühe saasteaine heite väärtus;

G

sõiduki(te) tüübikinnituse kohane ühe saasteaine (CO/HC/NOx) heite piirnorm, mis on jagatud halvendusteguritega.

6.1.2.4.1.6.   Heitgaasi katse veeldatud naftagaasi režiimis

Kui allpool punktis 6.1.2.4.1.8 esitatud nõuetest ei tulene teisiti, tehakse katset kolm korda iga veeldatud naftagaasi etalonkütusega. Lisasüsteemiga varustatud algsõiduk peab olema kooskõlas originaalsõiduki(te) tüübikinnituse kohaste piirnormidega, võttes arvesse ka originaalsõiduki(te) tüübikinnituse ajal rakendatud halvendustegureid.

Kui algsõiduk on kooskõlas eeskirja nr 83 muudatuste 05-seeriaga või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 98/69/EÜ (11) või eeskirja nr 49 muudatuste 04-seeriaga või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 1999/96/EÜ, (12) ei tohi sõiduk tarbida bensiini rohkem kui 90 sekundit iga katse ajal.

Eeskirjade nr 83 ja 49 hilisemate muudatuste seeriatega või hiljem muudetud direktiivide või Euroopa määrustega kooskõlas olevate sõidukite puhul ei tohi kõnealune ajavahemik ületada 60 sekundit.

6.1.2.4.1.6.1.   Mootori käivitamine

Mootori võib käivitada bensiiniga ja lülitada ümber veeldatud naftagaasile eelnevalt kindlaksmääratud ajavahemiku järel, mida sõiduki juht ei saa muuta.

6.1.2.4.1.6.2.   Bensiini tarbimine

Kui algsõiduk on kooskõlas eeskirja nr 83 muudatuste 05-seeriaga või direktiiviga 98/69/EÜ või eeskirja nr 49 muudatuste 04-seeriaga või direktiiviga 1999/96/EÜ, ei tohi sõiduk tarbida bensiini rohkem kui 90 sekundit iga katse ajal.

Eeskirjade nr 83 ja 49 või hiljem muudetud direktiivide või Euroopa määrustega kooskõlas olevate sõidukite puhul ei tohi kõnealune ajavahemik ületada 60 sekundit.

6.1.2.4.1.6.3.   Erisätted otsesissepritsega bensiinimootorite kohta

Olenemata eespool esitatud punktist 6.1.2.4.1.6.2 on otsesissepritsega bensiinimootorite puhul lubatud kasutada üksnes bensiini või segada seda veeldatud naftagaasiga kogu katsetsükli jooksul eeldusel, et gaasi energiakulu on suurem kui 80 protsenti katse ajal tarbitud energia kogukulust.

Kõnealune protsent arvutatakse vastavalt lisas 6A kehtestatud meetodile.

6.1.2.4.1.7.   Olenemata eespool punktis 6.1.2.4.1.6 esitatud nõuetest võib iga saasteaine või saasteainete kombinatsiooni sisaldus olla kolmest katsest ühe tulemuses kuni kümme protsenti piirnormist suurem tingimusel, et kolme katse tulemuste aritmeetiline keskmine jääb alla ettenähtud piirnormi. Sellisel juhul võib sama või erinevate katsete tulemustes olla ületatud rohkem kui ühe saasteaine piirnorm.

6.1.2.4.1.8.   Eespool esitatud punktis 6.1.2.4.1.6 kehtestatud heitekatsete arvu iga veeldatud naftagaasi etalonkütuse kohta võib vähendada järgmistel tingimustel.

| a) | Üks katse on vajalik, kui katsetulemuste kohaselt ei ole ühegi saasteaine või kahe saasteaine liidetud heite kordaja piirnormi suhtes suurem kui 0,7 (st M1 ≤ 0,70 G). |
| --- | --- |

a)

Üks katse on vajalik, kui katsetulemuste kohaselt ei ole ühegi saasteaine või kahe saasteaine liidetud heite kordaja piirnormi suhtes suurem kui 0,7 (st M1 ≤ 0,70 G).

| b) | Kaks katset on vajalikud, kui iga piiranguga saasteaine või kahe saasteaine liidetud heite puhul on täidetud järgmised nõuded:
  M1 ≤ 0,85 G ja M1 + M2 ≤ 1,70 G ja M2 ≤ G
  kus:






  M1 | I tüübi esimese katse käigus saadud ühe saasteaine heite väärtus; |
| --- | --- | --- |
| M2 | I tüübi teise katse käigus saadud ühe saasteaine heite väärtus; |
| G | sõiduki(te) tüübikinnituse kohane ühe saasteaine (CO/HC/NOx) või kahe saasteaine (HC + NOx) summa heite piirnorm, mis on jagatud halvendusteguritega. |

b)

Kaks katset on vajalikud, kui iga piiranguga saasteaine või kahe saasteaine liidetud heite puhul on täidetud järgmised nõuded:

M1 ≤ 0,85 G ja M1 + M2 ≤ 1,70 G ja M2 ≤ G

kus:

M1

I tüübi esimese katse käigus saadud ühe saasteaine heite väärtus;

M2

I tüübi teise katse käigus saadud ühe saasteaine heite väärtus;

G

sõiduki(te) tüübikinnituse kohane ühe saasteaine (CO/HC/NOx) või kahe saasteaine (HC + NOx) summa heite piirnorm, mis on jagatud halvendusteguritega.

6.1.2.4.2.   II tüübi katse (süsinikmonooksiidi heitkogus tühikäigukiirusel) erinõuded sõidukitele, mille täismass ületab 3 500 kg.

| 6.1.2.4.2.1. | Käesoleva eeskirja punktis 2.5 kirjeldatud algsõidukisse paigaldatud käesoleva eeskirja punktis 2.2 kirjeldatud veeldatud naftagaasi lisasüsteemi üks näidis esitatakse eeskirjas nr 83 (9) kirjeldatud II tüübi katsemenetluseks. |
| --- | --- |

6.1.2.4.2.1.

Käesoleva eeskirja punktis 2.5 kirjeldatud algsõidukisse paigaldatud käesoleva eeskirja punktis 2.2 kirjeldatud veeldatud naftagaasi lisasüsteemi üks näidis esitatakse eeskirjas nr 83 (9) kirjeldatud II tüübi katsemenetluseks.

| 6.1.2.4.2.2. | Olenemata eeskirja nr 83 (9) sätetest sooritatakse II tüübi katse süsteemi tootja taotlusel ainult ühe veeldatud naftagaasi etalonkütusega, mille valib katse eest vastutav tehniline teenistus oma äranägemise järgi. |
| --- | --- |

6.1.2.4.2.2.

Olenemata eeskirja nr 83 (9) sätetest sooritatakse II tüübi katse süsteemi tootja taotlusel ainult ühe veeldatud naftagaasi etalonkütusega, mille valib katse eest vastutav tehniline teenistus oma äranägemise järgi.

6.1.2.4.3.   Käesoleva eeskirja punktis 2.2 kirjeldatud veeldatud naftagaasi lisasüsteem, mis on paigaldatud algsõiduki(te)le, peab vastama eeskirja nr 83 (9) nõuetele ja katsenormidele nii bensiini- kui ka veeldatud naftagaasi režiimis.

| 6.1.2.4.3.1. | Süsinikdioksiidi heide arvutatakse vastavalt eeskirjale nr 101 iga algsõiduki kohta, kui see on vajalik.
  CO2-heite keskmine arvutatakse järgmiselt:


  kus:






  i | algsõidukite arv (i = 1 kuni n); |
| --- | --- | --- |
| CO2Ai | sõiduki nr i lisasüsteemi ja veeldatud naftagaasiga A sooritatud kolme I tüübi katse käigus saadud süsinikdioksiidi heite keskmine väärtus; |
| CO2Bi | sõiduki nr i lisasüsteemi ja veeldatud naftagaasiga B sooritatud kolme I tüübi katse käigus saadud süsinikdioksiidi heite keskmine väärtus; |
| CO2petrol.i | sõiduki nr i etalonbensiiniga sooritatud kolme I tüübi katse käigus saadud süsinikdioksiidi heite keskmine väärtus. |

6.1.2.4.3.1.

Süsinikdioksiidi heide arvutatakse vastavalt eeskirjale nr 101 iga algsõiduki kohta, kui see on vajalik.

CO2-heite keskmine arvutatakse järgmiselt:

kus:

i

algsõidukite arv (i = 1 kuni n);

CO2Ai

sõiduki nr i lisasüsteemi ja veeldatud naftagaasiga A sooritatud kolme I tüübi katse käigus saadud süsinikdioksiidi heite keskmine väärtus;

CO2Bi

sõiduki nr i lisasüsteemi ja veeldatud naftagaasiga B sooritatud kolme I tüübi katse käigus saadud süsinikdioksiidi heite keskmine väärtus;

CO2petrol.i

sõiduki nr i etalonbensiiniga sooritatud kolme I tüübi katse käigus saadud süsinikdioksiidi heite keskmine väärtus.

| 6.1.2.4.3.2. | Keskmine kütusekulu arvutatakse sarnaselt keskmise süsinikdioksiidi heitega, nagu on kirjeldatud punktis 6.1.2.4.3.1. |
| --- | --- |

6.1.2.4.3.2.

Keskmine kütusekulu arvutatakse sarnaselt keskmise süsinikdioksiidi heitega, nagu on kirjeldatud punktis 6.1.2.4.3.1.

| 6.1.2.4.3.3. | CO2-heite ja kütusekulu suhtarvud arvutatakse järgmiselt:


  Kõikide tüüpkonda kuuluvate sõidukite puhul korrutatakse CO2-heite ametlikud väärtused eespool nimetatud suhtarvudega. |
| --- | --- |

6.1.2.4.3.3.

CO2-heite ja kütusekulu suhtarvud arvutatakse järgmiselt:

Kõikide tüüpkonda kuuluvate sõidukite puhul korrutatakse CO2-heite ametlikud väärtused eespool nimetatud suhtarvudega.

6.1.2.5.   Heitgaas (sõidukite M2-, M3-, N2- ja N3-kategooriad)

Käesolev punkt on ette nähtud eeskirja nr 49 kohaselt tüübikinnituse saanud ja vajaduse korral veeldatud naftagaasi lisasüsteemiga (kahekütuseline) varustatud diiselmootorite heite erinõuete jaks.

6.1.3.   Võimsusnõuded

Algsõiduk(id) või mootor(id) esitatakse katsetamiseks järgmiselt.

6.1.3.1.   Algsõiduki(te)le või algmootori(te)le paigaldatav käesoleva eeskirja punktis 2.2 kirjeldatud veeldatud naftagaasi lisasüsteemi üks näidis esitatakse allpool esitatud punktis 6.1.3.2 või 6.1.3.3 kirjeldatud katsemenetluseks. Veeldatud naftagaasiga mõõdetud võimsus peab olema +5 % madalam kui bensiiniga mõõdetud võimsus.

6.1.3.2.   Rungadünamomeetri meetod

Rataste maksimaalset võimsust mõõdetakse rungadünamomeetri abil igal algsõidukil koos järgmiste kütusetüüpidega:

| a) | etalonbensiin; |
| --- | --- |

a)

etalonbensiin;

| b) | etalonkütus: veeldatud naftagaas A või B. |
| --- | --- |

b)

etalonkütus: veeldatud naftagaas A või B.

Võimsuse mõõtmise keskmine arvutatakse järgmiselt:

Formula

Formula

Mootori võimsuse suhtarv arvutatakse järgmiselt:

Formula

Kõikide tüüpkonda kuuluvate sõidukite puhul korrutatakse mootori võimsuse ametlikud väärtused eespool nimetatud suhtarvuga.

6.1.3.3.   Mootori dünamomeetri meetod

Iga algsõiduki väntvõllil arendatavat maksimaalvõimsust mõõdetakse mootori dünamomeetril eeskirja nr 85 kohaselt järgmiste kütuseliikide puhul:

| a) | tööstuslik bensiin või diislikütus; |
| --- | --- |

a)

tööstuslik bensiin või diislikütus;

| b) | tööstuslik veeldatud naftagaas. |
| --- | --- |

b)

tööstuslik veeldatud naftagaas.

Võimsuse mõõtmise keskmine arvutatakse järgmiselt:

Formula

Formula

Mootori võimsuse suhtarv arvutatakse järgmiselt:

Formula

Kõikide tüüpkonda kuuluvate sõidukite puhul korrutatakse mootori võimsuse ametlikud väärtused eespool nimetatud suhtarvuga.

6.1.4.   Veeldatud naftagaasi lisasüsteemiga varustatud sõidukite pardadiagnostikasüsteemi (OBD) nõuded ja katsed.

| 6.1.4.1. | Käesolevas punktis kasutatakse järgmisi mõisteid:






  6.1.4.1.1. | „Algne heitkogustega seotud komponent” – õhu sisselaske, heitgaasi- või kütuseaurude süsteemi osa, mille abil antakse teated bensiini juhtarvutile edasi või võetakse need juhtarvutilt vastu. |
| --- | --- | --- |

6.1.4.1.

Käesolevas punktis kasutatakse järgmisi mõisteid:

6.1.4.1.1.

„Algne heitkogustega seotud komponent” – õhu sisselaske, heitgaasi- või kütuseaurude süsteemi osa, mille abil antakse teated bensiini juhtarvutile edasi või võetakse need juhtarvutilt vastu.

| 6.1.4.1.2. | „Veeldatud naftagaasi heitkogustega seotud komponent” – õhu sisselaske või heitgaasisüsteemi osa, mille abil antakse teateid veeldatud naftagaasi juhtarvutile edasi või võetakse need juhtarvutilt vastu. |
| --- | --- |

6.1.4.1.2.

„Veeldatud naftagaasi heitkogustega seotud komponent” – õhu sisselaske või heitgaasisüsteemi osa, mille abil antakse teateid veeldatud naftagaasi juhtarvutile edasi või võetakse need juhtarvutilt vastu.

| 6.1.4.2. | Selleks et veeldatud naftagaasi lisasüsteemi nõuetekohaselt sõidukisse paigaldada, on vajaduse korral lubatud simuleerida asjaomast tööd algsete heitkogustega seotud komponentidega, mida veeldatud naftagaasi režiimis ei kasutata. |
| --- | --- |

6.1.4.2.

Selleks et veeldatud naftagaasi lisasüsteemi nõuetekohaselt sõidukisse paigaldada, on vajaduse korral lubatud simuleerida asjaomast tööd algsete heitkogustega seotud komponentidega, mida veeldatud naftagaasi režiimis ei kasutata.

| 6.1.4.3. | Käesoleva eeskirja punktis 2.2 kirjeldatud veeldatud naftagaasi lisasüsteem, mis on paigaldatud algsõiduki(te)le, peab vastama eeskirja nr 83 11. lisa muudatuste 05-seeria nõuetele ja katsenormidele nii bensiini- kui ka veeldatud naftagaasi režiimis. |
| --- | --- |

6.1.4.3.

Käesoleva eeskirja punktis 2.2 kirjeldatud veeldatud naftagaasi lisasüsteem, mis on paigaldatud algsõiduki(te)le, peab vastama eeskirja nr 83 11. lisa muudatuste 05-seeria nõuetele ja katsenormidele nii bensiini- kui ka veeldatud naftagaasi režiimis.

| 6.1.4.4. | Ülem-alluv-lisasüsteemi pardadiagnostikasüsteemi erinõuded ja katsed.






  6.1.4.4.1. | Olenemata eespool punktis 6.1.4.3 esitatud nõuetest peab ülem-alluv-lisasüsteem vastama järgmistele nõuetele:






  a) | bensiini elektrooniline juhtarvuti jääb mootori käitamise ajal aktiveerituks nii bensiini- kui ka veeldatud naftagaasi režiimis; |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.4.4.

Ülem-alluv-lisasüsteemi pardadiagnostikasüsteemi erinõuded ja katsed.

6.1.4.4.1.

Olenemata eespool punktis 6.1.4.3 esitatud nõuetest peab ülem-alluv-lisasüsteem vastama järgmistele nõuetele:

a)

bensiini elektrooniline juhtarvuti jääb mootori käitamise ajal aktiveerituks nii bensiini- kui ka veeldatud naftagaasi režiimis;

| b) | bensiiniga käitamise ajal on bensiini pardadiagnostikasüsteem ainus sõiduki pardadiagnostikasüsteem; |
| --- | --- |

b)

bensiiniga käitamise ajal on bensiini pardadiagnostikasüsteem ainus sõiduki pardadiagnostikasüsteem;

| c) | veeldatud naftagaasiga käitamise ajal jätkatakse bensiini pardadiagnostikasüsteemiga algsete heitkogustega seotud komponentide jälgimist, v.a need, mis ei ole kasutusel; |
| --- | --- |

c)

veeldatud naftagaasiga käitamise ajal jätkatakse bensiini pardadiagnostikasüsteemiga algsete heitkogustega seotud komponentide jälgimist, v.a need, mis ei ole kasutusel;

| d) | veeldatud naftagaasiga käitamise ajal jälgitakse veeldatud naftagaasi elektroonilise juhtarvutiga üksnes veeldatud naftagaasi heitkogustega seotud komponente, samuti nende elektriühendusi. |
| --- | --- |

d)

veeldatud naftagaasiga käitamise ajal jälgitakse veeldatud naftagaasi elektroonilise juhtarvutiga üksnes veeldatud naftagaasi heitkogustega seotud komponente, samuti nende elektriühendusi.

| 6.1.4.4.2. | Olenemata eespool punktis 6.1.4.3 esitatud nõuetest, esitatakse veeldatud naftagaasi lisasüsteem järgmisteks katseteks, mis I tüübi katsete puhul sooritatakse vastavalt eeskirjale nr 83 (9)).






