# Den Europæiske Unions L 50/2016

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 50 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 59. årgang26. februar 2016 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 50

Dansk udgave

Retsforskrifter

59. årgang26. februar 2016

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/261 af 24. februar 2016 om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95 for så vidt angår fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/262 af 25. februar 2016 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af aspartam med oprindelse i Folkerepublikken Kina | 4 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2016/263 af 25. februar 2016 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 for så vidt angår titlen på fødevarekategorien 12.3 Eddike (
  1
  ) | 25 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/264 af 25. februar 2016 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 27 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/265 af 25. februar 2016 om godkendelse af MELCO Motor Generator som en innovativ teknologi til reduktion af CO2-emissioner fra personbiler i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 443/2009 (
  1
  ) | 30 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/261 af 24. februar 2016 om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95 for så vidt angår fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/262 af 25. februar 2016 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af aspartam med oprindelse i Folkerepublikken Kina

4

*

Kommissionens forordning (EU) 2016/263 af 25. februar 2016 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 for så vidt angår titlen på fødevarekategorien 12.3 Eddike (
  1
  )

1

25

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/264 af 25. februar 2016 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

27

AFGØRELSER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/265 af 25. februar 2016 om godkendelse af MELCO Motor Generator som en innovativ teknologi til reduktion af CO2-emissioner fra personbiler i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 443/2009 (
  1
  )

2

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 50/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/261

af 24. februar 2016

om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95 for så vidt angår fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 183, litra b),

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 510/2014 af 16. april 2014 om handelsordninger for visse varer fremstillet af landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1216/2009 og (EF) nr. 614/2009 (2), særlig artikel 5, stk. 6, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 (3) er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimporttold og repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 (3) er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimporttold og repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin.

| (2) | Det fremgår af den regelmæssige kontrol af de data, som fastsættelsen af de repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin er baseret på, at de repræsentative priser for importen af visse produkter bør ændres under hensyntagen til prisudsving alt efter oprindelse. |
| --- | --- |

(2)

Det fremgår af den regelmæssige kontrol af de data, som fastsættelsen af de repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin er baseret på, at de repræsentative priser for importen af visse produkter bør ændres under hensyntagen til prisudsving alt efter oprindelse.

| (3) | Forordning (EF) nr. 1484/95 bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EF) nr. 1484/95 bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (4) | For at foranstaltningen kan finde anvendelse så hurtigt som muligt, efter at de ajourførte data er blevet gjort tilgængelige, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen — |
| --- | --- |

(4)

For at foranstaltningen kan finde anvendelse så hurtigt som muligt, efter at de ajourførte data er blevet gjort tilgængelige, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EF) nr. 1484/95 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. februar 2016.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 150 af 20.5.2014, s. 1.

2

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 af 28. juni 1995 om gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimporttold og om fastsættelse af tillægsimporttold for fjerkrækød og æg samt ægalbumin og om ophævelse af forordning nr. 163/67/EØF (EFT L 145 af 29.6.1995, s. 47).

3

---

BILAG

»BILAG I

| KN-kode | Varebeskrivelse | Repræsentativ pris
  (i EUR/100 kg) | Sikkerhed, jf. artikel 3
  (i EUR/100 kg) | Oprindelse (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Høns (såkaldte 70 pct.-høns), frosne | 136,2 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Høns (såkaldte 65 pct.-høns), frosne | 158,9
  147,1 | 0
  0 | AR
  BR |
| 0207 14 10 | Udskårne udbenede stykker af høns af arten Gallus domesticus, frosne | 294,0
  200,4
  296,4
  240,5 | 2
  30
  1
  18 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 0207 27 10 | Udskårne udbenede stykker af kalkun, frosne | 338,0
  239,0 | 0
  17 | BR
  CL |
| 0408 91 80 | Æg uden skal, tørrede | 402,1 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Tilberedninger af høns af arten Gallus domesticus, ikke kogt, stegt eller på lignende måde tilberedt | 260,0 | 8 | BR |

KN-kode

Varebeskrivelse

Repræsentativ pris

(i EUR/100 kg)

Sikkerhed, jf. artikel 3

(i EUR/100 kg)

Oprindelse (1)

0207 12 10

Høns (såkaldte 70 pct.-høns), frosne

136,2

0

AR

0207 12 90

Høns (såkaldte 65 pct.-høns), frosne

158,9

147,1

0

0

AR

BR

0207 14 10

Udskårne udbenede stykker af høns af arten Gallus domesticus, frosne

294,0

200,4

296,4

240,5

2

30

1

18

AR

BR

CL

TH

0207 27 10

Udskårne udbenede stykker af kalkun, frosne

338,0

239,0

0

17

BR

CL

0408 91 80

Æg uden skal, tørrede

402,1

0

AR

1602 32 11

Tilberedninger af høns af arten Gallus domesticus, ikke kogt, stegt eller på lignende måde tilberedt

260,0

8

BR

---

(1)  Den statistiske lande- og områdefortegnelse er fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.«

1

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 50/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 50/4

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/262

af 25. februar 2016

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af aspartam med oprindelse i Folkerepublikken Kina

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 7, stk. 4,

efter høring af medlemsstaterne, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.1.   Indledning

Indledning

| (1) | Den 30. maj 2015 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antidumpingundersøgelse vedrørende import til Unionen af aspartam med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»det pågældende land« eller »Kina«). Kommissionen indledte undersøgelsen på grundlag af artikel 5 i forordning (EF) nr. 1225/2009 (»grundforordningen«). Kommissionen offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelsen«). |
| --- | --- |

(1)

Den 30. maj 2015 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antidumpingundersøgelse vedrørende import til Unionen af aspartam med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»det pågældende land« eller »Kina«). Kommissionen indledte undersøgelsen på grundlag af artikel 5 i forordning (EF) nr. 1225/2009 (»grundforordningen«). Kommissionen offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelsen«).

Den Europæiske Unions Tidende

2

| (2) | Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 16. april 2015 af Ajinomoto Sweeteners Europe SAS (»klageren«). Klageren er den eneste producent af aspartam i Unionen. Klageren udgør således den samlede EU-produktion af aspartam. Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, som var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 16. april 2015 af Ajinomoto Sweeteners Europe SAS (»klageren«). Klageren er den eneste producent af aspartam i Unionen. Klageren udgør således den samlede EU-produktion af aspartam. Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, som var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen.

1.2.   Interesserede parter

Interesserede parter

| (3) | I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte Kommissionen med henblik på at deltage i undersøgelsen. Derudover underrettede Kommissionen specifikt klageren, de kendte eksporterende producenter og de kinesiske myndigheder, de kendte importører, brugere, forhandlere og distributører, som Kommissionen vidste var berørt af indledningen af undersøgelsen og opfordrede dem til at deltage. |
| --- | --- |

(3)

I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte Kommissionen med henblik på at deltage i undersøgelsen. Derudover underrettede Kommissionen specifikt klageren, de kendte eksporterende producenter og de kinesiske myndigheder, de kendte importører, brugere, forhandlere og distributører, som Kommissionen vidste var berørt af indledningen af undersøgelsen og opfordrede dem til at deltage.

| (4) | De interesserede parter havde mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. |
| --- | --- |

(4)

De interesserede parter havde mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

| (5) | I forbindelse med indledningen af undersøgelsen anmodede ingen af de interesserede parter om en høring med Kommissionens tjenestegrene og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. |
| --- | --- |

(5)

I forbindelse med indledningen af undersøgelsen anmodede ingen af de interesserede parter om en høring med Kommissionens tjenestegrene og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

1.3.   Producenter i referencelandet

Producenter i referencelandet

| (6) | I indledningsmeddelelsen underrettede Kommissionen de interesserede parter om, at den påtænkte at anvende Japan eller Sydkorea som et tredjeland med markedsøkonomi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Derfor underrettede Kommissionen også producenter i Japan og Sydkorea om indledningen og opfordrede dem til at deltage. De interesserede parter havde mulighed for at fremsætte bemærkninger og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. |
| --- | --- |

(6)

I indledningsmeddelelsen underrettede Kommissionen de interesserede parter om, at den påtænkte at anvende Japan eller Sydkorea som et tredjeland med markedsøkonomi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Derfor underrettede Kommissionen også producenter i Japan og Sydkorea om indledningen og opfordrede dem til at deltage. De interesserede parter havde mulighed for at fremsætte bemærkninger og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

1.4.   Stikprøveudtagning

Stikprøveudtagning

| (7) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den måske ville udtage en stikprøve af eksporterende producenter og importører af den pågældende vare til Unionen i henhold til grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(7)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den måske ville udtage en stikprøve af eksporterende producenter og importører af den pågældende vare til Unionen i henhold til grundforordningens artikel 17.

1.4.1.   Stikprøveudtagning af importører

Stikprøveudtagning af importører

| (8) | For at afgøre, om det var nødvendigt at tage stikprøver og i bekræftende fald at udtage dem, bad Kommissionen alle kendte importører om at indsende de oplysninger, der var angivet i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(8)

For at afgøre, om det var nødvendigt at tage stikprøver og i bekræftende fald at udtage dem, bad Kommissionen alle kendte importører om at indsende de oplysninger, der var angivet i indledningsmeddelelsen.

| (9) | Ingen af de kendte importører, som Kommissionen kontaktede, besvarede spørgeskemaet i indledningsmeddelelsen med henblik på at udtage en stikprøve. Udtagning af stikprøver blev derfor ikke anvendt i denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(9)

Ingen af de kendte importører, som Kommissionen kontaktede, besvarede spørgeskemaet i indledningsmeddelelsen med henblik på at udtage en stikprøve. Udtagning af stikprøver blev derfor ikke anvendt i denne undersøgelse.

| (10) | To distributører — forhandlere, som køber og videresælger aspartam, der udelukkende er fremstillet af EU-producenten — gav sig til kende og indsendte en besvarelse af spørgeskemaet. |
| --- | --- |

(10)

To distributører — forhandlere, som køber og videresælger aspartam, der udelukkende er fremstillet af EU-producenten — gav sig til kende og indsendte en besvarelse af spørgeskemaet.