  6.1.4.4.2.1. | Järgmisi katseid tehakse ühel veeldatud naftagaasi lisasüsteemiga varustatud algsõidukil:






  a) | veeldatud naftagaasi elektrooniline juhtarvuti peab järgima bensiini juhtarvuti kütusestrateegiaid (nt sissepritse). Seda on võimalik demonstreerida seireprogrammi (diagnostikaprogrammi) abil, samal ajal muutes bensiinisüsteemi ühe anduri signaali, mis avaldab mõju sissepritse ajale; |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.4.4.2.

Olenemata eespool punktis 6.1.4.3 esitatud nõuetest, esitatakse veeldatud naftagaasi lisasüsteem järgmisteks katseteks, mis I tüübi katsete puhul sooritatakse vastavalt eeskirjale nr 83 (9)).

6.1.4.4.2.1.

Järgmisi katseid tehakse ühel veeldatud naftagaasi lisasüsteemiga varustatud algsõidukil:

a)

veeldatud naftagaasi elektrooniline juhtarvuti peab järgima bensiini juhtarvuti kütusestrateegiaid (nt sissepritse). Seda on võimalik demonstreerida seireprogrammi (diagnostikaprogrammi) abil, samal ajal muutes bensiinisüsteemi ühe anduri signaali, mis avaldab mõju sissepritse ajale;

| b) | I tüübi bensiinikatse ajal aktiveerub algse heitkogustega seotud komponendi elektriühenduse katkemise tõttu algne rikkeindikaator (MI); |
| --- | --- |

b)

I tüübi bensiinikatse ajal aktiveerub algse heitkogustega seotud komponendi elektriühenduse katkemise tõttu algne rikkeindikaator (MI);

| c) | I tüübi veeldatud naftagaasi katse ajal aktiveerub veeldatud naftagaasi toimingute ajal kasutatava algse heitkogustega seotud komponendi elektriühenduse katkemise tõttu algne rikkeindikaator (MI). |
| --- | --- |

c)

I tüübi veeldatud naftagaasi katse ajal aktiveerub veeldatud naftagaasi toimingute ajal kasutatava algse heitkogustega seotud komponendi elektriühenduse katkemise tõttu algne rikkeindikaator (MI).

| 6.1.4.4.2.2. | Järgmisi katseid tehakse veeldatud naftagaasi lisasüsteemiga varustatud algsõiduki(te)l üksnes veeldatud naftagaasi töörežiimis:






  a) | I tüübi katse ajal ühe veeldatud naftagaasi heitega seotud komponendi elektriühenduste katkestamine; |
| --- | --- | --- |

6.1.4.4.2.2.

Järgmisi katseid tehakse veeldatud naftagaasi lisasüsteemiga varustatud algsõiduki(te)l üksnes veeldatud naftagaasi töörežiimis:

a)

I tüübi katse ajal ühe veeldatud naftagaasi heitega seotud komponendi elektriühenduste katkestamine;

| b) | I tüübi katse ajal ühe veeldatud naftagaasi komponendi katseline asendamine kulunud ja defektse komponendiga või sellise vea elektrooniline simuleerimine. |
| --- | --- |

b)

I tüübi katse ajal ühe veeldatud naftagaasi komponendi katseline asendamine kulunud ja defektse komponendiga või sellise vea elektrooniline simuleerimine.

Algne rikkeindikaator või automaatne üleminek veeldatud naftagaasi režiimilt bensiinirežiimile aktiveerub enne katsete lõppu ükskõik millise eespool nimetatud tingimuse korral.

| 6.1.4.4.2.3. | Veeldatud naftagaasi heitega seotud komponentide ja nende elektriliste ühenduste rikete tõttu kuvatavad veakoodid salvestatakse veeldatud naftagaasi elektroonilisse juhtarvutisse. |
| --- | --- |

6.1.4.4.2.3.

Veeldatud naftagaasi heitega seotud komponentide ja nende elektriliste ühenduste rikete tõttu kuvatavad veakoodid salvestatakse veeldatud naftagaasi elektroonilisse juhtarvutisse.

| 6.1.4.4.2.4. | Süsteemi tootja esitab erijuhised eespool punktis 6.1.4.4.2.3 osutatud veeldatud naftagaasi veakoodide lugemiseks. |
| --- | --- |

6.1.4.4.2.4.

Süsteemi tootja esitab erijuhised eespool punktis 6.1.4.4.2.3 osutatud veeldatud naftagaasi veakoodide lugemiseks.

6.2.   II osa – surumaagaasi lisasüsteemi tehnilised andmed

6.2.1.   Sõiduki kütusena surumaagaasi kasutamise eriseadmete paigaldamise nõuded

| 6.2.1.1. | Surumaagaasi lisasüsteem hõlmab vähemalt järgmisi komponente:






  6.2.1.1.1. | eeskirjas nr 110 osutatud ja vajaduse korral määratletud komponendid; |
| --- | --- | --- |

6.2.1.1.

Surumaagaasi lisasüsteem hõlmab vähemalt järgmisi komponente:

6.2.1.1.1.

eeskirjas nr 110 osutatud ja vajaduse korral määratletud komponendid;

| 6.2.1.1.2. | paigaldusjuhend; |
| --- | --- |

6.2.1.1.2.

paigaldusjuhend;

| 6.2.1.1.3. | lõppkasutaja juhend. |
| --- | --- |

6.2.1.1.3.

lõppkasutaja juhend.

| 6.2.1.2. | Surumaagaasi lisasüsteem võib sisaldada ka komponente, millele on eeskirjas nr 110 osutatud kui valikulistele. |
| --- | --- |

6.2.1.2.

Surumaagaasi lisasüsteem võib sisaldada ka komponente, millele on eeskirjas nr 110 osutatud kui valikulistele.

| 6.2.1.3. | Vastavalt eespool esitatud paigaldusjuhendile nõuetekohaselt sõidukisse paigaldatud surumaagaasi lisasüsteem peab vastama eeskirja nr 110 paigaldusnõuetele. Kütusemahuti kinnitus loetakse eeskirjaga nr 110 kooskõlas olevaks juhul, kui käesoleva eeskirja 5. lisa nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

6.2.1.3.

Vastavalt eespool esitatud paigaldusjuhendile nõuetekohaselt sõidukisse paigaldatud surumaagaasi lisasüsteem peab vastama eeskirja nr 110 paigaldusnõuetele. Kütusemahuti kinnitus loetakse eeskirjaga nr 110 kooskõlas olevaks juhul, kui käesoleva eeskirja 5. lisa nõuded on täidetud.

6.2.2.   Saasteainete ja süsinikdioksiidi heide (üksnes M1- ja N1-kategooria sõidukite kohta)

6.2.2.1.   Üks käesoleva eeskirja punktis 2.2 kirjeldatud surumaagaasi lisasüsteemi näidis, mis on paigaldatud käesoleva eeskirja punktis 2.5 kirjeldatud algsõidukisse, esitatakse katsemenetluseks, mida on kirjeldatud eeskirjas nr 83 (9) ja nr 101 või vajaduse korral nr 49 (10), allpool esitatud punktide 6.2.2.5 ja 6.2.2.6 nõuete piires.

Sõidukid ja/või mootorid esitatakse samuti maksimaalse võimsuse võrdluskatseks, mida on kirjeldatud eeskirjas nr 85 mootorite kohta või mis on määratletud allpool punktis 6.2.3 sõidukite kohta.

6.2.2.2.   Mootori kütusenõuded: mootoris tavapäraselt kasutatavad kütuseliigid võivad olla järgmised:

| a) | ühekütuselisel sõidukil (9) üksnes surumaagaas (surumaagaasi režiim); |
| --- | --- |

a)

ühekütuselisel sõidukil (9) üksnes surumaagaas (surumaagaasi režiim);

| b) | kahekütuselisel sõidukil pliivaba bensiin (bensiinirežiim) või surumaagaas (surumaagaasi režiim); |
| --- | --- |

b)

kahekütuselisel sõidukil pliivaba bensiin (bensiinirežiim) või surumaagaas (surumaagaasi režiim);

| c) | diislikütus või diislikütus ja surumaagaas (kahekütuseline režiim).
  (Kahekütuselise režiimi nõuded on veel kindlaks määramata.) |
| --- | --- |

c)

diislikütus või diislikütus ja surumaagaas (kahekütuseline režiim).

(Kahekütuselise režiimi nõuded on veel kindlaks määramata.)

6.2.2.3.   Mõiste „saasteained” hõlmab järgmist:

| a) | süsinikmonooksiid; |
| --- | --- |

a)

süsinikmonooksiid;

| b) | süsivesinikud eeldatava suhtega:


  CH1,85

  bensiin;


  CH1,86

  diislikütus;


  CH4

  surumaagaas;


  CH (kindlaks määramata)
  kahekütuseline režiim; |
| --- | --- |

b)

süsivesinikud eeldatava suhtega:

CH1,85

  bensiin;

CH1,86

  diislikütus;

CH4

  surumaagaas;

CH (kindlaks määramata)
  kahekütuseline režiim;

| c) | lämmastikoksiidid; viimast väljendatakse lämmastikdioksiidi (NO2) ekvivalendina; |
| --- | --- |

c)

lämmastikoksiidid; viimast väljendatakse lämmastikdioksiidi (NO2) ekvivalendina;

| d) | tahked osakesed jne. |
| --- | --- |

d)

tahked osakesed jne.

6.2.2.4.   Heitgaas (sõidukite M1- ja N1-kategooriad ja M1-kategooria sõidukite CO2-heide)

6.2.2.4.1.   I tüübi katse (pärast külmkäivitust väljuva heitgaasi keskmise koguse kontroll) erinõuded.

6.2.2.4.1.1.   Väljalasketorust väljuva heite kogust mõõdetakse iga kütuseliigi puhul pärast külmkäivitust:

| a) | etalonbensiin; |
| --- | --- |

a)

etalonbensiin;

| b) | etalon-G20-kütus; |
| --- | --- |

b)

etalon-G20-kütus;

| c) | etalon-G25-kütus. |
| --- | --- |

c)

etalon-G25-kütus.

CO-, HC- ja NOx-heide arvutatakse vastavalt eeskirjale nr 83 (9).

6.2.2.4.1.2.   Dünamomeetri reguleerimine

Vastavalt kokkuleppele tüübikinnitusasutusega võib kasutada üht järgmisest meetoditest.

| 6.2.2.4.1.2.1. | Originaalsõiduki vabakäigul sõitmise tegurite/koefitsientide kasutamine
  Juhul kui tüübikinnituse ajal kasutatakse originaalsõiduki vabakäigul sõitmise tegureid, kehtivad järgmised tingimused:






  a) | algsõiduki massi kaalutakse nii, et lisasüsteem on sõidukisse paigaldatud ja surumaagaasi mahuti täielikult täidetud, või see arvutatakse, liites omavahel originaalsõiduki tuletatud massi ja täielikult täidetud surumaagaasi mahutiga lisasüsteemi massi; |
| --- | --- | --- |

6.2.2.4.1.2.1.

Originaalsõiduki vabakäigul sõitmise tegurite/koefitsientide kasutamine

Juhul kui tüübikinnituse ajal kasutatakse originaalsõiduki vabakäigul sõitmise tegureid, kehtivad järgmised tingimused:

a)

algsõiduki massi kaalutakse nii, et lisasüsteem on sõidukisse paigaldatud ja surumaagaasi mahuti täielikult täidetud, või see arvutatakse, liites omavahel originaalsõiduki tuletatud massi ja täielikult täidetud surumaagaasi mahutiga lisasüsteemi massi;

| b) | algsõiduki inertsmass tehakse kindlaks vastavalt lisasüsteemiga varustatud sõiduki massile; |
| --- | --- |

b)

algsõiduki inertsmass tehakse kindlaks vastavalt lisasüsteemiga varustatud sõiduki massile;

| c) | algsõiduki veeretakistus on kooskõlas originaalsõiduki väärtusega, mida on proportsionaalselt kohandatud algsõiduki massi suhtes, mis on mõõdetud või arvutatud vastavalt eespool esitatule:

  kus:







  f’0 | = | algsõiduki veeretakistus; |
| --- | --- | --- | --- |
| f0 | = | originaalsõiduki veeretakistus; |
| m | = | originaalsõiduki tuletatud mass; |
| p | = | lisasüsteemi mass. |

c)

algsõiduki veeretakistus on kooskõlas originaalsõiduki väärtusega, mida on proportsionaalselt kohandatud algsõiduki massi suhtes, mis on mõõdetud või arvutatud vastavalt eespool esitatule:

kus:

f’0

=

algsõiduki veeretakistus;

f0

=

originaalsõiduki veeretakistus;

m

=

originaalsõiduki tuletatud mass;

p

=

lisasüsteemi mass.

| d) | Algsõiduki muud takistuskoefitsiendid on võrdsed originaalsõiduki omadega. |
| --- | --- |

d)

Algsõiduki muud takistuskoefitsiendid on võrdsed originaalsõiduki omadega.

| 6.2.2.4.1.2.2. | Tabelis esitatud väärtuste kasutamine:






  a) | algsõiduki massi kaalutakse nii, et lisasüsteem on sõidukisse paigaldatud ja surumaagaasi mahuti täielikult täidetud, või see arvutatakse, liites omavahel algse sõiduki tuletatud massi ja täielikult täidetud surumaagaasi mahutiga lisasüsteemi massi; |
| --- | --- | --- |

6.2.2.4.1.2.2.

Tabelis esitatud väärtuste kasutamine:

a)

algsõiduki massi kaalutakse nii, et lisasüsteem on sõidukisse paigaldatud ja surumaagaasi mahuti täielikult täidetud, või see arvutatakse, liites omavahel algse sõiduki tuletatud massi ja täielikult täidetud surumaagaasi mahutiga lisasüsteemi massi;

| b) | algsõiduki inertsmass tehakse kindlaks vastavalt lisasüsteemiga varustatud sõiduki massile; |
| --- | --- |

b)

algsõiduki inertsmass tehakse kindlaks vastavalt lisasüsteemiga varustatud sõiduki massile;

| c) | koefitsient a vastab lisasüsteemiga varustatud sõiduki tuletatud massile; |
| --- | --- |

c)

koefitsient a vastab lisasüsteemiga varustatud sõiduki tuletatud massile;

| d) | koefitsient b vastab originaalsõiduki tuletatud massile. |
| --- | --- |

d)

koefitsient b vastab originaalsõiduki tuletatud massile.

6.2.2.4.1.3.   Heitgaasi katse bensiinirežiimis

Kui allpool esitatud punkti 6.2.2.4.1.5 nõuetest ei tulene teisiti, tehakse katset kolm korda etalonbensiiniga. Lisasüsteemiga varustatud algsõiduk peab olema kooskõlas originaalsõiduki(te) tüübikinnituse kohaste piirnormidega, võttes arvesse ka originaalsõiduki(te) tüübikinnituse ajal rakendatud halvendustegureid.

6.2.2.4.1.4.   Olenemata eespool punktis 6.2.2.4.1.3 esitatud nõuetest võib iga saasteaine või saasteainete kombinatsiooni sisaldus olla kolmest katsest ühe tulemuses kuni kümme protsenti piirnormist suurem tingimusel, et kolme katse tulemuste aritmeetiline keskmine jääb alla ettenähtud piirnormi. Sellisel juhul võib sama või erinevate katsete tulemustes olla ületatud rohkem kui ühe saasteaine piirnorm.