1.4.2.   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina

Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina

| (11) | For at afgøre om det var nødvendigt at tage stikprøver og i bekræftende fald at udtage dem bad Kommissionen alle kendte eksporterende producenter i Kina om at indsende de oplysninger, der var angivet i indledningsmeddelelsen. Kommissionen anmodede desuden Kinas faste repræsentation ved Den Europæiske Union om at finde frem til og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(11)

For at afgøre om det var nødvendigt at tage stikprøver og i bekræftende fald at udtage dem bad Kommissionen alle kendte eksporterende producenter i Kina om at indsende de oplysninger, der var angivet i indledningsmeddelelsen. Kommissionen anmodede desuden Kinas faste repræsentation ved Den Europæiske Union om at finde frem til og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.

| (12) | Seks eksporterende producenter i det pågældende land afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af tre eksporterende producenter på grundlag af den største repræsentative eksportmængde til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. På dette grundlag udgør de tre stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter eller grupper, som indvilligede i at samarbejde, ca. 90 % af den samlede import af aspartam med oprindelse i Kina. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle berørte kendte eksporterende producenter og myndighederne i det pågældende land hørt om udtagningen af stikprøven. Der blev ikke fremsat nogen bemærkninger. |
| --- | --- |

(12)

Seks eksporterende producenter i det pågældende land afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af tre eksporterende producenter på grundlag af den største repræsentative eksportmængde til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. På dette grundlag udgør de tre stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter eller grupper, som indvilligede i at samarbejde, ca. 90 % af den samlede import af aspartam med oprindelse i Kina. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle berørte kendte eksporterende producenter og myndighederne i det pågældende land hørt om udtagningen af stikprøven. Der blev ikke fremsat nogen bemærkninger.

1.4.3.   Individuel undersøgelse

Individuel undersøgelse

| (13) | Tre samarbejdsvillige, ikke-stikprøveudtagne eksporterende producenter i det pågældende land anmodede om en individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3, og blev forsynet med anmodningsformularen. Ingen af disse tre eksporterende producenter indsendte dog den udfyldte ansøgningsformular inden for tidsfristen. Kommissionen betragter derfor de tre ikke-stikprøveudtagne eksporterende producenters anmodning om en individuel undersøgelse som værende ugyldige. |
| --- | --- |

(13)

Tre samarbejdsvillige, ikke-stikprøveudtagne eksporterende producenter i det pågældende land anmodede om en individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3, og blev forsynet med anmodningsformularen. Ingen af disse tre eksporterende producenter indsendte dog den udfyldte ansøgningsformular inden for tidsfristen. Kommissionen betragter derfor de tre ikke-stikprøveudtagne eksporterende producenters anmodning om en individuel undersøgelse som værende ugyldige.

1.5.   Ansøgningsformularer til markedsøkonomisk behandling

Ansøgningsformularer til markedsøkonomisk behandling

| (14) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), sendte Kommissionen ansøgningsskemaer vedrørende markedsøkonomisk behandling til de seks samarbejdsvillige eksporterende producenter i det pågældende land, som ønskede at anmode om en individuel dumpingmargen. To af de seks samarbejdsvillige eksporterende producenter indsendte et udfyldt ansøgningsskema om markedsøkonomisk behandling, men én af dem trak efterfølgende sin anmodning tilbage. |
| --- | --- |

(14)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), sendte Kommissionen ansøgningsskemaer vedrørende markedsøkonomisk behandling til de seks samarbejdsvillige eksporterende producenter i det pågældende land, som ønskede at anmode om en individuel dumpingmargen. To af de seks samarbejdsvillige eksporterende producenter indsendte et udfyldt ansøgningsskema om markedsøkonomisk behandling, men én af dem trak efterfølgende sin anmodning tilbage.

1.6.   Besvarelser af spørgeskemaet

Besvarelser af spørgeskemaet

| (15) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til EU-producenten, de samarbejdsvillige eksporterende producenter i det pågældende land, en producent i Japan, der blev valgt som referenceland, jf. betragtning (45), de kendte brugere og de to distributører, der gav sig til kende efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til EU-producenten, de samarbejdsvillige eksporterende producenter i det pågældende land, en producent i Japan, der blev valgt som referenceland, jf. betragtning (45), de kendte brugere og de to distributører, der gav sig til kende efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen.

| (16) | Kommissionen modtog besvarelser fra EU-producenten, de tre stikprøveudtagne eksporterende producenter i det pågældende land, en producent i Japan (»referencelandet«), to distributører og fem brugere. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen modtog besvarelser fra EU-producenten, de tre stikprøveudtagne eksporterende producenter i det pågældende land, en producent i Japan (»referencelandet«), to distributører og fem brugere.

1.7.   Kontrolbesøg

Kontrolbesøg

| (17) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, for foreløbigt at kunne afgøre, om der var tale om dumping og deraf følgende skade, og om Unionens interesser blev berørt. Der blev gennemført kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:






  a) | EU-producenten:






  — | Hyet Sweet S.A.S (tidligere Ajinomoto Sweeteners Europe S.A.S), Gravelines, Frankrig |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, for foreløbigt at kunne afgøre, om der var tale om dumping og deraf følgende skade, og om Unionens interesser blev berørt. Der blev gennemført kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:

a)

EU-producenten:

—

Hyet Sweet S.A.S (tidligere Ajinomoto Sweeteners Europe S.A.S), Gravelines, Frankrig

| b) | Brugere:






  — | Princes Limited, Liverpool, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- | --- |

b)

Brugere:

—

Princes Limited, Liverpool, Det Forenede Kongerige

| — | Wrigley Company Limited, Plymouth, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

Wrigley Company Limited, Plymouth, Det Forenede Kongerige

| c) | Eksporterende producenter i det pågældende land:






  — | Sinosweet-gruppen (»Sinosweet«), herunder:






  — | Sinosweet Co., Ltd., Yixing city, Jiangsu Province, Kina, og |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Eksporterende producenter i det pågældende land:

—

Sinosweet-gruppen (»Sinosweet«), herunder:

—

Sinosweet Co., Ltd., Yixing city, Jiangsu Province, Kina, og

| — | Hansweet Co., Ltd., Yixing city, Jiangsu Province, Kina |
| --- | --- |

—

Hansweet Co., Ltd., Yixing city, Jiangsu Province, Kina

| — | Niutang-gruppen (»Niutang«), herunder:






  — | Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd., Nantong city, Jiangsu Province, Kina, |
| --- | --- | --- |

—

Niutang-gruppen (»Niutang«), herunder:

—

Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd., Nantong city, Jiangsu Province, Kina,

| — | Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd., Niutang town, Changzhou city, Jiangsu Province, Kina, og |
| --- | --- |

—

Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd., Niutang town, Changzhou city, Jiangsu Province, Kina, og

| — | Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou city, Jiangsu Province, Kina (»Changmao«) |
| --- | --- |

—

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou city, Jiangsu Province, Kina (»Changmao«)

| d) | Importører, der er forretningsmæssigt forbundet med de eksporterende producenter:






  — | Niutang UK Co., Ltd., Telford, Shropshire, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- | --- |

d)

Importører, der er forretningsmæssigt forbundet med de eksporterende producenter:

—

Niutang UK Co., Ltd., Telford, Shropshire, Det Forenede Kongerige

| e) | Producent i referencelandet:






  — | Ajinomoto Co., Tokyo, Japan. |
| --- | --- | --- |

e)

Producent i referencelandet:

—

Ajinomoto Co., Tokyo, Japan.

1.8.   Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

| (18) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. april 2014 til 31. marts 2015 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra januar 2011 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(18)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. april 2014 til 31. marts 2015 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra januar 2011 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

Den pågældende vare

| (19) | Den pågældende vare, som defineret i indledningsmeddelelsen, er aspartam (N-L-α-Aspartyl-L-phenylalanin-1-methylester, 3-amino-N-(α-carbomethoxy-phenethyl)-succanimidsyre-N-methylester), CAS-nr. 22839-47-0, med oprindelse i Kina og aspartam med oprindelse i Kina, som indgår i præparater og/eller blandinger, der også omfatter andre sødestoffer og/eller vand, i øjeblikket henhørende under KN-kode(r) ex 2924 29 98, ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 3824 90 92 og ex 3824 90 93. |
| --- | --- |

(19)

Den pågældende vare, som defineret i indledningsmeddelelsen, er aspartam (N-L-α-Aspartyl-L-phenylalanin-1-methylester, 3-amino-N-(α-carbomethoxy-phenethyl)-succanimidsyre-N-methylester), CAS-nr. 22839-47-0, med oprindelse i Kina og aspartam med oprindelse i Kina, som indgår i præparater og/eller blandinger, der også omfatter andre sødestoffer og/eller vand, i øjeblikket henhørende under KN-kode(r) ex 2924 29 98, ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 3824 90 92 og ex 3824 90 93.

| (20) | Aspartam er et sødestof, der fremstilles i form af hvide, lugtløse krystaller af forskellig størrelse med en smagsprofil, der svarer til sukker, men som både er sødere og indeholder væsentligt færre kalorier. Det anvendes derfor hovedsageligt som en erstatning for sukker i læskedrikke, fødevarer og mejeriprodukter. |
| --- | --- |

(20)

Aspartam er et sødestof, der fremstilles i form af hvide, lugtløse krystaller af forskellig størrelse med en smagsprofil, der svarer til sukker, men som både er sødere og indeholder væsentligt færre kalorier. Det anvendes derfor hovedsageligt som en erstatning for sukker i læskedrikke, fødevarer og mejeriprodukter.

| (21) | Undersøgelsen viste, at præparater og/eller blandinger, der indeholder aspartam med oprindelse i Kina, ikke blev importeret til EU-markedet i undersøgelsesperioden. Kommissionen konkluderede, at når der ikke havde fundet import sted, burde præparater og blandinger ikke medtages i definitionen af varedækningen. Præciseringen af definitionen af den pågældende vare har ingen indflydelse på undersøgelsesresultaterne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser. |
| --- | --- |

(21)

Undersøgelsen viste, at præparater og/eller blandinger, der indeholder aspartam med oprindelse i Kina, ikke blev importeret til EU-markedet i undersøgelsesperioden. Kommissionen konkluderede, at når der ikke havde fundet import sted, burde præparater og blandinger ikke medtages i definitionen af varedækningen. Præciseringen af definitionen af den pågældende vare har ingen indflydelse på undersøgelsesresultaterne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser.

| (22) | Definitionen af den pågældende vare bør derfor præciseres således, at der udelukkende henvises til aspartam (N-L-α-Aspartyl-L-phenylalanin-1-methylester, 3-amino-N-(α-carbomethoxy-phenethyl)-succanimidsyre-N-methylester), CAS-nr. 22839-47-0, med oprindelse i Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2924 29 98 (»den pågældende vare« eller »aspartam«). |
| --- | --- |

(22)

Definitionen af den pågældende vare bør derfor præciseres således, at der udelukkende henvises til aspartam (N-L-α-Aspartyl-L-phenylalanin-1-methylester, 3-amino-N-(α-carbomethoxy-phenethyl)-succanimidsyre-N-methylester), CAS-nr. 22839-47-0, med oprindelse i Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2924 29 98 (»den pågældende vare« eller »aspartam«).