6.2.2.4.1.5.   Eespool punktis 6.2.2.4.1.3 kehtestatud heitekatsete arvu võib vähendada järgmistel tingimustel.

| a) | Üks katse on vajalik, kui katsetulemuste kohaselt ei ole ühegi saasteaine heite kordaja piirnormi suhtes suurem kui 0,7
  (st V1 ≤ 0,70 G). |
| --- | --- |

a)

Üks katse on vajalik, kui katsetulemuste kohaselt ei ole ühegi saasteaine heite kordaja piirnormi suhtes suurem kui 0,7

(st V1 ≤ 0,70 G).

| b) | Kaks katset on vajalikud, kui iga piiranguga saasteaine puhul on täidetud järgmised nõuded:
  V1 ≤ 0,85 G ja V1 + V2 ≤ 1,70 G ja V2 ≤ G
  kus:






  V1 | I tüübi esimese katse käigus saadud ühe saasteaine heite väärtus; |
| --- | --- | --- |
| V2 | I tüübi teise katse käigus saadud ühe saasteaine heite väärtus; |
| G | sõiduki(te) tüübikinnituse kohane ühe saasteaine (CO/HC/NOx) heite piirnorm, mis on jagatud halvendusteguritega. |

b)

Kaks katset on vajalikud, kui iga piiranguga saasteaine puhul on täidetud järgmised nõuded:

V1 ≤ 0,85 G ja V1 + V2 ≤ 1,70 G ja V2 ≤ G

kus:

V1

I tüübi esimese katse käigus saadud ühe saasteaine heite väärtus;

V2

I tüübi teise katse käigus saadud ühe saasteaine heite väärtus;

G

sõiduki(te) tüübikinnituse kohane ühe saasteaine (CO/HC/NOx) heite piirnorm, mis on jagatud halvendusteguritega.

6.2.2.4.1.6.   Heitgaasikatse surumaagaasi režiimis

Kui allpool esitatud punkti 6.2.2.4.1.8 nõuetest ei tulene teisiti, tehakse katset kolm korda iga surumaagaasi etalonkütusega. Lisasüsteemiga varustatud algsõiduk peab olema kooskõlas originaalsõiduki(te) tüübikinnituse kohaste piirnormidega, võttes arvesse ka originaalsõiduki(te) tüübikinnituse ajal rakendatud halvendustegureid.

Kui algsõiduk on kooskõlas eeskirja nr 83 muudatuste 05-seeriaga või direktiiviga 98/69/EÜ või eeskirja nr 49 muudatuste 04-seeriaga või direktiiviga 1999/96/EÜ, ei tohi sõiduk tarbida bensiini rohkem kui 90 sekundit iga katse ajal.

Eeskirjade nr 83 ja 49 või hiljem muudetud direktiivide või Euroopa määrustega kooskõlas olevate sõidukite puhul ei tohi kõnealune ajavahemik ületada 60 sekundit.

6.2.2.4.1.6.1.   Mootori käivitamine

Mootori võib käivitada bensiiniga ja lülitada ümber surumaagaasile eelnevalt kindlaksmääratud ajavahemiku järel, mida sõiduki juht ei saa muuta.

6.2.2.4.1.6.2.   Bensiini tarbimine

Kui algsõiduk on kooskõlas eeskirja nr 83 muudatuste 05-seeriaga või direktiiviga 98/69/EÜ või eeskirja nr 49 muudatuste 04-seeriaga või direktiiviga 1999/96/EÜ, ei tohi sõiduk tarbida bensiini rohkem kui 90 sekundit iga katse ajal.

Eeskirjade nr 83 ja 49 või hiljem muudetud direktiivide või Euroopa määrustega kooskõlas olevate sõidukite puhul ei tohi kõnealune ajavahemik ületada 60 sekundit.

6.2.2.4.1.6.3.   Erisätted otsesissepritsega bensiinimootorite kohta

Olenemata eespool esitatud punktist 6.2.2.4.1.6.2 on otsesissepritsega bensiinimootorite puhul lubatud kasutada üksnes bensiini või segada seda surumaagaasiga kogu katsetsükli jooksul eeldusel, et gaasi energiakulu on suurem kui 80 protsenti katse ajal tarbitud energia kogukulust.

Kõnealune protsent arvutatakse vastavalt lisas 6B kehtestatud meetodile.

6.2.2.4.1.7.   Olenemata eespool punktis 6.2.2.4.1.6 esitatud nõuetest võib saasteaine või saasteainete kombinatsiooni sisaldus olla kolmest katsest ühe tulemuses kuni kümme protsenti piirnormist suurem tingimusel, et kolme katse tulemuste aritmeetiline keskmine jääb alla ettenähtud piirnormi. Sellisel juhul võib sama või erinevate katsete tulemustes olla ületatud rohkem kui ühe saasteaine piirnorm.

6.2.2.4.1.8.   Eespool punktis 6.2.2.4.1.6 kehtestatud heitekatsete arvu iga surumaagaasi etalonkütuse kohta võib vähendada järgmistel tingimustel.

| a) | Üks katse on vajalik, kui katsetulemuste kohaselt ei ole ühegi saasteaine heite kordaja piirnormi suhtes suurem kui 0,7
  (st M1≤ 0,70 G); |
| --- | --- |

a)

Üks katse on vajalik, kui katsetulemuste kohaselt ei ole ühegi saasteaine heite kordaja piirnormi suhtes suurem kui 0,7

(st M1≤ 0,70 G);

| b) | Kaks katset on vajalikud, kui iga piiranguga saasteaine puhul on täidetud järgmised nõuded:
  M1 ≤ 0,85 G ja M1 + M2 ≤ 1,70 G ja M2 ≤ G
  kus:






  M1 | I tüübi esimese katse käigus saadud ühe saasteaine heite väärtus; |
| --- | --- | --- |
| M2 | I tüübi teise katse käigus saadud ühe saasteaine heite väärtus; |
| G | sõiduki(te) tüübikinnituse kohane ühe saasteaine (CO/HC/NOx) heite piirnorm, mis on jagatud halvendusteguritega. |

b)

Kaks katset on vajalikud, kui iga piiranguga saasteaine puhul on täidetud järgmised nõuded:

M1 ≤ 0,85 G ja M1 + M2 ≤ 1,70 G ja M2 ≤ G

kus:

M1

I tüübi esimese katse käigus saadud ühe saasteaine heite väärtus;

M2

I tüübi teise katse käigus saadud ühe saasteaine heite väärtus;

G

sõiduki(te) tüübikinnituse kohane ühe saasteaine (CO/HC/NOx) heite piirnorm, mis on jagatud halvendusteguritega.

6.2.2.4.2.   II tüübi katse (süsinikmonooksiidi heitkogus tühikäigukiirusel) erinõuded sõidukitele, mille täismass ületab 3 500 kg.

| 6.2.2.4.2.1. | Käesoleva eeskirja punktis 2.5 kirjeldatud algsõidukisse paigaldatud käesoleva eeskirja punktis 2.2 kirjeldatud surumaagaasi lisasüsteemi üks näidis esitatakse eeskirjas nr 83 (9) kirjeldatud II tüübi katsemenetluseks. |
| --- | --- |

6.2.2.4.2.1.

Käesoleva eeskirja punktis 2.5 kirjeldatud algsõidukisse paigaldatud käesoleva eeskirja punktis 2.2 kirjeldatud surumaagaasi lisasüsteemi üks näidis esitatakse eeskirjas nr 83 (9) kirjeldatud II tüübi katsemenetluseks.

| 6.2.2.4.2.2. | Olenemata eeskirja nr 83 (9) sätetest sooritatakse II tüübi katse süsteemi tootja taotlusel ainult ühe surumaagaasi etalonkütusega, mille valib katse eest vastutav tehniline teenistus oma äranägemise järgi. |
| --- | --- |

6.2.2.4.2.2.

Olenemata eeskirja nr 83 (9) sätetest sooritatakse II tüübi katse süsteemi tootja taotlusel ainult ühe surumaagaasi etalonkütusega, mille valib katse eest vastutav tehniline teenistus oma äranägemise järgi.

6.2.2.4.3.   Süsinikdioksiidi heite ja kütusekulu arvutamine (M1- ja N1-kategooria sõidukite kohta)

| 6.2.2.4.3.1. | Süsinikdioksiidi heide arvutatakse vastavalt eeskirjale nr 101 iga algsõiduki kohta, kui see on vajalik.
  CO2-heite keskmine arvutatakse järgmiselt:


  kus:






  i | algsõidukite arv (i = 1 kuni n) |
| --- | --- | --- |
| CO2G20 | sõiduki nr i lisasüsteemi ja surumaagaasi G20ga sooritatud kolme I tüübi katse käigus saadud süsinikdioksiidi heite keskmine väärtus; |
| CO2G25 | sõiduki nr i lisasüsteemi ja surumaagaasi G25ga sooritatud kolme I tüübi katse käigus saadud süsinikdioksiidi heite keskmine väärtus; |
| CO2petrol.i | sõiduki nr i etalonbensiiniga sooritatud kolme I tüübi katse käigus saadud süsinikdioksiidi heite keskmine väärtus. |

6.2.2.4.3.1.

Süsinikdioksiidi heide arvutatakse vastavalt eeskirjale nr 101 iga algsõiduki kohta, kui see on vajalik.

CO2-heite keskmine arvutatakse järgmiselt:

kus:

i

algsõidukite arv (i = 1 kuni n)

CO2G20

sõiduki nr i lisasüsteemi ja surumaagaasi G20ga sooritatud kolme I tüübi katse käigus saadud süsinikdioksiidi heite keskmine väärtus;

CO2G25

sõiduki nr i lisasüsteemi ja surumaagaasi G25ga sooritatud kolme I tüübi katse käigus saadud süsinikdioksiidi heite keskmine väärtus;

CO2petrol.i

sõiduki nr i etalonbensiiniga sooritatud kolme I tüübi katse käigus saadud süsinikdioksiidi heite keskmine väärtus.

| 6.2.2.4.3.2. | Keskmine kütusekulu arvutatakse sarnaselt keskmise süsinikdioksiidi heitega, nagu on kirjeldatud punktis 6.2.2.4.3.1. |
| --- | --- |

6.2.2.4.3.2.

Keskmine kütusekulu arvutatakse sarnaselt keskmise süsinikdioksiidi heitega, nagu on kirjeldatud punktis 6.2.2.4.3.1.

| 6.2.2.4.3.3. | CO2-heite ja kütusekulu suhtarvud arvutatakse järgmiselt:


  Kõikide tüüpkonda kuuluvate sõidukite puhul korrutatakse CO2-heite ja kütusekulu ametlikud väärtused eespool nimetatud suhtarvudega. |
| --- | --- |

6.2.2.4.3.3.

CO2-heite ja kütusekulu suhtarvud arvutatakse järgmiselt:

Kõikide tüüpkonda kuuluvate sõidukite puhul korrutatakse CO2-heite ja kütusekulu ametlikud väärtused eespool nimetatud suhtarvudega.

6.2.2.5.   Heitgaas (sõidukite M2-, M3-, N2- ja N3-kategooriad)

6.2.2.6.   Käesolev punkt on ette nähtud eeskirja nr 49 kohaselt tüübikinnituse saanud ja vajaduse korral veeldatud naftagaasi lisasüsteemiga (kahekütuseline) diiselmootorite heite erinõuete jaoks.

6.2.3.   Võimsusnõuded

Algsõiduk(id) või mootor(id) esitatakse katsetamiseks järgmiselt.

6.2.3.1.   Algsõiduki(te)le või algmootori(te)le paigaldatav käesoleva eeskirja punktis 2.2 kirjeldatud surumaagaasi lisasüsteemi üks näidis esitatakse allpool esitatud punktides 6.2.3.2 või 6.2.3.3 kirjeldatud katsemenetluseks. Surumaagaasiga mõõdetud võimsus on +5 % väiksem kui bensiiniga mõõdetud võimsus.

6.2.3.2.   Rungadünamomeetri meetod

Rataste maksimaalset võimsust mõõdetakse rungadünamomeetri abil igal algsõidukil koos järgmiste kütusetüüpidega:

| a) | etalonbensiin; |
| --- | --- |

a)

etalonbensiin;

| b) | etalonkütus G20 või G25. |
| --- | --- |

b)

etalonkütus G20 või G25.

Võimsuse mõõtmise keskmine arvutatakse järgmiselt:

Formula

Formula

Mootori võimsuse suhtarv arvutatakse järgmiselt:

Formula

Kõikide tüüpkonda kuuluvate sõidukite puhul korrutatakse mootori võimsuse ametlikud väärtused eespool nimetatud suhtarvuga.

6.2.3.3.   Mootori dünamomeetri meetod

Väntvõlli maksimaalset võimsust mõõdetakse vastavalt eeskirjale nr 85 mootori dünamomeetri abil igal algsõidukil / kõikidel algsõidukitel koos järgmiste kütusetüüpidega:

| a) | tööstuslik bensiin või diislikütus; |
| --- | --- |

a)

tööstuslik bensiin või diislikütus;

| b) | tööstuslik surumaagaas. |
| --- | --- |

b)

tööstuslik surumaagaas.

Võimsuse mõõtmise keskmine arvutatakse järgmiselt:

Formula

Formula

Mootori võimsuse suhtarv arvutatakse järgmiselt:

Formula

Kõikide tüüpkonda kuuluvate sõidukite puhul korrutatakse mootori võimsuse ametlikud väärtused eespool nimetatud suhtarvuga.

6.2.4.   Surumaagaasi lisasüsteemiga varustatud sõidukite pardadiagnostikasüsteemi (OBD) nõuded ja katsed.

| 6.2.4.1. | Käesolevas punktis kasutatakse järgmisi mõisteid.






  6.2.4.1.1. | „Algne heitkogustega seotud komponent” – õhu sisselaske, heitgaasi- või kütuseaurude süsteemi osa, mille abil antakse teated bensiini juhtarvutile edasi või võetakse need juhtarvutilt vastu. |
| --- | --- | --- |

6.2.4.1.

Käesolevas punktis kasutatakse järgmisi mõisteid.

6.2.4.1.1.

„Algne heitkogustega seotud komponent” – õhu sisselaske, heitgaasi- või kütuseaurude süsteemi osa, mille abil antakse teated bensiini juhtarvutile edasi või võetakse need juhtarvutilt vastu.

| 6.2.4.1.2. | „Surumaagaasi heitkogustega seotud komponent” – õhu sisselaske või heitgaasisüsteemi osa, mille abil antakse teateid surumaagaasi juhtarvutile edasi või võetakse need juhtarvutilt vastu. |
| --- | --- |

6.2.4.1.2.

„Surumaagaasi heitkogustega seotud komponent” – õhu sisselaske või heitgaasisüsteemi osa, mille abil antakse teateid surumaagaasi juhtarvutile edasi või võetakse need juhtarvutilt vastu.

| 6.2.4.2. | Selleks et surumaagaasi lisasüsteemi nõuetekohaselt sõidukisse paigaldada, on vajaduse korral lubatud simuleerida asjaomast tööd algsete heitkogustega seotud komponentidega, mida surumaagaasi režiimis ei kasutata. |
| --- | --- |

6.2.4.2.

Selleks et surumaagaasi lisasüsteemi nõuetekohaselt sõidukisse paigaldada, on vajaduse korral lubatud simuleerida asjaomast tööd algsete heitkogustega seotud komponentidega, mida surumaagaasi režiimis ei kasutata.

| 6.2.4.3. | Käesoleva eeskirja punktis 2.2 kirjeldatud surumaagaasi lisasüsteem, mis on paigaldatud algsõiduki(te)le, peab vastama eeskirja nr 83 (9) nõuetele ja katsenormidele nii bensiini- kui ka surumaagaasi režiimis. |
| --- | --- |

6.2.4.3.

Käesoleva eeskirja punktis 2.2 kirjeldatud surumaagaasi lisasüsteem, mis on paigaldatud algsõiduki(te)le, peab vastama eeskirja nr 83 (9) nõuetele ja katsenormidele nii bensiini- kui ka surumaagaasi režiimis.

| 6.2.4.4. | Ülem-alluv-lisasüsteemi pardadiagnostikasüsteemi erinõuded ja katsed.






  6.2.4.4.1. | Olenemata eespool punktis 6.2.4.3 esitatud nõuetest peab ülem-alluv-lisasüsteem vastama järgmistele nõuetele:






  a) | bensiini elektrooniline juhtarvuti jääb mootori käitamise ajal aktiveerituks nii bensiini kui ka surumaagaasi režiimis; |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.4.4.

Ülem-alluv-lisasüsteemi pardadiagnostikasüsteemi erinõuded ja katsed.

6.2.4.4.1.