2.2.   Samme vare

Samme vare

| (23) | Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:






  — | den pågældende vare |
| --- | --- | --- |

(23)

Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:

—

den pågældende vare

| — | den vare, der fremstilles og sælges på det pågældende lands hjemmemarked |
| --- | --- |

—

den vare, der fremstilles og sælges på det pågældende lands hjemmemarked

| — | den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i referencelandet Japan og |
| --- | --- |

—

den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i referencelandet Japan og

| — | den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

—

den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

Kommissionens besluttede på dette stadium, at disse produkter derfor er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Normal værdi

Normal værdi

3.1.1.   Markedsøkonomisk behandling

Markedsøkonomisk behandling

| (24) | For at fastlægge, om kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), er opfyldt, søgte Kommissionen de nødvendige oplysninger ved at anmode de eksporterende producenter om at udfylde ansøgningsskemaet om markedsøkonomisk behandling. En af de stikprøveudtagne eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling og indsendte ansøgningsformularen herom inden for tidsfristen. |
| --- | --- |

(24)

For at fastlægge, om kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), er opfyldt, søgte Kommissionen de nødvendige oplysninger ved at anmode de eksporterende producenter om at udfylde ansøgningsskemaet om markedsøkonomisk behandling. En af de stikprøveudtagne eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling og indsendte ansøgningsformularen herom inden for tidsfristen.

| (25) | Kommissionen kontrollerede de forelagte oplysninger hos den pågældende virksomhed. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen kontrollerede de forelagte oplysninger hos den pågældende virksomhed.

| (26) | Det fremgik af kontrollen, at den eksporterende producent ikke opfyldte de kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og derfor ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling — det var især kriterium 2 og 3, der var problemer med at opfylde. |
| --- | --- |

(26)

Det fremgik af kontrollen, at den eksporterende producent ikke opfyldte de kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og derfor ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling — det var især kriterium 2 og 3, der var problemer med at opfylde.

| (27) | Kommissionen meddelte de detaljerede undersøgelsesresultater til den pågældende eksporterende producent, til myndighederne i det pågældende land samt til EU-erhvervsgrenen. Virksomheden anfægtede Kommissionens undersøgelsesresultater og fremsatte skriftlige bemærkninger til fremlæggelsen. De væsentligste af de bemærkninger, der blev modtaget, behandles nedenfor. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen meddelte de detaljerede undersøgelsesresultater til den pågældende eksporterende producent, til myndighederne i det pågældende land samt til EU-erhvervsgrenen. Virksomheden anfægtede Kommissionens undersøgelsesresultater og fremsatte skriftlige bemærkninger til fremlæggelsen. De væsentligste af de bemærkninger, der blev modtaget, behandles nedenfor.

| (28) | Med hensyn til kriterium 2 gentog den eksporterende producent, at den har ét klart sæt regnskaber, der revideres uafhængigt i overensstemmelse med Hongkongs regnskabsstandarder. |
| --- | --- |

(28)

Med hensyn til kriterium 2 gentog den eksporterende producent, at den har ét klart sæt regnskaber, der revideres uafhængigt i overensstemmelse med Hongkongs regnskabsstandarder.

| (29) | Med hensyn til kriterium 3 påstod den eksporterende producent, at de fordele, der blev opnået gennem præferentielle skatteordninger, støtteordninger eller opkøb af brugsrettigheder til jorden, burde betragtes som subsidier, og derfor ikke burde indgå i vurderingen af en undersøgelse vedrørende markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(29)

Med hensyn til kriterium 3 påstod den eksporterende producent, at de fordele, der blev opnået gennem præferentielle skatteordninger, støtteordninger eller opkøb af brugsrettigheder til jorden, burde betragtes som subsidier, og derfor ikke burde indgå i vurderingen af en undersøgelse vedrørende markedsøkonomisk behandling.

| (30) | Desuden hævdede den eksporterende producent, at den nuværende vurdering af kriterium 2 og 3 modsiger konklusionen i de to tidligere undersøgelser, hvori selskabet anmodede om markedsøkonomisk behandling, og hvor det blev konkluderet, at kriterium 2 og 3 var opfyldt. |
| --- | --- |

(30)

Desuden hævdede den eksporterende producent, at den nuværende vurdering af kriterium 2 og 3 modsiger konklusionen i de to tidligere undersøgelser, hvori selskabet anmodede om markedsøkonomisk behandling, og hvor det blev konkluderet, at kriterium 2 og 3 var opfyldt.

| (31) | Kommissionen minder om, at i hver undersøgelse vedrørende markedsøkonomisk behandling bliver der truffet en selvstændig beslutning på baggrund af de konkrete omstændigheder, der er relevante for undersøgelsen og med udgangspunkt i nuværende praksis. Alle undersøgelser skal foretages fra sag til sag. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen minder om, at i hver undersøgelse vedrørende markedsøkonomisk behandling bliver der truffet en selvstændig beslutning på baggrund af de konkrete omstændigheder, der er relevante for undersøgelsen og med udgangspunkt i nuværende praksis. Alle undersøgelser skal foretages fra sag til sag.

| (32) | Vedrørende vurderingen af de præferentielle skatteordninger og støtteordninger inden for rammerne af kriterium 3 mener Kommissionen, at formålet med en undersøgelse vedrørende markedsøkonomisk behandling er forskelligt fra formålet med en antisubsidieundersøgelse, idet undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling skal afgøre, hvorvidt et selskab opererer under markedsøkonomiske vilkår, mens en antisubsidieundersøgelse skal afgøre, om en virksomhed drager fordel af udligningsberettigede subsidier. Disse to spørgsmål bør behandles separat, bl.a. fordi det relevante aspekt i kriterium 3 er, hvorvidt virksomhedernes produktionsomkostninger og økonomiske situation er gjort til genstand for væsentlige fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system, og ikke hvorvidt en virksomhed drager fordel af udligningsberettigede subsidier (3). |
| --- | --- |

(32)

Vedrørende vurderingen af de præferentielle skatteordninger og støtteordninger inden for rammerne af kriterium 3 mener Kommissionen, at formålet med en undersøgelse vedrørende markedsøkonomisk behandling er forskelligt fra formålet med en antisubsidieundersøgelse, idet undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling skal afgøre, hvorvidt et selskab opererer under markedsøkonomiske vilkår, mens en antisubsidieundersøgelse skal afgøre, om en virksomhed drager fordel af udligningsberettigede subsidier. Disse to spørgsmål bør behandles separat, bl.a. fordi det relevante aspekt i kriterium 3 er, hvorvidt virksomhedernes produktionsomkostninger og økonomiske situation er gjort til genstand for væsentlige fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system, og ikke hvorvidt en virksomhed drager fordel af udligningsberettigede subsidier (3).

3

| (33) | Med hensyn til prisen for opkøb af brugsrettigheder til jorden finder Kommissionen, at de modtagne bemærkninger ikke ændrer ved konklusionen om, at brugsrettigheden til jorden ikke blev anskaffet til markedsværdi. |
| --- | --- |

(33)

Med hensyn til prisen for opkøb af brugsrettigheder til jorden finder Kommissionen, at de modtagne bemærkninger ikke ændrer ved konklusionen om, at brugsrettigheden til jorden ikke blev anskaffet til markedsværdi.

| (34) | Den eksporterende producent anmodede om en høring med høringskonsulenten. Høringen fandt sted den 6. januar 2016, og virksomheden havde mulighed for at uddybe årsagerne til, hvorfor den selv mener, at den opfylder kravene i kriterium 2 og 3 vedrørende markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(34)

Den eksporterende producent anmodede om en høring med høringskonsulenten. Høringen fandt sted den 6. januar 2016, og virksomheden havde mulighed for at uddybe årsagerne til, hvorfor den selv mener, at den opfylder kravene i kriterium 2 og 3 vedrørende markedsøkonomisk behandling.

| (35) | Efter høringen blev det dog konstateret, at ansøgeren stadig ikke havde bevist, at virksomheden opfyldte kravene i kriterium 2 og 3 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Ansøgeren kunne især ikke påvise, at den ikke var gjort til genstand for væsentlige fordrejninger, der var overført fra det ikke-markedsøkonomiske system. Undersøgelsen afslørede faktisk, at virksomheden havde draget fordel af præferentielle skatteordninger, støtteordninger og en fordelagtig opkøbspris for brugsrettigheder til jorden, og derfor ikke opfyldte kravene i kriterium 3 i undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(35)

Efter høringen blev det dog konstateret, at ansøgeren stadig ikke havde bevist, at virksomheden opfyldte kravene i kriterium 2 og 3 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Ansøgeren kunne især ikke påvise, at den ikke var gjort til genstand for væsentlige fordrejninger, der var overført fra det ikke-markedsøkonomiske system. Undersøgelsen afslørede faktisk, at virksomheden havde draget fordel af præferentielle skatteordninger, støtteordninger og en fordelagtig opkøbspris for brugsrettigheder til jorden, og derfor ikke opfyldte kravene i kriterium 3 i undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling.

| (36) | I lyset af de alvorlige mangler, der er konstateret med hensyn til at opfylde kriterium 3, anses det ikke på dette stadium af undersøgelsen for at være nødvendigt at udføre en dybere analyse af de mangler, der er konstateret med hensyn til at opfylde kriterium 2. |
| --- | --- |

(36)

I lyset af de alvorlige mangler, der er konstateret med hensyn til at opfylde kriterium 3, anses det ikke på dette stadium af undersøgelsen for at være nødvendigt at udføre en dybere analyse af de mangler, der er konstateret med hensyn til at opfylde kriterium 2.

| (37) | Kommissionen underrettede den eksporterende producent om den endelige afgørelse vedrørende markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen underrettede den eksporterende producent om den endelige afgørelse vedrørende markedsøkonomisk behandling.

3.1.2.   Valg af referenceland

Valg af referenceland

| (38) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke var indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsat på grundlag af prisen eller en beregnet værdi i et tredjeland med markedsøkonomi. Derfor skulle der vælges et tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«). |
| --- | --- |

(38)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke var indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsat på grundlag af prisen eller en beregnet værdi i et tredjeland med markedsøkonomi. Derfor skulle der vælges et tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«).

| (39) | I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen de interesserede parter, at den påtænkte at vælge Japan eller Sydkorea som et egnet referenceland og opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. |
| --- | --- |

(39)

I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen de interesserede parter, at den påtænkte at vælge Japan eller Sydkorea som et egnet referenceland og opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger.

| (40) | Der blev modtaget bemærkninger fra China Chamber of International Commerce, fra China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters samt fra kinesiske eksporterende producenter, som alle anfægtede anvendelsen af Japan som referenceland. Det blev fremført, at Sydkorea var et mere hensigtsmæssigt referenceland, bl.a. fordi det sydkoreanske hjemmemarked var mere konkurrencedygtigt end det japanske. |
| --- | --- |

(40)

Der blev modtaget bemærkninger fra China Chamber of International Commerce, fra China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters samt fra kinesiske eksporterende producenter, som alle anfægtede anvendelsen af Japan som referenceland. Det blev fremført, at Sydkorea var et mere hensigtsmæssigt referenceland, bl.a. fordi det sydkoreanske hjemmemarked var mere konkurrencedygtigt end det japanske.

| (41) | For at undersøge alle muligheder med henblik på at vælge et egnet referenceland, anmodede Kommissionen alle kendte ikke forretningsmæssigt forbundne importører, de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter, China Chamber of International Commerce, og China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters til at fremsende alle relevante oplysninger om andre potentielle tredjelande med markedsøkonomi end Japan og Sydkorea. |
| --- | --- |

(41)

For at undersøge alle muligheder med henblik på at vælge et egnet referenceland, anmodede Kommissionen alle kendte ikke forretningsmæssigt forbundne importører, de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter, China Chamber of International Commerce, og China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters til at fremsende alle relevante oplysninger om andre potentielle tredjelande med markedsøkonomi end Japan og Sydkorea.

| (42) | De oplysninger, der var tilgængelige for Kommissionen bekræftede, at aspartam fremstilles i et begrænset antal lande, nemlig i Kina, Japan, Sydkorea og i Unionen. |
| --- | --- |

(42)

De oplysninger, der var tilgængelige for Kommissionen bekræftede, at aspartam fremstilles i et begrænset antal lande, nemlig i Kina, Japan, Sydkorea og i Unionen.

| (43) | På baggrund af de modtagne bemærkninger kontaktede Kommissionen en producent, som Kommissionens vidste fremstillede aspartam i Sydkorea, men producenten indvilligede dog ikke i at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. |
| --- | --- |

(43)

På baggrund af de modtagne bemærkninger kontaktede Kommissionen en producent, som Kommissionens vidste fremstillede aspartam i Sydkorea, men producenten indvilligede dog ikke i at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen.

| (44) | Kommissionen kontaktede en japansk producent, som foreløbigt indvilligede i at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen kontaktede en japansk producent, som foreløbigt indvilligede i at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen.

| (45) | Kommissionen konkluderede på dette stadium, at Japan er et egnet referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen konkluderede på dette stadium, at Japan er et egnet referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

3.1.3.   Normal værdi (referenceland)

Normal værdi (referenceland)

| (46) | Oplysningerne fra de samarbejdsvillige producenter i referencelandet blev lagt til grund for fastlæggelsen af den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke indrømmedes markedsøkonomisk behandling, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). |
| --- | --- |

(46)

Oplysningerne fra de samarbejdsvillige producenter i referencelandet blev lagt til grund for fastlæggelsen af den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke indrømmedes markedsøkonomisk behandling, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

| (47) | Kommissionen undersøgte som det første, hvorvidt den samlede salgsmængde af samme vare til uafhængige kunder i Japan var repræsentativ, i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Til det formål blev den samlede salgsmængde sammenlignet med den samlede mængde af den pågældende vare, der blev eksporteret af de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter til Unionen. På dette grundlag blev det konstateret, at samme vare blev solgt i repræsentative mængder på det japanske marked. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen undersøgte som det første, hvorvidt den samlede salgsmængde af samme vare til uafhængige kunder i Japan var repræsentativ, i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Til det formål blev den samlede salgsmængde sammenlignet med den samlede mængde af den pågældende vare, der blev eksporteret af de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter til Unionen. På dette grundlag blev det konstateret, at samme vare blev solgt i repræsentative mængder på det japanske marked.

| (48) | Derefter identificerede Kommissionen de varetyper, som blev solgt på hjemmemarkedet af producenten i referencelandet, som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der blev solgt til eksport til Unionen af de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter. For hver varetype blev salgsmængden i Japan sammenlignet med eksporten til Unionen fra hver stikprøveudtagne eksporterende producent. Denne sammenligning viste, at alle varetyper blev solgt i repræsentative mængder i Japan. |
| --- | --- |

(48)

Derefter identificerede Kommissionen de varetyper, som blev solgt på hjemmemarkedet af producenten i referencelandet, som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der blev solgt til eksport til Unionen af de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter. For hver varetype blev salgsmængden i Japan sammenlignet med eksporten til Unionen fra hver stikprøveudtagne eksporterende producent. Denne sammenligning viste, at alle varetyper blev solgt i repræsentative mængder i Japan.

| (49) | Kommissionen undersøgte så, om hver type af den samme vare, der blev solgt på hjemmemarkedet af producenten i referencelandet, kunne anses for at være solgt i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Den normale værdi er baseret på den faktiske hjemmemarkedspris pr. varetype, uanset om salget er fortjenstgivende eller ej, hvis mængden af varen solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mindst 80 % af den samlede salgsmængde, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type svarede til eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne. Ved alle de sammenlignede varetyper kunne den normale værdi baseres på det vejede gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen undersøgte så, om hver type af den samme vare, der blev solgt på hjemmemarkedet af producenten i referencelandet, kunne anses for at være solgt i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Den normale værdi er baseret på den faktiske hjemmemarkedspris pr. varetype, uanset om salget er fortjenstgivende eller ej, hvis mængden af varen solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mindst 80 % af den samlede salgsmængde, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type svarede til eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne. Ved alle de sammenlignede varetyper kunne den normale værdi baseres på det vejede gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype i undersøgelsesperioden.

| (50) | Endelig identificerede Kommissionen de varetyper, som blev eksporteret fra Kina til Unionen, og som ikke blev solgt i Japan, og beregnede den normale værdi på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6. For at beregne den normale værdi for disse varetyper anvendte Kommissionen de gennemsnitlige produktionsomkostninger for de mest sammenlignelige varetyper, der fremstilles af producenten i referencelandet med et rimeligt tillæg til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) samt fortjeneste svarende til det vejede gennemsnit af de beløb, som producenten i referencelandet havde på hjemmemarkedssalget af samme vare i normal handel i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(50)

Endelig identificerede Kommissionen de varetyper, som blev eksporteret fra Kina til Unionen, og som ikke blev solgt i Japan, og beregnede den normale værdi på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6. For at beregne den normale værdi for disse varetyper anvendte Kommissionen de gennemsnitlige produktionsomkostninger for de mest sammenlignelige varetyper, der fremstilles af producenten i referencelandet med et rimeligt tillæg til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) samt fortjeneste svarende til det vejede gennemsnit af de beløb, som producenten i referencelandet havde på hjemmemarkedssalget af samme vare i normal handel i undersøgelsesperioden.

3.2.   Eksportpris

Eksportpris

| (51) | De tre stikprøveudtagne eksporterende producenter eksporterede til Unionen enten direkte til uafhængige kunder eller gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der fungerede som importør. |
| --- | --- |

(51)

De tre stikprøveudtagne eksporterende producenter eksporterede til Unionen enten direkte til uafhængige kunder eller gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der fungerede som importør.

| (52) | I de tilfælde, hvor de eksporterende producenter eksporterede den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales ved eksportsalg til Unionen. |
| --- | --- |

(52)

I de tilfælde, hvor de eksporterende producenter eksporterede den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales ved eksportsalg til Unionen.

| (53) | I de tilfælde hvor de eksporterende producenter eksporterede den pågældende vare til Unionen gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der fungerede som importører, blev eksportprisen fastsat på grundlag af den importerede vares pris ved første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. I dette tilfælde blev prisen justeret for alle omkostninger, der påløb mellem import og videresalg, herunder SA&G, fortjeneste samt en rimelig fortjenstmargen. |
| --- | --- |

(53)

I de tilfælde hvor de eksporterende producenter eksporterede den pågældende vare til Unionen gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der fungerede som importører, blev eksportprisen fastsat på grundlag af den importerede vares pris ved første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. I dette tilfælde blev prisen justeret for alle omkostninger, der påløb mellem import og videresalg, herunder SA&G, fortjeneste samt en rimelig fortjenstmargen.