Olenemata eespool punktis 6.2.4.3 esitatud nõuetest peab ülem-alluv-lisasüsteem vastama järgmistele nõuetele:

a)

bensiini elektrooniline juhtarvuti jääb mootori käitamise ajal aktiveerituks nii bensiini kui ka surumaagaasi režiimis;

| b) | bensiiniga käitamise ajal on bensiini pardadiagnostikasüsteem ainus sõiduki pardadiagnostikasüsteem; |
| --- | --- |

b)

bensiiniga käitamise ajal on bensiini pardadiagnostikasüsteem ainus sõiduki pardadiagnostikasüsteem;

| c) | surumaagaasiga käitamise ajal jätkatakse bensiini pardadiagnostikasüsteemiga algsete heitkogustega seotud komponentide jälgimist, v.a need, mis ei ole kasutusel; |
| --- | --- |

c)

surumaagaasiga käitamise ajal jätkatakse bensiini pardadiagnostikasüsteemiga algsete heitkogustega seotud komponentide jälgimist, v.a need, mis ei ole kasutusel;

| d) | surumaagaasiga käitamise ajal jälgitakse surumaagaasi elektroonilise juhtarvutiga üksnes surumaagaasi heitkogustega seotud komponente, samuti nende elektriühendusi. |
| --- | --- |

d)

surumaagaasiga käitamise ajal jälgitakse surumaagaasi elektroonilise juhtarvutiga üksnes surumaagaasi heitkogustega seotud komponente, samuti nende elektriühendusi.

| 6.2.4.4.2. | Olenemata eespool punktis 6.2.4.3 esitatud nõuetest esitatakse surumaagaasi lisasüsteem järgmisteks katseteks, mis I tüübi katsete puhul sooritatakse vastavalt eeskirjale nr 83 (9).






  6.2.4.4.2.1. | Järgmisi katseid tehakse ühel surumaagaasi lisasüsteemiga varustatud algsõidukil:






  a) | surumaagaasi elektrooniline juhtarvuti peab järgima bensiini juhtarvuti kütusestrateegiaid (nt sissepritse- ja süütestrateegiad (nt süüteküünla etteanne)). Seda on võimalik demonstreerida seireprogrammi (diagnostikaprogrammi) abil, samal ajal muutes bensiinisüsteemi ühe anduri signaali, mis avaldab mõju sissepritse ajale ja süüteküünla etteandele; |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.4.4.2.

Olenemata eespool punktis 6.2.4.3 esitatud nõuetest esitatakse surumaagaasi lisasüsteem järgmisteks katseteks, mis I tüübi katsete puhul sooritatakse vastavalt eeskirjale nr 83 (9).

6.2.4.4.2.1.

Järgmisi katseid tehakse ühel surumaagaasi lisasüsteemiga varustatud algsõidukil:

a)

surumaagaasi elektrooniline juhtarvuti peab järgima bensiini juhtarvuti kütusestrateegiaid (nt sissepritse- ja süütestrateegiad (nt süüteküünla etteanne)). Seda on võimalik demonstreerida seireprogrammi (diagnostikaprogrammi) abil, samal ajal muutes bensiinisüsteemi ühe anduri signaali, mis avaldab mõju sissepritse ajale ja süüteküünla etteandele;

| b) | I tüübi bensiinikatse ajal aktiveerub algse heitkogustega seotud komponendi elektriühenduse katkemise tõttu algne rikkeindikaator (MI); |
| --- | --- |

b)

I tüübi bensiinikatse ajal aktiveerub algse heitkogustega seotud komponendi elektriühenduse katkemise tõttu algne rikkeindikaator (MI);

| c) | I tüübi surumaagaasi katse ajal aktiveerub surumaagaasi toimingute ajal kasutatava algse heitkogustega seotud komponendi elektriühenduse katkemise tõttu algne rikkeindikaator (MI). |
| --- | --- |

c)

I tüübi surumaagaasi katse ajal aktiveerub surumaagaasi toimingute ajal kasutatava algse heitkogustega seotud komponendi elektriühenduse katkemise tõttu algne rikkeindikaator (MI).

| 6.2.4.4.2.2. | Järgmisi katseid tehakse surumaagaasi lisasüsteemiga varustatud algsõiduki(te)l üksnes surumaagaasi töörežiimis:






  a) | I tüübi katse ajal ühe surumaagaasi heitega seotud komponendi elektriühenduste katkestamine; |
| --- | --- | --- |

6.2.4.4.2.2.

Järgmisi katseid tehakse surumaagaasi lisasüsteemiga varustatud algsõiduki(te)l üksnes surumaagaasi töörežiimis:

a)

I tüübi katse ajal ühe surumaagaasi heitega seotud komponendi elektriühenduste katkestamine;

| b) | I tüübi katse ajal ühe surumaagaasi komponendi katseline asendamine kulunud ja defektse komponendiga või sellise vea elektrooniline simuleerimine. |
| --- | --- |

b)

I tüübi katse ajal ühe surumaagaasi komponendi katseline asendamine kulunud ja defektse komponendiga või sellise vea elektrooniline simuleerimine.

Algne rikkeindikaator või automaatne üleminek surumaagaasi režiimilt bensiinirežiimile aktiveerub enne katsete lõppu ükskõik millise eespool nimetatud tingimuse korral.

| 6.2.4.4.2.3. | Surumaagaasi heitega seotud komponentide ja nende elektriliste ühenduste rikete tõttu kuvatavad veakoodid salvestatakse surumaagaasi elektroonilisse juhtarvutisse. |
| --- | --- |

6.2.4.4.2.3.

Surumaagaasi heitega seotud komponentide ja nende elektriliste ühenduste rikete tõttu kuvatavad veakoodid salvestatakse surumaagaasi elektroonilisse juhtarvutisse.

| 6.2.4.4.2.4. | Süsteemi tootja esitab erijuhised eespool punktis 6.2.4.4.2.3 osutatud surumaagaasi veakoodide lugemiseks. |
| --- | --- |

6.2.4.4.2.4.

Süsteemi tootja esitab erijuhised eespool punktis 6.2.4.4.2.3 osutatud surumaagaasi veakoodide lugemiseks.

7.   KASUTUSJUHENDID

7.1.   Paigaldusjuhend sõidukile lisasüsteemi paigaldamise kohta

7.1.1.   Reguleerimisala

Käesoleva punkti reguleerimisalasse kuulub paigaldusjuhendis sisalduvate miinimumnõuete loetlemine.

7.1.2.   Võrdlusstandardite loetelu

7.1.3.   Üldnõuded

7.1.3.1.   Paigaldusjuhendi eesmärk on anda paigaldajale asjakohaseid juhiseid nõuetekohaste toimingute kohta, mida tuleb veeldatud naftagaasi/surumaagaasi süsteeme paigaldades järgida.

7.1.3.2.   Paigaldusjuhendi koostab lisasüsteemi tootja.

7.1.3.3.   Paigaldusjuhend kuulub lisasüsteemi juurde ja antakse seega kaasa iga lisasüsteemi komplektiga.

7.1.3.4.   Paigaldusjuhend peab olema kirjutatud selle riigi keeles, kuhu lisasüsteem tarnitakse, või vähemalt inglise keeles.

7.1.3.5.   Paigaldusjuhendi saab jagada kaheks osaks.

| I osa. | : | a) | Lisasüsteemi näidise kirjeldust sisaldav osa; |
| --- | --- | --- | --- |

I osa.

:

a)

Lisasüsteemi näidise kirjeldust sisaldav osa;

| b) | lisasüsteemi tootja osutatud alternatiivina kasutatavate komponentide loetelu sisaldav osa. |
| --- | --- |

b)

lisasüsteemi tootja osutatud alternatiivina kasutatavate komponentide loetelu sisaldav osa.

II osa.

:

Konkreetsele sõidukile paigaldamise juhiseid sisaldav osa.

7.1.3.6.   Algsõiduki(te) paigaldusjuhend tuleb esitada tüübikinnitust väljastavale tüübikinnitusasutusele.

7.1.3.7.   Tüüpkonda kuuluvatele sõidukitele lisasüsteemi paigaldamise juhendi esitab lisasüsteemi tootja kindlaksmääratud aja jooksul, mis kooskõlastatakse tüübikinnitust väljastava tüübikinnitusasutusega.

7.1.4.   I osa sisukord, paigaldusjuhendi punkt a

7.1.4.1.   Lisasüsteemi kirjeldus

| 7.1.4.1.1. | Lisasüsteemi tööpõhimõtted |
| --- | --- |

7.1.4.1.1.

Lisasüsteemi tööpõhimõtted

| 7.1.4.1.2. | Lisasüsteemi iga komponendi tööpõhimõtted |
| --- | --- |

7.1.4.1.2.

Lisasüsteemi iga komponendi tööpõhimõtted

7.1.4.2.   Nõuetekohase montaaži kontroll

| 7.1.4.2.1. | Paigaldusjuhend sisaldab üksikasjalikku kirjeldust toimingute ja meetmete kohta, millega paigaldaja peab kontrollima, kas süsteem on kokku monteeritud viisil, et paigaldusjuhiseid ohutult täita ja järgida. |
| --- | --- |

7.1.4.2.1.

Paigaldusjuhend sisaldab üksikasjalikku kirjeldust toimingute ja meetmete kohta, millega paigaldaja peab kontrollima, kas süsteem on kokku monteeritud viisil, et paigaldusjuhiseid ohutult täita ja järgida.

7.1.4.3.   Käivitamise protseduurid

| 7.1.4.3.1. | Paigaldusjuhendis kirjeldatakse käivitamise protseduure, mida sooritab paigaldaja. |
| --- | --- |

7.1.4.3.1.

Paigaldusjuhendis kirjeldatakse käivitamise protseduure, mida sooritab paigaldaja.

7.1.4.4.   Hooldusjuhend

| 7.1.4.4.1. | Paigaldusjuhendis esitatakse hooldusgraafik, kus määratletakse tavapärased hooldus(liigid), mida kohaldatakse nii üksikosade kui ka süsteemi suhtes kogu nende kasutusea jooksul (välbad esitatakse sõiduki läbitud kilomeetrites). |
| --- | --- |

7.1.4.4.1.

Paigaldusjuhendis esitatakse hooldusgraafik, kus määratletakse tavapärased hooldus(liigid), mida kohaldatakse nii üksikosade kui ka süsteemi suhtes kogu nende kasutusea jooksul (välbad esitatakse sõiduki läbitud kilomeetrites).

| 7.1.4.4.2. | Paigaldusjuhendis loetletakse süsteemi paigaldamiseks/hooldamiseks vajalikud teadmised ja oskused. |
| --- | --- |

7.1.4.4.2.

Paigaldusjuhendis loetletakse süsteemi paigaldamiseks/hooldamiseks vajalikud teadmised ja oskused.

7.1.4.5.   Süsteemi talitlushäire

| 7.1.4.5.1. | Paigaldusjuhend peab sisaldama meetmeid, mis võetakse süsteemi talitlushäire korral. |
| --- | --- |

7.1.4.5.1.

Paigaldusjuhend peab sisaldama meetmeid, mis võetakse süsteemi talitlushäire korral.

7.1.4.6.   Diagnostika

| 7.1.4.6.1. | Kui lisasüsteemi komplekt sisaldab diagnostikasüsteemi, esitatakse paigaldusjuhendis üksikasjalik süsteemi kirjeldus koos talitlushäire korral võetavate parandusmeetmetega. |
| --- | --- |

7.1.4.6.1.

Kui lisasüsteemi komplekt sisaldab diagnostikasüsteemi, esitatakse paigaldusjuhendis üksikasjalik süsteemi kirjeldus koos talitlushäire korral võetavate parandusmeetmetega.

7.1.5.   Paigaldusjuhendi II osa sisukord

7.1.5.1.   Lisasüsteemi identifitseerimisandmed:

| 7.1.5.1.1. | lisasüsteemi tüübikinnitusnumber; |
| --- | --- |

7.1.5.1.1.

lisasüsteemi tüübikinnitusnumber;

| 7.1.5.1.2. | sõiduki tootja; |
| --- | --- |

7.1.5.1.2.

sõiduki tootja;

| 7.1.5.1.3. | sõiduki kategooria; |
| --- | --- |

7.1.5.1.3.

sõiduki kategooria;

| 7.1.5.1.4. | sõiduki tüüp; |
| --- | --- |

7.1.5.1.4.

sõiduki tüüp;

| 7.1.5.1.5. | mootori tüüp; |
| --- | --- |

7.1.5.1.5.

mootori tüüp;

| 7.1.5.1.6. | mootori töömaht; |
| --- | --- |

7.1.5.1.6.

mootori töömaht;

| 7.1.5.1.7. | ülekande tüüp; |
| --- | --- |

7.1.5.1.7.

ülekande tüüp;

| 7.1.5.1.8. | sõiduki mudel; |
| --- | --- |

7.1.5.1.8.

sõiduki mudel;

| 7.1.5.1.9. | lisasüsteemi tüüp (veeldatud naftagaas või surumaagaas); |
| --- | --- |

7.1.5.1.9.

lisasüsteemi tüüp (veeldatud naftagaas või surumaagaas);

| 7.1.5.1.10. | montaažikorralduse number; |
| --- | --- |

7.1.5.1.10.

montaažikorralduse number;

| 7.1.5.1.11. | lisasüsteemi üldskeem, mis sisaldab iga komponendi kohta järgmist teavet:






  a) | registreerimisnumber, |
| --- | --- | --- |

7.1.5.1.11.

lisasüsteemi üldskeem, mis sisaldab iga komponendi kohta järgmist teavet:

a)

registreerimisnumber,

| b) | tootja kood, |
| --- | --- |

b)

tootja kood,

| c) | tüübikinnitus, kui see on olemas, |
| --- | --- |

c)

tüübikinnitus, kui see on olemas,

| d) | mahutite puhul mahutavus / tootja / tüüp / aegumise kuupäev või asendamise kuupäev, kui see on olemas; |
| --- | --- |

d)

mahutite puhul mahutavus / tootja / tüüp / aegumise kuupäev või asendamise kuupäev, kui see on olemas;

| 7.1.5.1.12. | sõidukile mahuti kinnitusseadmete paigaldamise kirjeldus (vajaduse korral koos joonistega). |
| --- | --- |

7.1.5.1.12.

sõidukile mahuti kinnitusseadmete paigaldamise kirjeldus (vajaduse korral koos joonistega).

7.1.5.2.   Paigaldusjuhised

| 7.1.5.2.1. | Kõikide osade paigaldusjuhised koos skeemide või piltidega, millel on selgelt näha üksikkomponentide paigutus mootoriruumis. |
| --- | --- |

7.1.5.2.1.

Kõikide osade paigaldusjuhised koos skeemide või piltidega, millel on selgelt näha üksikkomponentide paigutus mootoriruumis.

| 7.1.5.2.2. | Skeem või foto, millel on näidatud täpne koht, kuhu paigaldaja asetab lisasüsteemi tüübikinnitussildi (lisasüsteemi komplektiga kaasas). |
| --- | --- |

7.1.5.2.2.

Skeem või foto, millel on näidatud täpne koht, kuhu paigaldaja asetab lisasüsteemi tüübikinnitussildi (lisasüsteemi komplektiga kaasas).

| 7.1.5.2.3. | Selge elektrisüsteemi skeem, mis hõlmab mehaanilisi osi, kuhu elektrijuhtmed kinnitatakse. |
| --- | --- |

7.1.5.2.3.

Selge elektrisüsteemi skeem, mis hõlmab mehaanilisi osi, kuhu elektrijuhtmed kinnitatakse.

7.2.   Lõppkasutaja juhend

7.2.1.   Reguleerimisala

Määratleda miinimumnõuded lõppkasutaja juhendis esitatavale teabele veeldatud naftagaasi/surumaagaasi seadmete hoolduse kohta.

7.2.2.   Üldnõuded

7.2.2.1.   Kasutusjuhendi eesmärk on teavitada lõppkasutajat paigaldatud veeldatud naftagaasi/surumaagaasi süsteemi omadustest ja ohutusseadistest.

7.2.2.2.   Kasutusjuhendi koostab lisasüsteemi tootja.

7.2.2.3.   Süsteemi tootja lisab kogu teabe, mida on vaja teada veeldatud naftagaasi/surumaagaasi süsteemi nõuetekohase ja ohutu kasutamise kohta.

7.2.2.4.   Kasutusjuhendit käsitatakse süsteemi lahutamatu osana ja seega antakse see veeldatud naftagaasi/surumaagaasi süsteemiga kaasa.

7.2.2.5.   Kasutusjuhend peab olema kirjutatud selle riigi keeles, kuhu lisasüsteem tarnitakse.

7.2.2.6.   Kasutusjuhendis märgitakse, millise tüübi ja versiooni ning millise tootmisaastaga toodete suhtes juhend kehtib.

7.2.2.7.   Antakse teavet asjakohaste ekstreemsete keskkonnatingimuste kohta.

7.2.3.   Lõppkasutaja juhendi sisukord

7.2.3.1.   Tehnilised andmed

Kasutusjuhend sisaldab vähemalt järgmist teavet:

| a) | tööomadused; |
| --- | --- |

a)

tööomadused;

| b) | toimimine tavapärastes töötingimustes; |
| --- | --- |

b)

toimimine tavapärastes töötingimustes;

| c) | äärmuslikud keskkonnatingimused. |
| --- | --- |

c)

äärmuslikud keskkonnatingimused.