3.3.   Sammenligning

Sammenligning

| (54) | Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen hos de stikprøveudtagne eksporterende producenter på grundlag af priserne ab fabrik. |
| --- | --- |

(54)

Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen hos de stikprøveudtagne eksporterende producenter på grundlag af priserne ab fabrik.

| (55) | I de tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. |
| --- | --- |

(55)

I de tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.

| (56) | For så vidt angår eksportpriserne for de stikprøveudtagne eksporterende producenter blev der foretaget justeringer for omkostninger til transport, forsikring, håndtering, kreditomkostninger, bankgebyrer og provisioner. Med hensyn til hjemmemarkedspriserne for producenten i referencelandet blev der foretaget justeringer for omkostninger til indenlandsk transport, kredit og håndtering. |
| --- | --- |

(56)

For så vidt angår eksportpriserne for de stikprøveudtagne eksporterende producenter blev der foretaget justeringer for omkostninger til transport, forsikring, håndtering, kreditomkostninger, bankgebyrer og provisioner. Med hensyn til hjemmemarkedspriserne for producenten i referencelandet blev der foretaget justeringer for omkostninger til indenlandsk transport, kredit og håndtering.

| (57) | En eksportør anmodede om at eksportprisen blev justeret for valutaomregning på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra j). Denne eksporterende producent havde indgået aftaler om valutahandelsafvikling for at neutralisere apprecieringen af landets valuta i forhold til de valutaer, der normalt anvendes ved eksportsalg, dvs. euro og amerikanske dollar. Undersøgelsen viste dog, at der ikke var nogen direkte forbindelse mellem valutaomregningsaftaler og eksportaftaler. Anmodningen blev derfor ikke godkendt. |
| --- | --- |

(57)

En eksportør anmodede om at eksportprisen blev justeret for valutaomregning på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra j). Denne eksporterende producent havde indgået aftaler om valutahandelsafvikling for at neutralisere apprecieringen af landets valuta i forhold til de valutaer, der normalt anvendes ved eksportsalg, dvs. euro og amerikanske dollar. Undersøgelsen viste dog, at der ikke var nogen direkte forbindelse mellem valutaomregningsaftaler og eksportaftaler. Anmodningen blev derfor ikke godkendt.

| (58) | En eksporterende producent fra Kina påstod, at en række faktorer burde have været undersøgt for at fastlægge, om det var berettiget at foretage en justering med henblik på at sikre en rimelig sammenligning mellem de stikprøveudtagne kinesiske eksportørers eksportpris og den normale værdi, der blev fastsat i Japan. Disse faktorer vedrørte handelsleddet, salgsmængden, forskelle i den fysiske kvalitet og i forbindelse med branding, samt forskelle i omkostninger til f.eks. forskning og udvikling, råvarer, faste omkostninger og skatteordninger. |
| --- | --- |

(58)

En eksporterende producent fra Kina påstod, at en række faktorer burde have været undersøgt for at fastlægge, om det var berettiget at foretage en justering med henblik på at sikre en rimelig sammenligning mellem de stikprøveudtagne kinesiske eksportørers eksportpris og den normale værdi, der blev fastsat i Japan. Disse faktorer vedrørte handelsleddet, salgsmængden, forskelle i den fysiske kvalitet og i forbindelse med branding, samt forskelle i omkostninger til f.eks. forskning og udvikling, råvarer, faste omkostninger og skatteordninger.

| (59) | Med hensyn til handelsled blev der hverken konstateret nogen særlig forskel vedrørende salgsstrukturen eller kundetyperne hos den ansøgende eksporterende producent og producenten i referencelandet. På samme måde blev der heller ikke konstateret nogen forskelle i de fysiske egenskaber mellem den samme vare og den pågældende vare, som ville berettige en justering. Undersøgelsen viste heller ikke, at det brand, der tilhørte producenten i referencelandet, ville kunne påvirke priserne på en måde, der berettigede en justering. Den ansøgende eksporterende producent fremlagde hverken overbevisende dokumentation eller afgørende elementer i denne henseende. |
| --- | --- |

(59)

Med hensyn til handelsled blev der hverken konstateret nogen særlig forskel vedrørende salgsstrukturen eller kundetyperne hos den ansøgende eksporterende producent og producenten i referencelandet. På samme måde blev der heller ikke konstateret nogen forskelle i de fysiske egenskaber mellem den samme vare og den pågældende vare, som ville berettige en justering. Undersøgelsen viste heller ikke, at det brand, der tilhørte producenten i referencelandet, ville kunne påvirke priserne på en måde, der berettigede en justering. Den ansøgende eksporterende producent fremlagde hverken overbevisende dokumentation eller afgørende elementer i denne henseende.

| (60) | Hvad angår påstandene vedrørende omkostninger, bekræftede undersøgelsen, at producenten i referencelandet påbegyndte en ny produktionsmetode inden for de seneste år. Undersøgelsen bekræftede imidlertid ikke, at der som følge af den nye produktionsmetode var en betydelig stigning i omkostningerne, der kunne berettige en justering. |
| --- | --- |

(60)

Hvad angår påstandene vedrørende omkostninger, bekræftede undersøgelsen, at producenten i referencelandet påbegyndte en ny produktionsmetode inden for de seneste år. Undersøgelsen bekræftede imidlertid ikke, at der som følge af den nye produktionsmetode var en betydelig stigning i omkostningerne, der kunne berettige en justering.

3.4.   Dumpingmargener

Dumpingmargener

| (61) | Kommissionen sammenlignede de stikprøveudtagne eksporterende producenters vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare i referencelandet (jf. betragtning 46-50) med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(61)

Kommissionen sammenlignede de stikprøveudtagne eksporterende producenters vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare i referencelandet (jf. betragtning 46-50) med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (62) | På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:






  Virksomhed | Midlertidig dumpingmargen |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd | 284,23 % |
| Sinosweet-gruppen | 275,91 % |
| Niutang-gruppen | 219,17 % |

(62)

På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:

Virksomhed

Midlertidig dumpingmargen

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

284,23 %

Sinosweet-gruppen

275,91 %

Niutang-gruppen

219,17 %

| (63) | For de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, beregnede Kommissionen den vejede gennemsnitlige dumpingmargen i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev fastsat på grundlag af de margener, der var opstillet for de stikprøveudtagne eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(63)

For de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, beregnede Kommissionen den vejede gennemsnitlige dumpingmargen i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev fastsat på grundlag af de margener, der var opstillet for de stikprøveudtagne eksporterende producenter.

| (64) | På dette grundlag udgør den midlertidige dumpingmargen for de ikke-stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producenter 262,93 %. |
| --- | --- |

(64)

På dette grundlag udgør den midlertidige dumpingmargen for de ikke-stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producenter 262,93 %.

| (65) | For alle andre eksporterende producenter i det pågældende land beregnede Kommissionen dumpingmargenen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Med henblik på dette fastsatte Kommissionen de eksporterende producenters grad af samarbejde. Graden af samarbejde er de samarbejdende eksporterende producenters eksport til Unionen udtrykt som en andel af den samlede eksport — jf. Eurostats importstatistikker — fra det pågældende land til Unionen. |
| --- | --- |

(65)

For alle andre eksporterende producenter i det pågældende land beregnede Kommissionen dumpingmargenen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Med henblik på dette fastsatte Kommissionen de eksporterende producenters grad af samarbejde. Graden af samarbejde er de samarbejdende eksporterende producenters eksport til Unionen udtrykt som en andel af den samlede eksport — jf. Eurostats importstatistikker — fra det pågældende land til Unionen.

| (66) | Samarbejdsniveauet er højt, da importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter udgjorde omkring 90 % af den samlede eksport til Unionen i undersøgelsesperioden. På det grundlag besluttede Kommissionen at basere restdumpingmargenen på niveauet for den stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producent med den højeste dumpingmargen. |
| --- | --- |

(66)

Samarbejdsniveauet er højt, da importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter udgjorde omkring 90 % af den samlede eksport til Unionen i undersøgelsesperioden. På det grundlag besluttede Kommissionen at basere restdumpingmargenen på niveauet for den stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producent med den højeste dumpingmargen.

| (67) | Den midlertidige dumpingmargen, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:






  Virksomhed | Midlertidig dumpingmargen |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd | 284,23 % |
| Sinosweet-gruppen | 275,91 % |
| Niutang-gruppen | 219,17 % |
| Ikke-stikprøveudtagne samarbejdsvillige virksomheder | 262,93 % |
| Alle andre virksomheder | 284,23 % |

(67)

Den midlertidige dumpingmargen, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:

Virksomhed

Midlertidig dumpingmargen

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

284,23 %

Sinosweet-gruppen

275,91 %

Niutang-gruppen

219,17 %

Ikke-stikprøveudtagne samarbejdsvillige virksomheder

262,93 %

Alle andre virksomheder

284,23 %

4.   SKADE

SKADE

4.1.   Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

| (68) | Den samme vare blev fremstillet af én EU-producent i undersøgelsesperioden — Ajinomoto Sweeteners Europe S.A.S (»ASE«). Den 15. oktober 2015 blev ASE købt af Hyet Holding B.V. og navnet på EU-producenten ændrede sig derfor til Hyet Sweet S.A.S. (»Hyet«). Den nye ejer har bekræftet sin fulde støtte til den igangværende undersøgelse. Hyet udgør derfor EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

(68)

Den samme vare blev fremstillet af én EU-producent i undersøgelsesperioden — Ajinomoto Sweeteners Europe S.A.S (»ASE«). Den 15. oktober 2015 blev ASE købt af Hyet Holding B.V. og navnet på EU-producenten ændrede sig derfor til Hyet Sweet S.A.S. (»Hyet«). Den nye ejer har bekræftet sin fulde støtte til den igangværende undersøgelse. Hyet udgør derfor EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.

| (69) | Da EU-erhvervsgrenen kun består af en enkelt producent, måtte alle tal vedrørende følsomme data indekseres eller opgives inden for et interval af fortrolighedshensyn. |
| --- | --- |

(69)

Da EU-erhvervsgrenen kun består af en enkelt producent, måtte alle tal vedrørende følsomme data indekseres eller opgives inden for et interval af fortrolighedshensyn.

4.2.   EU-forbruget

EU-forbruget

| (70) | EU-forbruget blev baseret på EU-producentens salg og importen fra Kina. Udover i Unionen, i Kina og i Japan fremstilles aspartam på nuværende tidspunkt kun i Sydkorea. Den eneste producent i USA trak sig fra aspartam-markedet i 2014. På grundlag af de foreliggende oplysninger (4) var der ingen eller kun en ubetydelig grad af import af aspartam til EU-markedet fra Japan, Korea eller USA i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(70)

EU-forbruget blev baseret på EU-producentens salg og importen fra Kina. Udover i Unionen, i Kina og i Japan fremstilles aspartam på nuværende tidspunkt kun i Sydkorea. Den eneste producent i USA trak sig fra aspartam-markedet i 2014. På grundlag af de foreliggende oplysninger (4) var der ingen eller kun en ubetydelig grad af import af aspartam til EU-markedet fra Japan, Korea eller USA i den betragtede periode.