7.2.3.2.   Ohutusjuhised

Kasutusjuhendis esitatakse tervise ja ohutusega seotud hoiatused, mis on liigitatud järgmiselt.

| a) | SOOVITUSED – süsteemi optimaalseks kasutamiseks; |
| --- | --- |

a)

SOOVITUSED – süsteemi optimaalseks kasutamiseks;

| b) | TÄHELEPANU! – väärkasutamisest tulenevad võimalikud probleemid; |
| --- | --- |

b)

TÄHELEPANU! – väärkasutamisest tulenevad võimalikud probleemid;

| c) | HOIATUS! – nõuete eiramise korral isikutele või varale tekkiv kahju. |
| --- | --- |

c)

HOIATUS! – nõuete eiramise korral isikutele või varale tekkiv kahju.

Kui kasutatakse ohutussümboleid, peavad need olema kooskõlas rahvusvahelise süsteemiga SI ja nende eesmärki tuleb kasutusjuhendis selgelt kirjeldada.

Kasutusjuhend peab sisaldab nõuetekohaseid meetmeid, mis tuleb võtta siis, kui sõiduk värvitakse üle ja viiakse kuumkuivatuse kambrisse.

7.2.3.3.   Veeldatud naftagaasi/surumaagaasi süsteemi kirjeldus

Selgelt tuleb kirjeldada veeldatud naftagaasi/surumaagaasi seadmete kõikide komponentide otstarvet, kasutamist ja funktsiooni.

7.2.3.4.   Veeldatud naftagaasi/surumaagaasi süsteemi esmakordne kasutamine ja reguleerimine

Kasutusjuhendis antakse lõppkasutajale vajalikku teavet süsteemi esmase käivitamise ja/või reguleerimise kohta, kui see on vajalik.

7.2.3.5.   Veeldatud naftagaasi/surumaagaasi seadmetega töötamine

7.2.3.5.1.   Veeldatud naftagaasi/surumaagaasi seadmete täitmine

Kasutusjuhendis esitatakse veeldatud naftagaasi/surumaagaasi mahutite täitmiseks vajalike toimingute järjestus. Veeldatud naftagaasi puhul pööratakse eriti tähelepanu sellele, et mahutit ei tohi täita rohkem kui 80 %.

7.2.3.5.2.   Ümberlülitamine

Kasutusjuhendis kirjeldatakse selgelt ümberlülitamist ühelt alternatiivkütuselt teisele, esitades selleks toimingute järjekorra.

7.2.3.5.3.   Käsiventiilide avamine/sulgemine

Kui käsiventiilid on paigaldatud, kirjeldatakse kasutusjuhendis nende nõuetekohast käsitsemist.

7.2.3.5.4.   Tasemeindikaator

Kasutusjuhendis esitatakse tasemeindikaatori asukoht, näiteks armatuurlaual või mahutil. Kasutajale antakse selge ülevaade indikaatori näidu lugemise kohta; veeldatud naftagaasi puhul pööratakse eriti tähelepanu sellele, et mahutit ei tohi täita rohkem kui 80 %.

7.2.3.5.5.   Hooldus

Kui hooldus on vajalik, märgitakse kasutusjuhendisse, kui tihti ja mil viisil tuleb seadet hooldada.

7.2.3.5.6.   Defektid ja parandamine

Kasutusjuhendis osutatakse meetmetele, mis tuleb süsteemi defekti korral kasutusele võtta.

Kui süsteem on varustatud diagnostikasüsteemiga, kirjeldatakse kõnealust süsteemi kasutusjuhendis ja osutatakse võetavatele nõuetekohastele meetmetele.

7.2.3.5.7.   Toote kasutuselt kõrvaldamine

Kasutusjuhendis kirjeldatakse ettevaatusabinõusid, mida tuleb rakendada süsteemi sõidukist eemaldamise korral.

8.   LISASÜSTEEMI TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE JA LAIENDAMINE

| 8.1. | Sõiduki kütusena veeldatud naftagaasi või surumaagaasi kasutamise eriseadmete paigaldamises tehtavatest muudatustest tuleb teavitada lisasüsteemi tüübikinnituse väljastanud tüübikinnitusasutust. Asutus võib seejärel:






  8.1.1. | leida, et tõenäoliselt ei avalda tehtud muudatused märgatavat kahjulikku mõju ning et igal juhul vastab sõiduk endiselt nõuetele, või |
| --- | --- | --- |

8.1.

Sõiduki kütusena veeldatud naftagaasi või surumaagaasi kasutamise eriseadmete paigaldamises tehtavatest muudatustest tuleb teavitada lisasüsteemi tüübikinnituse väljastanud tüübikinnitusasutust. Asutus võib seejärel:

8.1.1.

leida, et tõenäoliselt ei avalda tehtud muudatused märgatavat kahjulikku mõju ning et igal juhul vastab sõiduk endiselt nõuetele, või

| 8.1.2. | nõuda katsetamise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearurannet. |
| --- | --- |

8.1.2.

nõuda katsetamise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearurannet.

| 8.2. | Eespool punktides 8.1.1 ja 8.1.2 kirjeldatud mõlemal juhul esitatakse asutuse otsus ajakohastatud paigaldusjuhendis. |
| --- | --- |

8.2.

Eespool punktides 8.1.1 ja 8.1.2 kirjeldatud mõlemal juhul esitatakse asutuse otsus ajakohastatud paigaldusjuhendis.

| 8.3. | Tüübikinnituse andmise kinnitus või teade selle andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalisriikidele vastavalt eespool punktis 5.4 osutatud korrale. |
| --- | --- |

8.3.

Tüübikinnituse andmise kinnitus või teade selle andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalisriikidele vastavalt eespool punktis 5.4 osutatud korrale.

| 8.4. | Tüübikinnitust laiendanud tüübikinnitusasutus määrab kõnealusele laiendusele seerianumbri ja teavitab sellest käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe ülejäänud osalisriike, kasutades käesoleva eeskirja lisas 1A ja/või 1B esitatud näidistele vastavat teatise vormi. |
| --- | --- |

8.4.

Tüübikinnitust laiendanud tüübikinnitusasutus määrab kõnealusele laiendusele seerianumbri ja teavitab sellest käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe ülejäänud osalisriike, kasutades käesoleva eeskirja lisas 1A ja/või 1B esitatud näidistele vastavat teatise vormi.

9.   TOOTMISE VASTAVUS NÕUETELE

Tootmise nõuetele vastavust tuleb kontrollida kooskõlas kokkuleppe 2. liitega (E/ECE/324/Rev.2 – E/ECE/TRANS/505/Rev.2).

10.   KARISTUSED TOOTMISE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 10.1. | Käesolevale eeskirja kohaselt lisasüsteemile antud tüübikinnitus võidakse tühistada, kui 9. punktis osutatud nõuded ei ole täidetud. |
| --- | --- |

10.1.

Käesolevale eeskirja kohaselt lisasüsteemile antud tüübikinnitus võidakse tühistada, kui 9. punktis osutatud nõuded ei ole täidetud.

| 10.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest viivitamata käesolevat eeskirja kohaldavatele ülejäänud kokkuleppeosalistele, kasutades käesoleva eeskirja lisas 1A ja/või 1B esitatud näidistele vastavat teatise vormi. |
| --- | --- |

10.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest viivitamata käesolevat eeskirja kohaldavatele ülejäänud kokkuleppeosalistele, kasutades käesoleva eeskirja lisas 1A ja/või 1B esitatud näidistele vastavat teatise vormi.

11.   TOOTMISE LÕPETAMINE

| 11.1. | Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud lisasüsteemi tootmise, teavitab ta sellest tüübikinnituse väljastanud tüübikinnitusasutust. Pärast asjaomase teatise saamist teavitab kõnealune asutus sellest käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe ülejäänud osalisi, kasutades käesoleva eeskirja lisas 1A ja/või 1B esitatud näidistele vastavat teatise vormi. |
| --- | --- |

11.1.

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud lisasüsteemi tootmise, teavitab ta sellest tüübikinnituse väljastanud tüübikinnitusasutust. Pärast asjaomase teatise saamist teavitab kõnealune asutus sellest käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe ülejäänud osalisi, kasutades käesoleva eeskirja lisas 1A ja/või 1B esitatud näidistele vastavat teatise vormi.

12.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE TEGEMISE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

| 12.1. | Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppe osalisriigid edastavad ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskastete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnituse ja kellele saadetakse teistes riikides välja antud tõendid tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmisest keeldumise või tühistamise kohta. |
| --- | --- |

12.1.

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppe osalisriigid edastavad ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskastete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnituse ja kellele saadetakse teistes riikides välja antud tõendid tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmisest keeldumise või tühistamise kohta.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, para. 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2)  EÜT L 76, 6.4.1970, lk 1.

(3)  ELT L 282, 1.11.1996, lk 64.

(4)  EÜT L 36, 9.2.1988, lk 33.

(5)  EÜT L 40, 17.2.1996, lk 1.

(6)  Seoses ohutusnõuetega on soovitatav, et kõikide lisasüsteemiga varustatud sõidukite suhtes kohaldatakse eeskirja nr 67 muudatuse 01-seeria ja eeskirja nr 110 miinimumnõudeid.

(7)  Kokkuleppeosalise õiguslike volituste piires, nagu on sätestatud käesoleva eeskirja punktis 1.3, on paigaldaja nõuetekohase kvalifikatsiooni tagamiseks soovitatav nõuda kehtivaid sertifikaate, mille on väljastanud süsteemi tootja ja/või kvalifitseeritud organisatsioon ja millega tõendatakse personali vajalikke teadmisi ja oskusi ning töökoja sobivust lisasüsteemi paigaldamiseks.

(8)  1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.3) 3. lisas – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(9)  Vastavalt eeskirjale nr 83 mootori algse tüübikinnituse ajal kehtiv muudatuste seeria.

(10)  Vastavalt eeskirjale nr 49 mootori algse tüübikinnituse ajal kehtiv muudatuste seeria.

(11)  EÜT L 350, 28.12.1998, lk 1.

(12)  EÜT L 44, 16.2.2000, lk 1.

---

LISA 1A

TEATIS

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

Välja andnud:

ametiasutuse nimi

mis käsitleb (2):

tüübikinnituse andmist

tüübikinnituse laiendamist

tüübikinnituse andmisest keeldumist

tüübikinnituse tühistamist

tootmise lõplikku lõpetamist

seoses veeldatud naftagaasi lisasüsteemi tüübiga vastavalt eeskirjale nr 115.

Tüübikinnitus nr: ...

Laiendus nr: ...

1. Veeldatud naftagaasi lisaseadmed:

Mahuti

Mahutile kinnitatud tarvikud (2)

80 % sulgeklapp

Tasemeindikaator

Kaitseklapp (rõhuklapp)

Rõhulangetusseade

Kaugjuhitav ülevooluklapiga hooldusklapp

Veeldatud naftagaasi kütusepumbaga/kütusepumbata (2)

Multiklapp, sh järgmised tarvikud:...

Ventilatsioonikest

Elektrijuhtmete läbiviigud (pump/ajamid) (2)

Kütusepump (2)

Aurusti/rõhuregulaator (2)

Sulgeklapp (2)

Tagasilöögiklapp (2)

Gaasitoru kaitseklapp (2)

Hooldusliitmik (2)

Painduv voolik (2)

Kaugtäitepunkt (2)

Image

Gaasi sissepritse seade või sissepritse pihusti (2)

Gaasidosaator (2)

Gaasisegamisüksus (2)

Elektrooniline juhtarvuti (2)

Rõhu-/temperatuuriandur (2)

Veeldatud naftagaasi filter (2)

2. Kaubanimi või kaubamärk ...

3. Tootja nimi ja aadress ...

4. Tootja esindaja nimi ja aadress (vajaduse korral) ...

5. Tüübikinnituse saamiseks esitamise kuupäev ...

6. Tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutav tehniline teenistus ...

7. Tehnilise teenistuse väljastatud aruande kuupäev ...

8. Tehnilise teenistuse väljastatud aruande number ...

9. Tüübikinnitus antud / andmata jäetud / laiendatud / tühistatud (2)...

10. Laiendamise põhjus(ed) (vajaduse korral) ...

11. Sõidukitüübid, millele saab paigaldada lisasüsteemi (M1- ja N1-kategooria), või sõidukitüübid, millele saab paigaldada lisasüsteemi (muud sõidukikategooriad) ja vajaduse korral süsinikdioksiidi ja võimsuse suhtarvud (vt käesoleva lisa addendum) ...

11.1. Emission requirements:

Eeskiri nr 83, ... -seeria muudatused (3)

Eeskiri nr 49, ... -seeria muudatused (3)

11.2. Pardadiagnostikasüsteemi nõuded

Kas lisasüsteem on ülem-alluv-süsteem: jah/ei (2)

12. Koht ...

13. Kuupäev ...

14. Allkiri ...

15. Tüübikinnituse või selle laiendamise taotlusele lisatud dokumentidega saab vastava taotluse korral tutvuda.

(1) Tüübikinnituse andnud / seda laiendanud / selle andmisest keeldunud / selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätted tüübikinnituse kohta).

(2) Mittevajalik läbi kriipsutada

(3) Sõiduki või mootori algse tüübikinnituse ajal kehtinud muudatus.

Addendum

Eeskirja nr 115 kohase veeldatud naftagaasi lisasüsteemi tüüpi käsitleva teatise

  addendum

(Tüübikinnitus nr: ... Laiendus nr: ...)

| 1. | Sõidukid, millel on lisaseadmeid katsetatud:








  Sõiduki nr | 1 | 2 | n |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mark: | | | |
| Tüüp: | | | |
| Kategooria: | | | |
| Heitkoguste piirnormid: | | | |
| Võimsus: | | | |
| Saastekontrollisüsteemi tüüp: | | | |

1.

Sõidukid, millel on lisaseadmeid katsetatud:

Sõiduki nr

1

2

n

Mark:

Tüüp:

Kategooria:

Heitkoguste piirnormid:

Võimsus:

Saastekontrollisüsteemi tüüp:

| 2. | Katse tulemused
  Suhtarv CO2LPG/CO2 petrol (2): ...
  Suhtarv PowerLPG/Powerpetrol (or diesel): ... |
| --- | --- |

2.

Katse tulemused

Suhtarv CO2LPG/CO2 petrol (2): ...

Suhtarv PowerLPG/Powerpetrol (or diesel): ...

| 3. | Sõidukitüüp/-tüübid, mille puhul kõnealuse lisavarustuse paigaldamine on lubatud:
















  Kütus | Bensiin (või diislikütus) (1) | Veeldatud naftagaas (LPG) |
| --- | --- | --- | --- |
| Sõiduki tüüp | Mootori tüüp | Võimsus
  (kW) | CO (3)

  (g/km) | HC (3)

  (g/km) | NOx
   (3)

  (g/km) | CO2
   (2)

  (g/km) | Võimsus
  (kW) | CO (3)

  (g/km) | HC (3)

  (g/km) | NOx
   (3)

  (g/km) | CO2
   (2)

  (g/km) |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

3.

Sõidukitüüp/-tüübid, mille puhul kõnealuse lisavarustuse paigaldamine on lubatud:

Kütus

Bensiin (või diislikütus) (1)

Veeldatud naftagaas (LPG)

Sõiduki tüüp

Mootori tüüp

Võimsus

(kW)

CO (3)

(g/km)

HC (3)

(g/km)

NOx
   (3)

(g/km)

CO2
   (2)

(g/km)

Võimsus

(kW)

CO (3)

(g/km)

HC (3)

(g/km)

NOx
   (3)

(g/km)

CO2
   (2)

(g/km)

---

(1)  Mittevajalik läbi kriipsutada.

(2)  Kohaldatakse üksnes M1- ja N1-kategooria sõidukite suhtes.

(3)  Kohaldatakse üksnes algsõiduki(te) suhtes.

---

LISA 1B

TEATIS

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

Välja andnud:

ametiasutuse nimi

mis käsitleb (2):

tüübikinnituse andmist

tüübikinnituse laiendamist

tüübikinnituse andmisest keeldumist

tüübikinnituse tühistamist

tootmise lõpetamist

seoses surumaagaasi lisasüsteemi tüübiga vastavalt eeskirjale nr 115.

Tüübikinnitus nr ...

Laiendus nr ...

1. Surumaagaasi seadmed, mis hõlmavad järgmist

Mahuti

Mahutile kinnitatud tarvikud (2)

Taseme- või rõhuindikaator

Kaitseklapp (rõhuklapp)

Kaugjuhitav ülevooluklapiga automaatklapp

Rõhulangetusseade

Gaasikindel kaitsekest

Rõhuregulaator (2)

Automaatklapp (2)

Tagasilöögiklapp (2)

Painduv kütusevoolik või voolik (2)

Täiteseade (2)

Gaasi/õhu segaja (sissepritse pihusti)

Gaasivoolu reguleerija

Gaasi/õhu segaja (karburaator)

Elektrooniline juhtarvuti (2)

Rõhu-/temperatuuriandur (2)

Surumaagaasi filter (2)

2. Kaubanimi või kaubamärk ...

3. Tootja nimi ja aadress ...

4. Tootja esindaja nimi ja aadress (vajaduse korral) ...

Image

5. Tüübikinnituse saamiseks esitamise kuupäev ...

6. Tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutav tehniline teenistus ...

7. Tehnilise teenistuse väljastatud aruande kuupäev ...

8. Tehnilise teenistuse väljastatud aruande number ...

9. Tüübikinnitus antud / andmata jäetud / laiendatud / tühistatud (2) ...

10. Laiendamise põhjus(ed) (vajaduse korral) ...

11. Sõidukitüübid, millesse saab paigaldada lisasüsteemi (M1- ja N1-kategooria), või sõidukitüübid, millesse saab paigaldada lisasüsteemi (muud sõiduk kategooriad) ja vajaduse korral süsinikdioksiidi ja võimsuse suhtarvud (vt käesoleva lisa addendum) ...

11.1. Heite suhtes esitatavad nõuded

Eeskiri nr 83, ... seeria muudatused (3)

Eeskiri nr 49, ... seeria muudatused (3)

11.2. Pardadiagnostikasüsteemi nõuded

Kas lisasüsteem on ülem-alluv-süsteem: jah/ei (2)

12. Koht: ...

13. Kuupäev: ...

14. Allkiri:...

15. Tüübikinnituse või selle laiendamise taotlusele lisatud dokumentidega saab vastava taotluse korral tutvuda.

(1) Tüübikinnituse andnud / seda laiendanud / selle andmisest keeldunud / selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätted tüübikinnituse kohta).

(2) Mittevajalik läbi kriipsutada.

(3) Sõiduki või mootori algse tüübikinnituse ajal kehtinud muudatus.

Addendum

Eeskirja nr 115 kohase surumaagaasi lisasüsteemi tüübiga seotud teatise lisand

(Tüübikinnitus nr: ... Laiendus nr: ...)

| 1. | Sõidukid, millel on lisaseadmeid katsetatud:








  Sõiduki nr | 1 | 2 | n |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mark: | | | |
| Tüüp: | | | |
| Kategooria: | | | |
| Heitkoguste piirnormid: | | | |
| Võimsus: | | | |
| Saastekontrollisüsteemi tüüp: | | | |

1.

Sõidukid, millel on lisaseadmeid katsetatud:

Sõiduki nr

1

2

n

Mark:

Tüüp:

Kategooria:

Heitkoguste piirnormid:

Võimsus:

Saastekontrollisüsteemi tüüp:

| 2. | Katse tulemused
  Suhtarv CO2CNG/CO2 petrol (2): ...
  Suhtarv PowerCNG/Powerpetrol (or diesel): ... |
| --- | --- |

2.

Katse tulemused

Suhtarv CO2CNG/CO2 petrol (2): ...

Suhtarv PowerCNG/Powerpetrol (or diesel): ...

| 3. | Sõidukitüüp/-tüübid, mille puhul kõnealuse lisavarustuse paigaldamine on lubatud:
















  Kütus | Bensiin (või diislikütus) (1) | Surumaagaas (CNG) |
| --- | --- | --- | --- |
| Sõiduki tüüp | Mootori tüüp | Võimsus (kW) | CO (3) (g/km) | HC (3) (g/km) | NOx (3) (g/km) | CO2
   (2) (g/km) | Võimsus (kW) | CO (3) (g/km) | HC (3) (g/km) | NOx (3) (g/km) | CO2
   (2) (g/km) |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

3.

Sõidukitüüp/-tüübid, mille puhul kõnealuse lisavarustuse paigaldamine on lubatud:

Kütus

Bensiin (või diislikütus) (1)

Surumaagaas (CNG)

Sõiduki tüüp

Mootori tüüp

Võimsus (kW)

CO (3) (g/km)

HC (3) (g/km)

NOx (3) (g/km)

CO2
   (2) (g/km)

Võimsus (kW)

CO (3) (g/km)

HC (3) (g/km)

NOx (3) (g/km)

CO2
   (2) (g/km)

---

(1)  Mittevajalik läbi kriipsutada.

(2)  Kohaldatakse üksnes M1- ja N1-kategooria sõidukite suhtes.

(3)  Kohaldatakse üksnes algsõiduki(te) suhtes.

---

LISA 2A

VEELDATUD NAFTAGAASI LISASÜSTEEMI TÜÜBIKINNITUSTÄHISE KUJUNDUS

Eespool esitatud veeldatud naftagaasi lisasüsteemi sildile kinnitatud tüübikinnitustähis näitab, et tüübikinnitus on antud Itaalias (E 3) vastavalt eeskirjale nr 115 ja kannab tüübikinnitusnumbrit 000000. Sümbol „#” osutab veeldatud naftagaasi lisasüsteemile. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et tüübikinnitus on antud vastavalt eeskirja nr 115 algversiooni nõuetele.

Kujutatud silt tuleb koos tüübikinnitustähise ja teatavate tehniliste andmetega lisasüsteemi kohta kinnitada püsivalt sõiduki kere külge.

---

LISA 2B

SURUMAAGAASI LISASÜSTEEMI TÜÜBIKINNITUSTÄHISE KUJUNDUS

Eespool esitatud surumaagaasi lisasüsteemi sildile kinnitatud tüübikinnitustähis näitab, et tüübikinnitus on antud Itaalias (E 3) vastavalt eeskirjale nr 115 ja kannab tüübikinnitusnumbrit 000000. Sümbol „*” osutab surumaagaasi lisasüsteemile. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et tüübikinnitus on antud vastavalt eeskirja nr 115 algversiooni nõuetele.

Kujutatud silt tuleb koos tüübikinnitustähise ja teatavate tehniliste andmetega lisasüsteemi kohta kinnitada püsivalt sõiduki kere külge.

---

LISA 3A

SÕIDUKILE PAIGALDATUD VEELDATUD NAFTAGAASI LISASÜSTEEMI TÜÜBIKINNITUSEKS VAJALIKE ANDMETE TÄIELIK LOEND

| 1. | Algsõiduki kirjeldus |
| --- | --- |

1.

Algsõiduki kirjeldus

| 1.1. | Tootja nimi ja aadress ... |
| --- | --- |

1.1.

Tootja nimi ja aadress ...

| 1.2. | Kategooria ja identifitseerimisandmed ... |
| --- | --- |

1.2.

Kategooria ja identifitseerimisandmed ...

| 1.3. | Tehasetähis ... |
| --- | --- |

1.3.

Tehasetähis ...

| 1.4. | Sertifikaadi number ... |
| --- | --- |

1.4.

Sertifikaadi number ...

| 1.5. | Sisepõlemismootori identifitseerimisandmed ... |
| --- | --- |

1.5.

Sisepõlemismootori identifitseerimisandmed ...

| 1.5.1. | Tööpõhimõte ja termodünaamiline tsükkel ... |
| --- | --- |

1.5.1.

Tööpõhimõte ja termodünaamiline tsükkel ...

| 1.5.2. | Ülelaadeta või ülelaadega ... |
| --- | --- |

1.5.2.

Ülelaadeta või ülelaadega ...

| 1.5.3. | Töömaht ... |
| --- | --- |

1.5.3.

Töömaht ...

| 1.5.4. | Katalüsaatorisüsteemi tüüp ... |
| --- | --- |

1.5.4.

Katalüsaatorisüsteemi tüüp ...

| 1.5.5. | Süütesüsteemi tüüp ... |
| --- | --- |

1.5.5.

Süütesüsteemi tüüp ...

| 2. | Veeldatud naftagaasi lisasüsteemi kirjeldus |
| --- | --- |

2.

Veeldatud naftagaasi lisasüsteemi kirjeldus

| 2.1. | Kaubanime või kaubamärgi omanik ... |
| --- | --- |

2.1.

Kaubanime või kaubamärgi omanik ...

| 2.2. | Identifitseerimisandmed ... |
| --- | --- |

2.2.

Identifitseerimisandmed ...

| 2.3. | Sõidukile paigaldamise joonis/skeemid ... |
| --- | --- |

2.3.

Sõidukile paigaldamise joonis/skeemid ...

| 2.4. | Ülem-alluv-süsteem: jah/ei (1) |
| --- | --- |

2.4.

Ülem-alluv-süsteem: jah/ei (1)

| 2.5. | Aurusti/rõhuregulaator(id) |
| --- | --- |

2.5.

Aurusti/rõhuregulaator(id)

| 2.5.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- |

2.5.1.

Mark (margid) ...

| 2.5.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.5.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.5.3. | Sertifikaadi number ... |
| --- | --- |

2.5.3.

Sertifikaadi number ...

| 2.5.4. | Tunnuskood ... |
| --- | --- |

2.5.4.

Tunnuskood ...

| 2.5.5. | Joonised ... |
| --- | --- |

2.5.5.

Joonised ...

| 2.5.6. | Põhireguleerimispunktide arv ... |
| --- | --- |

2.5.6.

Põhireguleerimispunktide arv ...

| 2.5.7. | Reguleerimispunktide kaudu reguleerimise kirjeldus ... |
| --- | --- |

2.5.7.

Reguleerimispunktide kaudu reguleerimise kirjeldus ...

| 2.5.8. | Tühikäigu reguleerimispunktide arv ... |
| --- | --- |

2.5.8.

Tühikäigu reguleerimispunktide arv ...

| 2.5.9. | Tühikäigu reguleerimispunktide kaudu reguleerimise kirjeldus ... |
| --- | --- |

2.5.9.

Tühikäigu reguleerimispunktide kaudu reguleerimise kirjeldus ...

| 2.5.10. | Muud reguleerimisvõimalused: kas ja millised (kirjeldus ja joonised) ... |
| --- | --- |

2.5.10.

Muud reguleerimisvõimalused: kas ja millised (kirjeldus ja joonised) ...

| 2.5.11. | Töörõhk/-rõhud: (2) ... kPa |
| --- | --- |

2.5.11.

Töörõhk/-rõhud: (2) ... kPa

| 2.6. | Segamisüksus: jah/ei (1) |
| --- | --- |

2.6.

Segamisüksus: jah/ei (1)

| 2.6.1. | Number ... |
| --- | --- |

2.6.1.

Number ...

| 2.6.2. | Mark (margid) ... |
| --- | --- |

2.6.2.

Mark (margid) ...

| 2.6.3. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.6.3.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.6.4. | Joonised ... |
| --- | --- |

2.6.4.

Joonised ...

| 2.6.5. | Paigalduskoht (koos joonis(t)ega) ... |
| --- | --- |

2.6.5.

Paigalduskoht (koos joonis(t)ega) ...

| 2.6.6. | Reguleerimisvõimalused ... |
| --- | --- |

2.6.6.

Reguleerimisvõimalused ...

| 2.6.7. | Töörõhk/-rõhud (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.6.7.

Töörõhk/-rõhud (2): ... kPa

| 2.7. | Gaasi dosaator: jah/ei (1) |
| --- | --- |

2.7.

Gaasi dosaator: jah/ei (1)

| 2.7.1. | Number ... |
| --- | --- |

2.7.1.

Number ...

| 2.7.2. | Mark (margid) ... |
| --- | --- |

2.7.2.

Mark (margid) ...

| 2.7.3. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.7.3.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.7.4. | Joonised ... |
| --- | --- |

2.7.4.

Joonised ...

| 2.7.5. | Paigalduskoht (koos joonis(t)ega) ... |
| --- | --- |

2.7.5.

Paigalduskoht (koos joonis(t)ega) ...

| 2.7.6. | Reguleerimisvõimalused ... |
| --- | --- |

2.7.6.

Reguleerimisvõimalused ...

| 2.7.7. | Töörõhk/-rõhud (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.7.7.

Töörõhk/-rõhud (2): ... kPa

| 2.8. | Gaasi sissepritseseade/-seadmed või sissepritse pihusti(d): jah/ei (1) |
| --- | --- |

2.8.

Gaasi sissepritseseade/-seadmed või sissepritse pihusti(d): jah/ei (1)

| 2.8.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- |

2.8.1.

Mark (margid) ...

| 2.8.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.8.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.8.3. | Identifitseerimine ... |
| --- | --- |

2.8.3.

Identifitseerimine ...

| 2.8.4. | Töörõhk/-rõhud (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.8.4.

Töörõhk/-rõhud (2): ... kPa

| 2.8.5. | Paigaldusjoonised ... |
| --- | --- |

2.8.5.

Paigaldusjoonised ...

| 2.9. | Elektrooniline juhtarvuti |
| --- | --- |

2.9.

Elektrooniline juhtarvuti

| 2.9.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- |

2.9.1.

Mark (margid) ...

| 2.9.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.9.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.9.3. | Paigalduskoht ... |
| --- | --- |

2.9.3.

Paigalduskoht ...

| 2.9.4. | Reguleerimisvõimalused ... |
| --- | --- |

2.9.4.

Reguleerimisvõimalused ...

| 2.10. | Veeldatud naftagaasi mahuti |
| --- | --- |

2.10.

Veeldatud naftagaasi mahuti

| 2.10.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- |

2.10.1.

Mark (margid) ...

| 2.10.2. | Tüüp (tüübid) (koos joonistega) ... |
| --- | --- |

2.10.2.

Tüüp (tüübid) (koos joonistega) ...

| 2.10.3. | Mahutite arv ... |
| --- | --- |

2.10.3.

Mahutite arv ...

| 2.10.4. | Maht ... liitrit |
| --- | --- |

2.10.4.

Maht ... liitrit

| 2.10.5. | Veeldatud naftagaasi kütusepump mahutis: jah/ei (1) ... |
| --- | --- |

2.10.5.

Veeldatud naftagaasi kütusepump mahutis: jah/ei (1) ...

| 2.10.6. | Sertifikaadi number ... |
| --- | --- |

2.10.6.

Sertifikaadi number ...

| 2.10.7. | Mahuti paigaldamise joonised ... |
| --- | --- |

2.10.7.

Mahuti paigaldamise joonised ...

| 2.11. | Veeldatud naftagaasi mahuti tarvikud |
| --- | --- |

2.11.

Veeldatud naftagaasi mahuti tarvikud

| 2.11.1. | 80 % sulgeklapp:






  2.11.1.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- | --- |

2.11.1.

80 % sulgeklapp:

2.11.1.1.

Mark (margid) ...

| 2.11.1.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.11.1.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.11.1.3. | Tööpõhimõte: ujuk/muu (1) (koos kirjelduse või joonistega) |
| --- | --- |

2.11.1.3.

Tööpõhimõte: ujuk/muu (1) (koos kirjelduse või joonistega)

| 2.11.2. | Tasemeindikaator:






  2.11.2.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- | --- |

2.11.2.

Tasemeindikaator:

2.11.2.1.

Mark (margid) ...

| 2.11.2.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.11.2.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.11.2.3. | Tööpõhimõte: ujuk/muu (1) (koos kirjelduse või joonistega) |
| --- | --- |

2.11.2.3.

Tööpõhimõte: ujuk/muu (1) (koos kirjelduse või joonistega)

| 2.11.3. | Kaitseklapp (rõhuklapp):






  2.11.3.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- | --- |

2.11.3.

Kaitseklapp (rõhuklapp):

2.11.3.1.

Mark (margid) ...

| 2.11.3.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.11.3.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.11.4. | Rõhulangetusseade:






  2.11.4.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- | --- |

2.11.4.

Rõhulangetusseade:

2.11.4.1.

Mark (margid) ...

| 2.11.4.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.11.4.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.11.5. | Kaugjuhitav ülevooluklapiga hooldusklapp:






  2.11.5.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- | --- |

2.11.5.

Kaugjuhitav ülevooluklapiga hooldusklapp:

2.11.5.1.

Mark (margid) ...

| 2.11.5.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.11.5.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.11.6. | Multiklapp: jah/ei (1) |
| --- | --- |

2.11.6.

Multiklapp: jah/ei (1)

| 2.11.6.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- |

2.11.6.1.

Mark (margid) ...

| 2.11.6.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.11.6.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.11.6.3. | Multiklapi kirjeldus (koos joonistega) ... |
| --- | --- |

2.11.6.3.

Multiklapi kirjeldus (koos joonistega) ...

| 2.11.7. | Ventilatsioonikest: ...






  2.11.7.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- | --- |

2.11.7.

Ventilatsioonikest: ...

2.11.7.1.

Mark (margid) ...

| 2.11.7.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.11.7.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.11.8. | Elektrijuhtmete läbiviigud (kütusepump/ajamid):






  2.11.8.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- | --- |

2.11.8.

Elektrijuhtmete läbiviigud (kütusepump/ajamid):

2.11.8.1.

Mark (margid) ...

| 2.11.8.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.11.8.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.11.8.3. | Joonised ... |
| --- | --- |

2.11.8.3.

Joonised ...

| 2.12. | Kütusepump (veeldatud naftagaas): jah/ei (1) |
| --- | --- |

2.12.

Kütusepump (veeldatud naftagaas): jah/ei (1)

| 2.12.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- |

2.12.1.