4

| (71) | Eurostat har på nuværende tidspunkt klassificeret aspartam under flere KN-koder, der omfatter mange andre kemikalier, og af den grund er Eurostats oplysninger ikke velegnede til at vurdere importmængder. Klageren fremlagde statistikker om kinesisk salg til Unionen i den betragtede periode fra den kinesisk baserede forskningsvirksomhed CCM Information science and technology Co., Ltd (»CCM«) (5). Disse oplysninger blev krydstjekket med den kinesiske eksportdatabase, som dog ikke indeholdt de relevante oplysninger for hele den betragtede periode. Da de indberettede oplysningerne for 2013, 2014 samt undersøgelsesperioden stemte overens i de to databaser, blev det besluttet at anvende oplysningerne fra CCM for hele den betragtede periode. |
| --- | --- |

(71)

Eurostat har på nuværende tidspunkt klassificeret aspartam under flere KN-koder, der omfatter mange andre kemikalier, og af den grund er Eurostats oplysninger ikke velegnede til at vurdere importmængder. Klageren fremlagde statistikker om kinesisk salg til Unionen i den betragtede periode fra den kinesisk baserede forskningsvirksomhed CCM Information science and technology Co., Ltd (»CCM«) (5). Disse oplysninger blev krydstjekket med den kinesiske eksportdatabase, som dog ikke indeholdt de relevante oplysninger for hele den betragtede periode. Da de indberettede oplysningerne for 2013, 2014 samt undersøgelsesperioden stemte overens i de to databaser, blev det besluttet at anvende oplysningerne fra CCM for hele den betragtede periode.

5

| (72) | Baseret på ovennævnte udviklede EU-forbruget sig således:

  Tabel 1


  EU-forbruget (i ton) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-forbrug i alt (indeks) | 100 | 92 | 95 | 91 | 88 |
| Kilde: Informationer fra CCM (fremsendt af EU-erhvervsgrenen), fra den kinesiske eksportdatabase samt fra EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet |

(72)

Baseret på ovennævnte udviklede EU-forbruget sig således:

Tabel 1

Tabel 1

EU-forbruget (i ton)

EU-forbruget (i ton)

2011

2012

2013

2014

UP

EU-forbrug i alt (indeks)

(indeks)

100

100

92

92

95

95

91

91

88

88

Kilde: Informationer fra CCM (fremsendt af EU-erhvervsgrenen), fra den kinesiske eksportdatabase samt fra EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet

Kilde:

| (73) | EU-forbruget faldt med 12 % i den betragtede periode. Ifølge markedsinformation som klageren og brugerne indhentede, skyldtes dette især sundhedsmæssige bekymringer over aspartam, der fik nogle brugere til at skifte til andre sødestoffer som f.eks. acesulfamkalium (»Ace-K«), stevia eller sucralose. |
| --- | --- |

(73)

EU-forbruget faldt med 12 % i den betragtede periode. Ifølge markedsinformation som klageren og brugerne indhentede, skyldtes dette især sundhedsmæssige bekymringer over aspartam, der fik nogle brugere til at skifte til andre sødestoffer som f.eks. acesulfamkalium (»Ace-K«), stevia eller sucralose.

4.3.   Import fra Kina

Import fra Kina

4.3.1.   Mængde og markedsandel for import fra Kina

Mængde og markedsandel for import fra Kina

| (74) | Import til Unionen og markedsandel for importen fra Kina udviklede sig således:

  Tabel 2


  Importmængde (i ton) og markedsandel | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra Kina (indeks) (6) | 100 | 96 | 93 | 95 | 88 |
| Markedsandel for importen fra Kina (indeks) | 100 | 105 | 98 | 105 | 100 |
| Kilde: Informationer fra CCM (fremsendt af EU-producenten) og fra den kinesiske eksportdatabase |

(74)

Import til Unionen og markedsandel for importen fra Kina udviklede sig således:

Tabel 2

Tabel 2

Importmængde (i ton) og markedsandel

Importmængde (i ton) og markedsandel

2011

2012

2013

2014

UP

Importmængde fra Kina (indeks) (6)

indeks

6

100

100

96

96

93

93

95

95

88

88

Markedsandel for importen fra Kina (indeks)

indeks

100

100

105

105

98

98

105

105

100

100

Kilde: Informationer fra CCM (fremsendt af EU-producenten) og fra den kinesiske eksportdatabase

Kilde:

| (75) | I løbet af den betragtede periode faldt importmængderne fra Kina med 12 %, hvilket var det samme omfang som det samlede EU-forbrug faldt med, som nævnt i betragtning 73. Markedsandelen for importen fra Kina forblev stabil på mellem 50 % og 70 % af EU-forbruget i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(75)

I løbet af den betragtede periode faldt importmængderne fra Kina med 12 %, hvilket var det samme omfang som det samlede EU-forbrug faldt med, som nævnt i betragtning 73. Markedsandelen for importen fra Kina forblev stabil på mellem 50 % og 70 % af EU-forbruget i den betragtede periode.

4.3.2.   Priserne på importen fra Kina

Priserne på importen fra Kina

| (76) | For importen fra Kina udviklede gennemsnitsprisen sig per ton således:

  Tabel 3


  Cif-priserne på import fra Kina (EUR/ton) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vejede gennemsnitlige importpriser | 10,6 | 11,2 | 10,0 | 9,1 | 9,4 |
| Indeks | 100 | 105 | 94 | 86 | 88 |
| Kilde: Statistikker fremsendt af EU-producenten fra CCM som blev yderligere krydstjekket med de kinesiske eksporterende producenters efterprøvede besvarelser af spørgeskemaer i undersøgelsesperioden |

(76)

For importen fra Kina udviklede gennemsnitsprisen sig per ton således:

Tabel 3

Tabel 3

Cif-priserne på import fra Kina (EUR/ton)

Cif-priserne på import fra Kina (EUR/ton)

2011

2012

2013

2014

UP

Vejede gennemsnitlige importpriser

10,6

11,2

10,0

9,1

9,4

Indeks

Indeks

100

100

105

105

94

94

86

86

88

88

Kilde: Statistikker fremsendt af EU-producenten fra CCM som blev yderligere krydstjekket med de kinesiske eksporterende producenters efterprøvede besvarelser af spørgeskemaer i undersøgelsesperioden

Kilde:

| (77) | De gennemsnitlige priser på import fra Kina faldt med 12 % i løbet af den betragtede periode. |
| --- | --- |

(77)

De gennemsnitlige priser på import fra Kina faldt med 12 % i løbet af den betragtede periode.

4.3.3.   Prisunderbud

Prisunderbud

| (78) | Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:






  a) | EU-producentens vejede gennemsnitlige salgspriser, justeret til ab fabrik-niveau, ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet for de varetyper, der blev eksporteret til Unionen af de kinesiske eksporterende producenter, og |
| --- | --- | --- |

(78)

Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:

a)

EU-producentens vejede gennemsnitlige salgspriser, justeret til ab fabrik-niveau, ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet for de varetyper, der blev eksporteret til Unionen af de kinesiske eksporterende producenter, og

| b) | de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet som fastsat på cif-basis (dvs. inklusive omkostninger, forsikringer og fragt) med passende justeringer for en toldsats på 6,5 % og omkostninger efter importen. |
| --- | --- |

b)

de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet som fastsat på cif-basis (dvs. inklusive omkostninger, forsikringer og fragt) med passende justeringer for en toldsats på 6,5 % og omkostninger efter importen.

| (79) | For at sikre en tilstrækkelig grad af overensstemmelse mellem de varetyper, der blev solgt af EU-erhvervsgrenen og mellem de kinesiske eksporterende producenter blev varekontrolnummeret reduceret med parametrene for emballagens størrelse og type. Undersøgelsen bekræftede, at prisen pr. ton ikke er væsentligt påvirket af disse to parametre. |
| --- | --- |

(79)

For at sikre en tilstrækkelig grad af overensstemmelse mellem de varetyper, der blev solgt af EU-erhvervsgrenen og mellem de kinesiske eksporterende producenter blev varekontrolnummeret reduceret med parametrene for emballagens størrelse og type. Undersøgelsen bekræftede, at prisen pr. ton ikke er væsentligt påvirket af disse to parametre.

| (80) | Det vejede gennemsnit af EU-erhvervsgrenens priser pr. varetype blev sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af EU-producentens omsætning i undersøgelsesperioden. Kommissionen konstaterede, at der var en gennemsnitlig prisunderbudsmargen på 21,1 %. |
| --- | --- |

(80)

Det vejede gennemsnit af EU-erhvervsgrenens priser pr. varetype blev sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af EU-producentens omsætning i undersøgelsesperioden. Kommissionen konstaterede, at der var en gennemsnitlig prisunderbudsmargen på 21,1 %.

4.4.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

4.4.1.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| (81) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(81)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

| (82) | For at respektere fortrolige forretningsoplysninger har det været nødvendigt at fremlægge oplysningerne om den enkelte EU-producent i indekseret form. |
| --- | --- |

(82)

For at respektere fortrolige forretningsoplysninger har det været nødvendigt at fremlægge oplysningerne om den enkelte EU-producent i indekseret form.

4.4.2.   Skadesindikatorer

Skadesindikatorer

4.4.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (83) | Den samlede EU-produktion, produktionskapacitet (7) og kapacitetsudnyttelse udviklede sig i den betragtede periode således:

  Tabel 4


  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsmængde (indeks) | 100 | 83 | 76 | 65 | 58 |
| Produktionskapacitet (indeks) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitetsudnyttelse (indeks) | 105
   (8) | 87 | 80 | 68 | 61 |
| Kilde: Oplysninger fremsendt af EU-erhvervsgrenen |

(83)

Den samlede EU-produktion, produktionskapacitet (7) og kapacitetsudnyttelse udviklede sig i den betragtede periode således:

7

Tabel 4

Tabel 4

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

2011

2012

2013

2014

UP

Produktionsmængde (indeks)

indeks

100

100

83

83

76

76

65

65

58

58

Produktionskapacitet (indeks)

indeks

100

100

100

100

100

100

100

100

100

100

Kapacitetsudnyttelse (indeks)

indeks

105
   (8)

105

8

87

87

80

80

68

68

61

61

Kilde: Oplysninger fremsendt af EU-erhvervsgrenen

Kilde:

| (84) | Mængden af EU-erhvervsgrenens produktion faldt støt og markant med 42 % igennem den betragtede periode. For at begrænse omkostningerne var EU-producenten fra 2013 og fremefter nødt til at indføre, at produktionsanlægget blev lukket ned to måneder om året til udførelse af vedligeholdelse, i stedet for som førhen 3 uger hver 18. måned. |
| --- | --- |

(84)

Mængden af EU-erhvervsgrenens produktion faldt støt og markant med 42 % igennem den betragtede periode. For at begrænse omkostningerne var EU-producenten fra 2013 og fremefter nødt til at indføre, at produktionsanlægget blev lukket ned to måneder om året til udførelse af vedligeholdelse, i stedet for som førhen 3 uger hver 18. måned.

| (85) | EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet forblev uændret i den betragtede periode, og følgelig faldt kapacitetsudnyttelsen i takt med produktionen. |
| --- | --- |

(85)

EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet forblev uændret i den betragtede periode, og følgelig faldt kapacitetsudnyttelsen i takt med produktionen.