Mark (margid) ...

| 2.12.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.12.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.12.3. | Veeldatud naftagaasi mahutisse paigaldatud pump: jah/ei (1) |
| --- | --- |

2.12.3.

Veeldatud naftagaasi mahutisse paigaldatud pump: jah/ei (1)

| 2.12.4. | Töörõhk (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.12.4.

Töörõhk (2): ... kPa

| 2.13. | Sulgeklapp / tagasilöögiklapp / gaasitoru kaitseklapp: jah/ei (1) |
| --- | --- |

2.13.

Sulgeklapp / tagasilöögiklapp / gaasitoru kaitseklapp: jah/ei (1)

| 2.13.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- |

2.13.1.

Mark (margid) ...

| 2.13.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.13.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.13.3. | Kirjeldus ja joonised ... |
| --- | --- |

2.13.3.

Kirjeldus ja joonised ...

| 2.13.4. | Töörõhk (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.13.4.

Töörõhk (2): ... kPa

| 2.14. | Täitepunkt (1):






  2.14.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- | --- |

2.14.

Täitepunkt (1):

2.14.1.

Mark (margid) ...

| 2.14.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.14.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.14.3. | Kirjeldus ja joonised |
| --- | --- |

2.14.3.

Kirjeldus ja joonised

| 2.15. | Painduv(ad) kütusevoolik(ud)/toru(d):






  2.15.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- | --- |

2.15.

Painduv(ad) kütusevoolik(ud)/toru(d):

2.15.1.

Mark (margid) ...

| 2.15.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.15.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.15.3. | Kirjeldus ... |
| --- | --- |

2.15.3.

Kirjeldus ...

| 2.15.4. | Töörõhk/-rõhud (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.15.4.

Töörõhk/-rõhud (2): ... kPa

| 2.16. | Rõhu- ja temperatuuriandur(id) (1):






  2.16.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- | --- |

2.16.

Rõhu- ja temperatuuriandur(id) (1):

2.16.1.

Mark (margid) ...

| 2.16.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.16.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.16.3. | Kirjeldus ... |
| --- | --- |

2.16.3.

Kirjeldus ...

| 2.16.4. | Töörõhk/-rõhud (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.16.4.

Töörõhk/-rõhud (2): ... kPa

| 2.17. | Veeldatud naftagaasi filter/filtrid (1):






  2.17.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- | --- |

2.17.

Veeldatud naftagaasi filter/filtrid (1):

2.17.1.

Mark (margid) ...

| 2.17.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.17.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.17.3. | Kirjeldus ... |
| --- | --- |

2.17.3.

Kirjeldus ...

| 2.17.4. | Töörõhk/-rõhud (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.17.4.

Töörõhk/-rõhud (2): ... kPa

| 2.18. | Hooldusliitmik(ud) (tagavarasüsteemita ühekütuseline sõiduk) (1):






  2.18.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- | --- |

2.18.

Hooldusliitmik(ud) (tagavarasüsteemita ühekütuseline sõiduk) (1):

2.18.1.

Mark (margid) ...

| 2.18.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.18.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.18.3. | Paigalduse kirjeldus ja joonised |
| --- | --- |

2.18.3.

Paigalduse kirjeldus ja joonised

| 2.19. | Kütteseadme ühendus veeldatud naftagaasi süsteemiga (lubatud M2- ja M3-kategooria sõidukite puhul): jah/ei (1) |
| --- | --- |

2.19.

Kütteseadme ühendus veeldatud naftagaasi süsteemiga (lubatud M2- ja M3-kategooria sõidukite puhul): jah/ei (1)

| 2.19.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- |

2.19.1.

Mark (margid) ...

| 2.19.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.19.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.19.3. | Paigalduse kirjeldus ja joonised ... |
| --- | --- |

2.19.3.

Paigalduse kirjeldus ja joonised ...

| 2.20. | Täiendavad dokumendid |
| --- | --- |

2.20.

Täiendavad dokumendid

| 2.20.1. | Veeldatud naftagaasi seadmete ja katalüsaatori füüsilise kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt veeldatud naftagaasile või tagasi. |
| --- | --- |

2.20.1.

Veeldatud naftagaasi seadmete ja katalüsaatori füüsilise kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt veeldatud naftagaasile või tagasi.

| 2.20.2. | Seadme skeem (elektriühendused, vaakumühendused, kompensatsioonitorud jne) |
| --- | --- |

2.20.2.

Seadme skeem (elektriühendused, vaakumühendused, kompensatsioonitorud jne)

| 2.20.3. | Tähise joonis |
| --- | --- |

2.20.3.

Tähise joonis

| 2.20.4. | Reguleerimisandmed |
| --- | --- |

2.20.4.

Reguleerimisandmed

| 2.21. | Jahutussüsteem: (vedelik-/õhkjahutus) (1) |
| --- | --- |

2.21.

Jahutussüsteem: (vedelik-/õhkjahutus) (1)

| 2.21.1. | Veeldatud naftagaasi seadmetega seotud süsteemi kirjeldus/joonised |
| --- | --- |

2.21.1.

Veeldatud naftagaasi seadmetega seotud süsteemi kirjeldus/joonised

---

(1)  Mittevajalik läbi kriipsutada.

(2)  Märkida lubatud hälve.

---

LISA 3B

SÕIDUKILE PAIGALDATUD SURUMAAGAASI LISASÜSTEEMI TÜÜBIKINNITUSEKS VAJALIKE ANDMETE TÄIELIK LOEND

| 1. | Algsõiduki kirjeldus |
| --- | --- |

1.

Algsõiduki kirjeldus

| 1.1. | Tootja nimi ja aadress ... |
| --- | --- |

1.1.

Tootja nimi ja aadress ...

| 1.2. | Kategooria ja identifitseerimisandmed ... |
| --- | --- |

1.2.

Kategooria ja identifitseerimisandmed ...

| 1.3. | Tehasetähis ... |
| --- | --- |

1.3.

Tehasetähis ...

| 1.4. | Sertifikaadi number ... |
| --- | --- |

1.4.

Sertifikaadi number ...

| 1.5. | Sisepõlemismootori identifitseerimisandmed ... |
| --- | --- |

1.5.

Sisepõlemismootori identifitseerimisandmed ...

| 1.5.1. | Tööpõhimõte ja termodünaamiline tsükkel ... |
| --- | --- |

1.5.1.

Tööpõhimõte ja termodünaamiline tsükkel ...

| 1.5.2. | Ülelaadeta või ülelaadega ... |
| --- | --- |

1.5.2.

Ülelaadeta või ülelaadega ...

| 1.5.3. | Töömaht ... |
| --- | --- |

1.5.3.

Töömaht ...

| 1.5.4. | Katalüsaatorisüsteemi tüüp ... |
| --- | --- |

1.5.4.

Katalüsaatorisüsteemi tüüp ...

| 1.5.5. | Süütesüsteemi tüüp ... |
| --- | --- |

1.5.5.

Süütesüsteemi tüüp ...

| 2. | Surumaagaasi lisasüsteemi kirjeldus |
| --- | --- |

2.

Surumaagaasi lisasüsteemi kirjeldus

| 2.1. | Kaubanime või kaubamärgi omanik ... |
| --- | --- |

2.1.

Kaubanime või kaubamärgi omanik ...

| 2.2. | Identifitseerimisandmed ... |
| --- | --- |

2.2.

Identifitseerimisandmed ...

| 2.3. | Sõidukisse paigaldamise joonis/skeemid ... |
| --- | --- |

2.3.

Sõidukisse paigaldamise joonis/skeemid ...

| 2.4. | Ülem-alluv-süsteem: jah/ei (1) |
| --- | --- |

2.4.

Ülem-alluv-süsteem: jah/ei (1)

| 2.5. | Rõhuregulaator(id) |
| --- | --- |

2.5.

Rõhuregulaator(id)

| 2.5.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- |

2.5.1.

Mark (margid) ...

| 2.5.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.5.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.5.3. | Sertifikaadi number ... |
| --- | --- |

2.5.3.

Sertifikaadi number ...

| 2.5.4. | Identifitseerimine ... |
| --- | --- |

2.5.4.

Identifitseerimine ...

| 2.5.5. | Joonised ... |
| --- | --- |

2.5.5.

Joonised ...

| 2.5.6. | Põhireguleerimispunktide arv ... |
| --- | --- |

2.5.6.

Põhireguleerimispunktide arv ...

| 2.5.7. | Põhireguleerimispunktide kaudu reguleerimise kirjeldus |
| --- | --- |

2.5.7.

Põhireguleerimispunktide kaudu reguleerimise kirjeldus

| 2.5.8. | Tühikäigu reguleerimispunktide arv ... |
| --- | --- |

2.5.8.

Tühikäigu reguleerimispunktide arv ...

| 2.5.9. | Tühikäigu reguleerimispunktide kaudu reguleerimise kirjeldus |
| --- | --- |

2.5.9.

Tühikäigu reguleerimispunktide kaudu reguleerimise kirjeldus

| 2.5.10. | Muud reguleerimisvõimalused: kui, siis millised (kirjeldus ja joonised) ... |
| --- | --- |

2.5.10.

Muud reguleerimisvõimalused: kui, siis millised (kirjeldus ja joonised) ...

| 2.5.11. | Töörõhk/-rõhud: (2) ...kPa |
| --- | --- |

2.5.11.

Töörõhk/-rõhud: (2) ...kPa

| 2.6. | Gaasi/õhu segaja (karburaator): jah/ei (1) |
| --- | --- |

2.6.

Gaasi/õhu segaja (karburaator): jah/ei (1)

| 2.6.1. | Number ... |
| --- | --- |

2.6.1.

Number ...

| 2.6.2. | Mark (margid) ... |
| --- | --- |

2.6.2.

Mark (margid) ...

| 2.6.3. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.6.3.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.6.4. | Joonised ... |
| --- | --- |

2.6.4.

Joonised ...

| 2.6.5. | Paigalduskoht (koos joonis(t)ega) ... |
| --- | --- |

2.6.5.

Paigalduskoht (koos joonis(t)ega) ...

| 2.6.6. | Reguleerimisvõimalused ... |
| --- | --- |

2.6.6.

Reguleerimisvõimalused ...

| 2.6.7. | Töörõhk/-rõhud (2): ...kPa |
| --- | --- |

2.6.7.

Töörõhk/-rõhud (2): ...kPa

| 2.7. | Gaasivoolu reguleerija: jah/ei (1) |
| --- | --- |

2.7.

Gaasivoolu reguleerija: jah/ei (1)

| 2.7.1. | Number ... |
| --- | --- |

2.7.1.

Number ...

| 2.7.2. | Mark (margid) ... |
| --- | --- |

2.7.2.

Mark (margid) ...

| 2.7.3. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.7.3.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.7.4. | Joonised ... |
| --- | --- |

2.7.4.

Joonised ...

| 2.7.5. | Paigalduskoht (koos joonis(t)ega) ... |
| --- | --- |

2.7.5.

Paigalduskoht (koos joonis(t)ega) ...

| 2.7.6. | Reguleerimisvõimalused ... |
| --- | --- |

2.7.6.

Reguleerimisvõimalused ...

| 2.7.7. | Töörõhk/-rõhud (2): ...kPa |
| --- | --- |

2.7.7.

Töörõhk/-rõhud (2): ...kPa

| 2.8. | Gaasi/õhu segaja (sissepritse pihusti): jah/ei (1) |
| --- | --- |

2.8.

Gaasi/õhu segaja (sissepritse pihusti): jah/ei (1)

| 2.8.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- |

2.8.1.

Mark (margid) ...

| 2.8.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.8.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.8.3. | Identifitseerimine ... |
| --- | --- |

2.8.3.

Identifitseerimine ...

| 2.8.4. | Töörõhk/-rõhud (2): ...kPa |
| --- | --- |

2.8.4.

Töörõhk/-rõhud (2): ...kPa

| 2.8.5. | Paigaldusjoonised ... |
| --- | --- |

2.8.5.

Paigaldusjoonised ...

| 2.9. | Elektrooniline juhtarvuti |
| --- | --- |

2.9.

Elektrooniline juhtarvuti

| 2.9.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- |

2.9.1.

Mark (margid) ...

| 2.9.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.9.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.9.3. | Paigalduskoht ... |
| --- | --- |

2.9.3.

Paigalduskoht ...

| 2.9.4. | Reguleerimisvõimalused ... |
| --- | --- |

2.9.4.

Reguleerimisvõimalused ...

| 2.10. | Surumaagaasi mahuti |
| --- | --- |

2.10.

Surumaagaasi mahuti

| 2.10.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- |

2.10.1.

Mark (margid) ...

| 2.10.2. | Tüüp (tüübid) (koos joonistega) ... |
| --- | --- |

2.10.2.

Tüüp (tüübid) (koos joonistega) ...

| 2.10.3. | Mahutite arv ... |
| --- | --- |

2.10.3.

Mahutite arv ...

| 2.10.4. | Maht ...liitrit |
| --- | --- |

2.10.4.

Maht ...liitrit

| 2.10.5. | Sertifikaadi number ... |
| --- | --- |

2.10.5.

Sertifikaadi number ...

| 2.10.6. | Mahuti paigaldamise joonised ... |
| --- | --- |

2.10.6.

Mahuti paigaldamise joonised ...

| 2.11. | Surumaagaasi mahuti tarvikud |
| --- | --- |

2.11.

Surumaagaasi mahuti tarvikud

| 2.11.1. | Taseme- või rõhuindikaator:






  2.11.1.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- | --- |

2.11.1.

Taseme- või rõhuindikaator:

2.11.1.1.

Mark (margid) ...

| 2.11.1.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.11.1.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.11.2. | Kaitseklapp (rõhuklapp) (1):






  2.11.2.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- | --- |

2.11.2.

Kaitseklapp (rõhuklapp) (1):

2.11.2.1.

Mark (margid) ...

| 2.11.2.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.11.2.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.11.3. | Rõhulangetusseade:






  2.11.3.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- | --- |

2.11.3.

Rõhulangetusseade:

2.11.3.1.

Mark (margid) ...

| 2.11.3.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.11.3.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.11.4. | Kaugjuhitav ülevooluklapiga automaatklapp






  2.11.4.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- | --- |

2.11.4.

Kaugjuhitav ülevooluklapiga automaatklapp

2.11.4.1.

Mark (margid) ...

| 2.11.4.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.11.4.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.11.5. | Gaasikindel kaitsekest:






  2.11.5.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- | --- |

2.11.5.

Gaasikindel kaitsekest:

2.11.5.1.

Mark (margid) ...

| 2.11.5.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.11.5.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.12. | Automaatklapp/tagasilöögiklapp: jah/ei (1) ... |
| --- | --- |

2.12.

Automaatklapp/tagasilöögiklapp: jah/ei (1) ...

| 2.12.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- |

2.12.1.

Mark (margid) ...

| 2.12.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.12.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.12.3. | Kirjeldus ja joonised ... |
| --- | --- |

2.12.3.

Kirjeldus ja joonised ...

| 2.12.4. | Töörõhk/-rõhud (2): ...kPa |
| --- | --- |

2.12.4.

Töörõhk/-rõhud (2): ...kPa

| 2.13. | Täiteseade (1):






  2.13.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- | --- |

2.13.

Täiteseade (1):

2.13.1.

Mark (margid) ...

| 2.13.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.13.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.13.3. | Kirjeldus ja joonised ... |
| --- | --- |

2.13.3.

Kirjeldus ja joonised ...

| 2.14. | Painduvad kütusevoolikud või toru(d):






  2.14.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- | --- |

2.14.

Painduvad kütusevoolikud või toru(d):

2.14.1.

Mark (margid) ...

| 2.14.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.14.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.14.3. | Kirjeldus ... |
| --- | --- |

2.14.3.

Kirjeldus ...

| 2.14.4. | Töörõhk/-rõhud (2): ...kPa |
| --- | --- |

2.14.4.

Töörõhk/-rõhud (2): ...kPa

| 2.15. | Rõhu- ja temperatuuriandur(id) (1):






  2.15.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- | --- |

2.15.

Rõhu- ja temperatuuriandur(id) (1):

2.15.1.

Mark (margid) ...

| 2.15.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.15.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.15.3. | Kirjeldus ... |
| --- | --- |

2.15.3.

Kirjeldus ...

| 2.15.4. | Töörõhk/-rõhud (2): ...kPa |
| --- | --- |

2.15.4.

Töörõhk/-rõhud (2): ...kPa

| 2.16. | Surumaagaasi filter (1)







  2.16.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- | --- |

2.16.

Surumaagaasi filter (1)

2.16.1.

Mark (margid) ...

| 2.16.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.16.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.16.3. | Kirjeldus ... |
| --- | --- |

2.16.3.

Kirjeldus ...

| 2.16.4. | Töörõhk/-rõhud (2): ...kPa |
| --- | --- |

2.16.4.

Töörõhk/-rõhud (2): ...kPa

| 2.17. | Hooldusliitmik(ud) (tagavarasüsteemita ühekütuseline sõiduk) (1):






  2.17.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- | --- |

2.17.