4.4.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

| (86) | EU-erhvervsgrenens salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder og dens markedsandel udviklede sig således:

  Tabel 5


  Salgsmængde og markedsandel | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde på EU-markedet (indeks) | 100 | 85 | 98 | 84 | 88 |
| Markedsandel | 100 | 93 | 103 | 93 | 100 |
| Kilde: Oplysninger fremsendt af EU-erhvervsgrenen |

(86)

EU-erhvervsgrenens salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder og dens markedsandel udviklede sig således:

Tabel 5

Tabel 5

Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

2011

2012

2013

2014

UP

Salgsmængde på EU-markedet (indeks)

indeks

100

100

85

85

98

98

84

84

88

88

Markedsandel

100

93

103

93

100

Kilde: Oplysninger fremsendt af EU-erhvervsgrenen

Kilde:

| (87) | I løbet af den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde med 12 %. EU-forbruget faldt med 12 % i den betragtede periode. Som det fremgår af statistikkerne faldt den kinesiske salgsmængde med samme procentsats (se betragtning 74), hvilket betyder, at de kinesiske producenter og EU-producenten havde en lige andel af det tabte salg (hver med 12 %) som følge af faldet i EU-forbruget. |
| --- | --- |

(87)

I løbet af den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde med 12 %. EU-forbruget faldt med 12 % i den betragtede periode. Som det fremgår af statistikkerne faldt den kinesiske salgsmængde med samme procentsats (se betragtning 74), hvilket betyder, at de kinesiske producenter og EU-producenten havde en lige andel af det tabte salg (hver med 12 %) som følge af faldet i EU-forbruget.

| (88) | EU-producentens markedsandel forblev dermed også stabil i løbet af den betragtede periode og lå på mellem 30 % og 50 %. |
| --- | --- |

(88)

EU-producentens markedsandel forblev dermed også stabil i løbet af den betragtede periode og lå på mellem 30 % og 50 %.

4.4.2.3.   Beskæftigelse

| (89) | Beskæftigelse, produktivitet og arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode således:

  Tabel 6


  Beskæftigelse og produktivitet | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte (indeks) | 100 | 102 | 98 | 94 | 93 |
| Produktivitet (ton pr. ansat) (indeks) | 100 | 81 | 77 | 69 | 63 |
| Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (indeks) | 100 | 98 | 96 | 101 | 102 |
| Kilde: Oplysninger fremsendt af EU-erhvervsgrenen |

(89)

Beskæftigelse, produktivitet og arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode således:

Tabel 6

Tabel 6

Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

2011

2012

2013

2014

UP

Antal ansatte (indeks)

indeks

100

100

102

102

98

98

94

94

93

93

Produktivitet (ton pr. ansat) (indeks)

indeks

100

100

81

81

77

77

69

69

63

63

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (indeks)

indeks

100

100

98

98

96

96

101

101

102

102

Kilde: Oplysninger fremsendt af EU-erhvervsgrenen

Kilde:

| (90) | Fra 2011 og frem til udgangen af undersøgelsesperioden reducerede EU-erhvervsgrenen sit antal af medarbejdere med 7 %, og i lyset af den meget kraftige nedgang i produktionen som beskrevet i betragtning 84 faldt produktiviteten med 37 % i alt. EU-erhvervsgrenen forklarede, at det er vanskeligt at reducere antallet af medarbejdere yderligere på grund af den kontinuerlige produktionsproces samt de gældende fratrædelsesgodtgørelser. Under alle omstændigheder lykkedes det EU-erhvervsgrenen at mindske de samlede arbejdskraftomkostninger gennem den tvungne nedlukning af produktionen, hvilket betød at de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat forblev relativt stabile i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(90)

Fra 2011 og frem til udgangen af undersøgelsesperioden reducerede EU-erhvervsgrenen sit antal af medarbejdere med 7 %, og i lyset af den meget kraftige nedgang i produktionen som beskrevet i betragtning 84 faldt produktiviteten med 37 % i alt. EU-erhvervsgrenen forklarede, at det er vanskeligt at reducere antallet af medarbejdere yderligere på grund af den kontinuerlige produktionsproces samt de gældende fratrædelsesgodtgørelser. Under alle omstændigheder lykkedes det EU-erhvervsgrenen at mindske de samlede arbejdskraftomkostninger gennem den tvungne nedlukning af produktionen, hvilket betød at de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat forblev relativt stabile i den betragtede periode.

4.4.2.4.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

| (91) | Alle dumpingmargenerne var betydelige, jf. betragtning 67. Virkningen af de faktiske dumpingmargeners størrelse på EU-erhvervsgrenen var væsentlig i betragtning af mængden af og priserne på importen fra Kina. |
| --- | --- |

(91)

Alle dumpingmargenerne var betydelige, jf. betragtning 67. Virkningen af de faktiske dumpingmargeners størrelse på EU-erhvervsgrenen var væsentlig i betragtning af mængden af og priserne på importen fra Kina.

| (92) | Der har aldrig før været indført en antidumpingtold på aspartam med oprindelse i Kina. Der blev indført en antidumpingtold på aspartam med oprindelse i Japan og USA i 1991, men den udløb for længe siden. Derfor er en vurdering af virkningerne af tidligere dumping ikke relevant i denne sag. |
| --- | --- |

(92)

Der har aldrig før været indført en antidumpingtold på aspartam med oprindelse i Kina. Der blev indført en antidumpingtold på aspartam med oprindelse i Japan og USA i 1991, men den udløb for længe siden. Derfor er en vurdering af virkningerne af tidligere dumping ikke relevant i denne sag.

4.4.2.5.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

| (93) | EU-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig således:

  Tabel 7


  Salgspriser og omkostninger til varer, der sælges af EU-erhvervsgrenen | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig salgspris i Unionen — (indeks) | 100 | 97 | 90 | 90 | 93 |
| Omkostninger til varer, der sælges pr. ton (indeks) | 100 | 113 | 107 | 113 | 122 |
| Kilde: Oplysninger fremsendt af EU-erhvervsgrenen |

(93)

EU-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig således:

Tabel 7

Tabel 7

Salgspriser og omkostninger til varer, der sælges af EU-erhvervsgrenen

Salgspriser og omkostninger til varer, der sælges af EU-erhvervsgrenen

2011

2012

2013

2014

UP

Gennemsnitlig salgspris i Unionen — (indeks)

indeks

100

100

97

97

90

90

90

90

93

93

Omkostninger til varer, der sælges pr. ton (indeks)

indeks

100

100

113

113

107

107

113

113

122

122

Kilde: Oplysninger fremsendt af EU-erhvervsgrenen

Kilde:

| (94) | EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris for den samme vare faldt med 7 % i den betragtede periode. Den prisudvikling på råvarer, der beskrives detaljeret i betragtning 110, forklarer delvist dette prisfald, men som det beskrives i afsnit 5, er det ikke den eneste forklaring. |
| --- | --- |

(94)

EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris for den samme vare faldt med 7 % i den betragtede periode. Den prisudvikling på råvarer, der beskrives detaljeret i betragtning 110, forklarer delvist dette prisfald, men som det beskrives i afsnit 5, er det ikke den eneste forklaring.

| (95) | På grund af det store fald i produktionsmængden steg enhedsomkostningerne for de solgte varer med 22 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(95)

På grund af det store fald i produktionsmængden steg enhedsomkostningerne for de solgte varer med 22 % i den betragtede periode.

4.4.2.6.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (96) | Tabel 8 viser udviklingstendenser for EU-erhvervsgrenens rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast i den betragtede periode:

  Tabel 8


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (indeks) | 100 | 7 | – 11 | – 47 | – 83 |
| Likviditet — (indeks) | 100 | – 81 | – 17 | – 19 | 73 |
| Investeringer — (indeks) | 100 | 101 | 140 | 79 | 79 |
| Investeringsafkast (indeks) | – 100 | – 575 | – 1 862 | – 1 801 | – 1 513 |
| Kilde: Oplysninger fremsendt af EU-erhvervsgrenen |

(96)

Tabel 8 viser udviklingstendenser for EU-erhvervsgrenens rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast i den betragtede periode:

Tabel 8

Tabel 8

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

2011

2012

2013

2014

UP

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (indeks)

indeks

100

100

7

7

– 11

– 11

– 47

– 47

– 83

– 83

Likviditet — (indeks)

indeks

100

100

– 81

– 81

– 17

– 17

– 19

– 19

73

73

Investeringer — (indeks)

indeks

100

100

101

101

140

140

79

79

79

79

Investeringsafkast (indeks)

indeks

– 100

– 100

– 575

– 575

– 1 862

– 1 862

– 1 801

– 1 801

– 1 513

– 1 513

Kilde: Oplysninger fremsendt af EU-erhvervsgrenen

Kilde:

| (97) | Kommissionen beregnede EU-erhvervsgrenens rentabilitet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. Som det fremgår af ovenstående tabel faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet markant i den betragtede periode. De store udsving i likviditeten hænger tæt sammen med ændringerne i lagerbeholdningerne. På grund af EU-erhvervsgrenens vanskelige økonomiske situation faldt investeringer og investeringsafkast også betydeligt i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(97)

Kommissionen beregnede EU-erhvervsgrenens rentabilitet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. Som det fremgår af ovenstående tabel faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet markant i den betragtede periode. De store udsving i likviditeten hænger tæt sammen med ændringerne i lagerbeholdningerne. På grund af EU-erhvervsgrenens vanskelige økonomiske situation faldt investeringer og investeringsafkast også betydeligt i den betragtede periode.

| (98) | I overensstemmelse med almindeligt anerkendte regnskabsprincipper (GAAP (9)) i Frankrig foretog EU-erhvervsgrenen en væsentlig nedskrivning i bogføringen for regnskabsåret 2012 (10). Nedskrivningen byggede på en markedsprognose, og den udgjorde et meget betydeligt beløb. Med henblik på denne undersøgelses formål blev det dog besluttet ikke at tage denne usædvanlige bogføring i betragtning for ikke at skævvride udviklingstendenserne. |
| --- | --- |

(98)

I overensstemmelse med almindeligt anerkendte regnskabsprincipper (GAAP (9)) i Frankrig foretog EU-erhvervsgrenen en væsentlig nedskrivning i bogføringen for regnskabsåret 2012 (10). Nedskrivningen byggede på en markedsprognose, og den udgjorde et meget betydeligt beløb. Med henblik på denne undersøgelses formål blev det dog besluttet ikke at tage denne usædvanlige bogføring i betragtning for ikke at skævvride udviklingstendenserne.