Hooldusliitmik(ud) (tagavarasüsteemita ühekütuseline sõiduk) (1):

2.17.1.

Mark (margid) ...

| 2.17.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.17.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.17.3. | Paigalduse kirjeldus ja joonised ... |
| --- | --- |

2.17.3.

Paigalduse kirjeldus ja joonised ...

| 2.18. | Kütteseadme ühendus surumaagaasi süsteemiga (lubatud M2- ja M3-kategooria sõidukite puhul): jah/ei (1) |
| --- | --- |

2.18.

Kütteseadme ühendus surumaagaasi süsteemiga (lubatud M2- ja M3-kategooria sõidukite puhul): jah/ei (1)

| 2.18.1. | Mark (margid) ... |
| --- | --- |

2.18.1.

Mark (margid) ...

| 2.18.2. | Tüüp (tüübid) ... |
| --- | --- |

2.18.2.

Tüüp (tüübid) ...

| 2.18.3. | Paigalduse kirjeldus ja joonised ... |
| --- | --- |

2.18.3.

Paigalduse kirjeldus ja joonised ...

| 2.19. | Täiendavad dokumendid |
| --- | --- |

2.19.

Täiendavad dokumendid

| 2.19.1. | Surumaagaasi seadmete ja katalüsaatori füüsilise kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt surumaagaasile või tagasi. |
| --- | --- |

2.19.1.

Surumaagaasi seadmete ja katalüsaatori füüsilise kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt surumaagaasile või tagasi.

| 2.19.2. | Seadme skeem (elektriühendused, vaakumühendused, kompensatsioonitorud jne) |
| --- | --- |

2.19.2.

Seadme skeem (elektriühendused, vaakumühendused, kompensatsioonitorud jne)

| 2.19.3. | Tähise joonis |
| --- | --- |

2.19.3.

Tähise joonis

| 2.19.4. | Reguleerimisandmed |
| --- | --- |

2.19.4.

Reguleerimisandmed

| 2.20. | Jahutussüsteem: (vedelik-/õhkjahutus) (1) |
| --- | --- |

2.20.

Jahutussüsteem: (vedelik-/õhkjahutus) (1)

| 2.20.1. | Surumaagaasi seadmetega seotud süsteemi kirjeldus/joonised ... |
| --- | --- |

2.20.1.

Surumaagaasi seadmetega seotud süsteemi kirjeldus/joonised ...

---

(1)  Mittevajalik läbi kriipsutada.

(2)  Märkida lubatud hälve.

---

4. LISA

SÕIDUKILE PAIGALDATUD SURUMAAGAASI/VEELDATUD NAFTAGAASI SÜSTEEMIDE LEKKEKATSE MENETLUSE KIRJELDUS

1.   REGULEERIMISALA

Kirjeldada paigaldaja võetavaid meetmeid, et kontrollida süsteemi gaasilekkekindlust.

2.   Süsteem paigaldatakse vastavalt lisasüsteemi tootja antava paigaldusjuhendi I ja II osale.

3.   VEELDATUD NAFTAGAASI SÜSTEEMIDE LEKKEKATSE MENETLUS

| 3.1. | Pärast paigaldamist sooritab paigaldaja käesoleva eeskirja punktis 7.1.4.2 nimetatud nõuetekohase montaaži kontrolli ja käesoleva eeskirjas punktis 7.1.4.3 osutatud käivitamistoimingud. Pärast süsteemi täitmist veeldatud naftagaasiga tuleb kõiki süsteemi kinnitusi ja ühendusi gaasidetektori või vedelikulekke detektoriga kontrollida. Solenoidklapid peavad olema avatud asendis, et tekitada kõikide süsteemi komponentide suhtes töörõhk. Leket ei tohi esineda. |
| --- | --- |

3.1.

Pärast paigaldamist sooritab paigaldaja käesoleva eeskirja punktis 7.1.4.2 nimetatud nõuetekohase montaaži kontrolli ja käesoleva eeskirjas punktis 7.1.4.3 osutatud käivitamistoimingud. Pärast süsteemi täitmist veeldatud naftagaasiga tuleb kõiki süsteemi kinnitusi ja ühendusi gaasidetektori või vedelikulekke detektoriga kontrollida. Solenoidklapid peavad olema avatud asendis, et tekitada kõikide süsteemi komponentide suhtes töörõhk. Leket ei tohi esineda.

4.   SURUMAAGAASI SÜSTEEMIDE LEKKEKATSE MENETLUS

| 4.1. | Pärast paigaldamist sooritab paigaldaja punktis 7.1.4.2 nimetatud nõuetekohase montaaži kontrolli ja käesoleva eeskirja punktis 7.1.4.3 osutatud käivitamistoimingud. Pärast töörõhu all oleva süsteemi täitmist surumaagaasiga tuleb kõiki süsteemi kinnitusi ja ühendusi gaasidetektori või vedelikulekke detektoriga kontrollida. Solenoidklapid peavad olema avatud asendis, et tekitada kõikide süsteemi komponentide suhtes töörõhk. Leket ei tohi esineda. |
| --- | --- |

4.1.

Pärast paigaldamist sooritab paigaldaja punktis 7.1.4.2 nimetatud nõuetekohase montaaži kontrolli ja käesoleva eeskirja punktis 7.1.4.3 osutatud käivitamistoimingud. Pärast töörõhu all oleva süsteemi täitmist surumaagaasiga tuleb kõiki süsteemi kinnitusi ja ühendusi gaasidetektori või vedelikulekke detektoriga kontrollida. Solenoidklapid peavad olema avatud asendis, et tekitada kõikide süsteemi komponentide suhtes töörõhk. Leket ei tohi esineda.

---

5. LISA

VEELDATUD NAFTAGAASI JA SURUMAAGAASI MAHUTI(TE) KINNITAMISEGA SEOTUD ETTEKIRJUTUSED

1.   Eeskirja nr 67 muudatuste 01-seerias esitatud nõuded veeldatud naftagaasi mahuti(te) kinnitamise kohta või eeskirja nr 110 nõuded surumaagaasi mahuti(te) kinnitamise kohta loetakse täidetuks juhul, kui mahuti kinnitamiseks mootorisõidukile on kasutatud vähemalt järgmisi vahendeid:

| 1.1. | kaks rihma mahuti kohta; |
| --- | --- |

1.1.

kaks rihma mahuti kohta;

| 1.2. | neli polti ja |
| --- | --- |

1.2.

neli polti ja

| 1.3. | sobivad seibid või plaadid, kui kerepaneelid selles kohas on sama paksusega.
  Kui materjali klass on Fe 370, siis tuleb kasutada kinnituspolte, mis kuuluvad klassi 8.8, ning nende mõõtmed peavad vastama allpool tabelis esitatule.








  Mahuti maht
  (liitrit) | Seibide või plaatide minimaalsed mõõtmed (mm) | Mahutirihmade minimaalsed mõõtmed (mm) | Poltide minimaalne läbimõõt (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuni 85 | ümar: 30 × 1,5
  ümar: 25 × 2,5 | 20 × 3
  30 × 1,5 | 8 |
| 85–100 | ümar: 30 × 1,5
  ümar: 25 × 2,5 | 30 × 3
  20 × 3 (*) | 10
  8  (*) |
| 100–150 | ümar: 50 × 2
  ümar: 30 × 3 | 50 × 6
  50 × 3 (**) | 12
  10  (**) |
| Üle 150 | peavad vastama eeskirja nr 67 muudatuste 01-seeria sätetele veeldatud naftagaasi mahutite kohta või eeskirjale nr 110 surumaagaasi mahutite kohta |

1.3.

sobivad seibid või plaadid, kui kerepaneelid selles kohas on sama paksusega.

Kui materjali klass on Fe 370, siis tuleb kasutada kinnituspolte, mis kuuluvad klassi 8.8, ning nende mõõtmed peavad vastama allpool tabelis esitatule.

Mahuti maht

(liitrit)

Seibide või plaatide minimaalsed mõõtmed (mm)

Mahutirihmade minimaalsed mõõtmed (mm)

Poltide minimaalne läbimõõt (mm)

Kuni 85

ümar: 30 × 1,5

ümar: 25 × 2,5

20 × 3

30 × 1,5

8

85–100

ümar: 30 × 1,5

ümar: 25 × 2,5

30 × 3

20 × 3 (*)

10

8  (*)

100–150

ümar: 50 × 2

ümar: 30 × 3

50 × 6

50 × 3 (**)

12

10  (**)

Üle 150

peavad vastama eeskirja nr 67 muudatuste 01-seeria sätetele veeldatud naftagaasi mahutite kohta või eeskirjale nr 110 surumaagaasi mahutite kohta

2.   Kui mahuti on paigaldatud istme taha, peab olema tagatud vähemalt 100 mm vahe sõiduki pikisuunas. Kõnealune vahe võib esineda mahuti ja sõiduki tagapaneeli vahel ning istme ja mahuti vahel.

3.   Kui ka kütusemahuti mass toetub mahutirihmadele, tuleb kasutada vähemalt kolme mahutirihma.

4.   Mahutirihmadega tagatakse, et kütusemahuti ei libise paigast, ei pöörle ega liigu kohalt.

5.   Kütusemahuti ja mahutirihmade vahele asetatakse kaitsev materjal, nagu vilt, nahk või plast. Samas ei tohi seibide või plaatide sõiduki külge kinnitamise kohas esineda kokkusurutavat materjali.

6.   MAHUTIRAAM

| 6.1. | Kui mahuti on mahutiraami abil mootorsõiduki külge kinnitatud, peavad mahutiraam, mahutirihmad, seibid või plaadid ja kasutatavad poldid olema kooskõlas eespool 1.–5. punktis esitatud sätetega. |
| --- | --- |

6.1.

Kui mahuti on mahutiraami abil mootorsõiduki külge kinnitatud, peavad mahutiraam, mahutirihmad, seibid või plaadid ja kasutatavad poldid olema kooskõlas eespool 1.–5. punktis esitatud sätetega.

| 6.2. | Kui silindriline mahuti on paigaldatud sõidukile pikisuunas, peab mahutiraami ees olema põikiühendus, et vältida mahuti libisemist. Kõnealune põikiühendus on järgmine:






  6.2.1. | vähemalt sama paksusega kui mahutiraam; |
| --- | --- | --- |

6.2.

Kui silindriline mahuti on paigaldatud sõidukile pikisuunas, peab mahutiraami ees olema põikiühendus, et vältida mahuti libisemist. Kõnealune põikiühendus on järgmine:

6.2.1.

vähemalt sama paksusega kui mahutiraam;

| 6.2.2. | vähemalt 30 mm kõrge ja selle tipp on vähemalt 30 mm mahuti põhjast kõrgemal; |
| --- | --- |

6.2.2.

vähemalt 30 mm kõrge ja selle tipp on vähemalt 30 mm mahuti põhjast kõrgemal;

| 6.2.3. | võimalikult lähedal mahuti kuplikujulisele otsale või isegi selle sees. |
| --- | --- |

6.2.3.

võimalikult lähedal mahuti kuplikujulisele otsale või isegi selle sees.

„Pikisuunas paigaldamine” tähendab, et silindrilise kütusemahuti telje ja sõiduki keskpikitasapinna vaheline nurk ei ole suurem kui 30 kraadi.

---

(*)  Sellisel juhul kinnitatakse mahuti vähemalt kolme mahutirihmaga.

(**)  Sellisel juhul kinnitatakse mahuti vähemalt nelja mahutirihmaga.

---

6A LISA

OTSESISSEPRITSEGA BENSIINIMOOTORIGA KAHEKÜTUSELISED SÕIDUKID – VEELDATUD NAFTAGAASI ENERGIATEGURI ARVUTAMINE

1.   TSÜKLI AJAL TARBITAVA VEELDATUD NAFTAGAASI MASSI MÕÕTMINE

I tüübi katsetsükli ajal tarbitavat veeldatud naftagaasi massi mõõdetakse kütuse kaalumisseadme abil, mis on katse ajal võimeline kaaluma veeldatud naftagaasi mahutit vastavalt järgmistele nõuetele.

| | Katse alguses ja lõpus saadud lugemite vahe täpsus peab olema ± 2 % või parem. |
| --- | --- |

Katse alguses ja lõpus saadud lugemite vahe täpsus peab olema ± 2 % või parem.

| | Mõõtmisvigade vältimiseks rakendatakse ettevaatusabinõud. |
| --- | --- |

Mõõtmisvigade vältimiseks rakendatakse ettevaatusabinõud.

| | Kõnealused ettevaatusabinõud hõlmavad vähemalt seadme hoolikat paigaldamist vastavalt seadme tootja soovitustele ja hea inseneritava reeglitele. |
| --- | --- |

Kõnealused ettevaatusabinõud hõlmavad vähemalt seadme hoolikat paigaldamist vastavalt seadme tootja soovitustele ja hea inseneritava reeglitele.

| | Muud mõõtmismeetodid on lubatud juhul, kui on võimalik tõendada samaväärset mõõtmistäpsust. |
| --- | --- |

Muud mõõtmismeetodid on lubatud juhul, kui on võimalik tõendada samaväärset mõõtmistäpsust.

2.   VEELDATUD NAFTAGAASI ENERGIATEGURI ARVUTAMINE

Kütusekulu väärtus arvutatakse süsivesinike, süsinikmonooksiidi ja süsinikdioksiidi heite alusel, mis määratakse kindlaks mõõtmistulemuste põhjal tingimusel, et katse ajal on põletatud üksnes veeldatud naftagaasi.

Tsükli ajal tarbitud veeldatud naftagaasi energiategur määratakse seega järgmiselt:

Formula

kus:

GLPG
  : veeldatud naftagaasi energiategur (%);

MLPG
  : tsükli ajal tarbitav veeldatud naftagaasi mass (kg);

FCnorm
  : vastavalt eeskirja nr 101 kuuenda lisa punkti 1.4.3 alapunktile b arvutatud kütusekulu (l/100 km). Vajaduse korral arvutatakse valemis FCnorm’i määramiseks rakendatav parandustegur cf, kasutades gaasilise kütuse H/C suhet;

dist: tsükli ajal läbitud teepikkus (km)

d: tihedus d = 0,538 kg/l.

---

LISA 6B

OTSESISSEPRITSEGA BENSIINIMOOTORIGA KAHEKÜTUSELISED SÕIDUKID – SURUMAAGAASI ENERGIATEGURI ARVUTAMINE

1.   TSÜKLI AJAL TARBITAVA SURUMAAGAASI MASSI MÕÕTMINE

I tüübi katsetsükli ajal tarbitavat surumaagaasi massi mõõdetakse kütuse kaalumise seadme abil, mis on katse ajal võimeline kaaluma surumaagaasi mahutit vastavalt järgmistele nõuetele.

| | Katse alguses ja lõpus saadud lugemite vahe täpsus peab olema ± 2 % või parem. |
| --- | --- |

Katse alguses ja lõpus saadud lugemite vahe täpsus peab olema ± 2 % või parem.

| | Mõõtmisvigade vältimiseks rakendatakse ettevaatusabinõud. |
| --- | --- |

Mõõtmisvigade vältimiseks rakendatakse ettevaatusabinõud.

| | Kõnealused ettevaatusabinõud hõlmavad vähemalt seadme hoolikat paigaldamist vastavalt seadme tootja soovitustele ja hea inseneritava reeglitele. |
| --- | --- |

Kõnealused ettevaatusabinõud hõlmavad vähemalt seadme hoolikat paigaldamist vastavalt seadme tootja soovitustele ja hea inseneritava reeglitele.

| | Muud mõõtmismeetodid on lubatud juhul, kui on võimalik tõendada samaväärset mõõtmistäpsust. |
| --- | --- |

Muud mõõtmismeetodid on lubatud juhul, kui on võimalik tõendada samaväärset mõõtmistäpsust.

2.   SURUMAAGAASI ENERGIATEGURI ARVUTAMINE

Kütusekulu väärtus arvutatakse süsivesinike, süsinikmonooksiidi ja süsinikdioksiidi heite alusel, mis määratakse kindlaks mõõtmistulemuste põhjal tingimusel, et katse ajal on põletatud üksnes surumaagaasi.

Tsükli ajal tarbitud surumaagaasi energiategur määratakse seega järgmiselt:

Formula

kus:

GCNG
  : surumaagaasi energiategur (%);

MCNG
  : tsükli ajal tarbitav surumaagaasi mass (kg);

FCnorm
  : vastavalt eeskirja nr 101 6. lisa punkti 1.4.3 alapunktile c arvutatud kütusekulu (m3/100 km);

dist: tsükli ajal läbitud teepikkus (km)

d: tihedus d = 0,654 kg/m3;

cf: parandustegur, mille eeldatavad väärtused on järgmised:

cf= 1 etalonkütuse G20 puhul;

cf= 0,78 etalonkütuse G25 puhul.

---