9

10

4.4.2.7.   Lagerbeholdninger

| (99) | EU-erhvervsgrenens lagerbeholdning udviklede sig i den betragtede periode således:

  Tabel 9


  Lagerbeholdninger | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre (indeks) | 100 | 104 | 104 | 77 | 97 |
| Slutlagre i procent af produktionen (indeks) | 100 | 125 | 138 | 119 | 166 |
| Kilde: Oplysninger fremsendt af EU-erhvervsgrenen |

(99)

EU-erhvervsgrenens lagerbeholdning udviklede sig i den betragtede periode således:

Tabel 9

Tabel 9

Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

2011

2012

2013

2014

UP

Slutlagre (indeks)

(indeks

100

100

104

104

104

104

77

77

97

97

Slutlagre i procent af produktionen (indeks)

indeks

100

100

125

125

138

138

119

119

166

166

Kilde: Oplysninger fremsendt af EU-erhvervsgrenen

Kilde:

| (100) | Selv om slutlagrene blev nedbragt i den betragtede periode ved at produktionsanlægget blev lukket ned i en længere periode end normalt for at reducere omkostningerne, jf. betragtning 84, voksede slutlagrene — set i forhold til produktionen — betydeligt målt i procent af produktionen. |
| --- | --- |

(100)

Selv om slutlagrene blev nedbragt i den betragtede periode ved at produktionsanlægget blev lukket ned i en længere periode end normalt for at reducere omkostningerne, jf. betragtning 84, voksede slutlagrene — set i forhold til produktionen — betydeligt målt i procent af produktionen.

4.4.3.   Konklusion vedrørende skade

Konklusion vedrørende skade

| (101) | Undersøgelsen viste, at stort set alle økonomiske indikatorer forværredes i den betragtede periode med undtagelse af markedsandelen, som forblev stabil. |
| --- | --- |

(101)

Undersøgelsen viste, at stort set alle økonomiske indikatorer forværredes i den betragtede periode med undtagelse af markedsandelen, som forblev stabil.

| (102) | Der blev konstateret betydelige negative tendenser inden for følgende økonomiske indikatorer: Produktionsmængde, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde og -priser på EU-markedet, likviditet, investeringer, beskæftigelse og produktivitet. Den kombinerede virkning af en faldende produktion, der førte til en stigning i enhedsomkostningerne for de solgte varer, og de faldende salgspriser betød at EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt markant i den betragtede periode. Alle disse udviklingstendenser indikerer klart, at der er tale om en skadevoldende situation. |
| --- | --- |

(102)

Der blev konstateret betydelige negative tendenser inden for følgende økonomiske indikatorer: Produktionsmængde, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde og -priser på EU-markedet, likviditet, investeringer, beskæftigelse og produktivitet. Den kombinerede virkning af en faldende produktion, der førte til en stigning i enhedsomkostningerne for de solgte varer, og de faldende salgspriser betød at EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt markant i den betragtede periode. Alle disse udviklingstendenser indikerer klart, at der er tale om en skadevoldende situation.

| (103) | En interesseret part hævdede, at medicinal- og fødevareindustrien er to særskilte markeder, og da EU-erhvervsgrenen ikke er udsat for skade ved sit salg til medicinalindustrien, bør undersøgelsen begrænses til det aspartam, der anvendes i fødevareindustrien. Denne interesserede part hævdede også, at når de ikke konkurrerer med EU-erhvervsgrenen på medicinalmarkedet, bør det ikke være muligt for EU-erhvervsgrenen at hævde at have lidt skade for netop salget til medicinalindustrien. |
| --- | --- |

(103)

En interesseret part hævdede, at medicinal- og fødevareindustrien er to særskilte markeder, og da EU-erhvervsgrenen ikke er udsat for skade ved sit salg til medicinalindustrien, bør undersøgelsen begrænses til det aspartam, der anvendes i fødevareindustrien. Denne interesserede part hævdede også, at når de ikke konkurrerer med EU-erhvervsgrenen på medicinalmarkedet, bør det ikke være muligt for EU-erhvervsgrenen at hævde at have lidt skade for netop salget til medicinalindustrien.

| (104) | Som svar på denne påstand skal det bemærkes, at undersøgelsen viste, at de kinesiske eksportører er i stand til at producere alle typer af den pågældende vare, herunder også de typer, der er bestemt til kunder i medicinalindustrien. På nuværende tidspunkt er forbruget af aspartam i medicinalsektoren dog meget begrænset, og kinesiske eksportører har ikke (endnu) været i stand til at få fodfæste på dette marked. Det er vigtigt at påpege, at uden det mere fortjenstgivende salg af lægemidler ville den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, være endnu mere udtalt. |
| --- | --- |

(104)

Som svar på denne påstand skal det bemærkes, at undersøgelsen viste, at de kinesiske eksportører er i stand til at producere alle typer af den pågældende vare, herunder også de typer, der er bestemt til kunder i medicinalindustrien. På nuværende tidspunkt er forbruget af aspartam i medicinalsektoren dog meget begrænset, og kinesiske eksportører har ikke (endnu) været i stand til at få fodfæste på dette marked. Det er vigtigt at påpege, at uden det mere fortjenstgivende salg af lægemidler ville den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, være endnu mere udtalt.

| (105) | Vigtigst er det, at undersøgelsen bekræftede, at det aspartam, der sælges til både medicinal- og fødevareindustrien har de samme grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber, og at de derfor anses for at være én og samme vare. Af den grund er det ikke berettiget at udelukke det aspartam, der er bestemt til medicinalsektoren. Prisforskellene, der hovedsageligt skyldes strengere certificerings- og kontrolprocesser såvel som strengere krav til produktionen, er der taget højde for i forbindelse med varekontrolnummeret, som skelner mellem det aspartam, der er bestemt til henholdsvis medicinal- eller fødevaresektoren. Denne skelnen sikrer, at det kun er ens produkttyper, der sammenlignes, og dermed tages i betragtning i forbindelse med beregningerne af dumping og skade. På baggrund af dette måtte argumentet afvises. |
| --- | --- |

(105)

Vigtigst er det, at undersøgelsen bekræftede, at det aspartam, der sælges til både medicinal- og fødevareindustrien har de samme grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber, og at de derfor anses for at være én og samme vare. Af den grund er det ikke berettiget at udelukke det aspartam, der er bestemt til medicinalsektoren. Prisforskellene, der hovedsageligt skyldes strengere certificerings- og kontrolprocesser såvel som strengere krav til produktionen, er der taget højde for i forbindelse med varekontrolnummeret, som skelner mellem det aspartam, der er bestemt til henholdsvis medicinal- eller fødevaresektoren. Denne skelnen sikrer, at det kun er ens produkttyper, der sammenlignes, og dermed tages i betragtning i forbindelse med beregningerne af dumping og skade. På baggrund af dette måtte argumentet afvises.

| (106) | På baggrund af alle ovenstående argumenter konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen blev påført væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(106)

På baggrund af alle ovenstående argumenter konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen blev påført væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

5.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

ÅRSAGSSAMMENHÆNG

| (107) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra det pågældende land forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, om andre kendte faktorer samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Kommissionen sikrede sig, at eventuel skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra det pågældende land ikke blev tilskrevet dumpingimporten. |
| --- | --- |

(107)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra det pågældende land forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, om andre kendte faktorer samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Kommissionen sikrede sig, at eventuel skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra det pågældende land ikke blev tilskrevet dumpingimporten.

5.1.   Dumpingimportens virkninger

Dumpingimportens virkninger

| (108) | Alle dumpingmargenerne, der blev konstateret i undersøgelsesperioden, var betydelige, jf. betragtning 67. Underbudsmargenen for samme periode var også meget høj, og som nævnt i betragtning 80 lå den på 21,1 %. |
| --- | --- |

(108)

Alle dumpingmargenerne, der blev konstateret i undersøgelsesperioden, var betydelige, jf. betragtning 67. Underbudsmargenen for samme periode var også meget høj, og som nævnt i betragtning 80 lå den på 21,1 %.

| (109) | Endvidere viste undersøgelsen, at de kinesiske priser allerede i 2011 var lavere end EU-erhvervsgrenens priser, og at de faldt med yderligere 12 % i den betragtede periode. På grund af pristrykket fra de kinesiske eksporterende producenter måtte EU-erhvervsgrenen sænke priserne og fra 2013 og fremefter var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at sælge til priser, der gav dem mulighed for at dække de fulde omkostninger, hvilket især var gældende i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(109)

Endvidere viste undersøgelsen, at de kinesiske priser allerede i 2011 var lavere end EU-erhvervsgrenens priser, og at de faldt med yderligere 12 % i den betragtede periode. På grund af pristrykket fra de kinesiske eksporterende producenter måtte EU-erhvervsgrenen sænke priserne og fra 2013 og fremefter var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at sælge til priser, der gav dem mulighed for at dække de fulde omkostninger, hvilket især var gældende i undersøgelsesperioden.

| (110) | Med henblik på yderligere at undersøge de kinesiske eksporterende producenters prispolitik, blev udviklingen i de væsentligste råvarepriser vurderet i undersøgelsen. Aspartam fremstilles ved at blande to aminosyrer (L-asparaginsyre og L-phenylalanin) i størrelsesordenen ca. 1:1. Disse to aminosyrer udgør tilsammen ca. 25 % af de samlede produktionsomkostninger. Priserne på disse to råvarer har ændret sig i løbet af den betragtede periode med henholdsvis ca. + 3,5 % og – 27 %). Dette betyder, at prisudviklingen på råvarer højst kunne være årsag til en reduktion på 3 % i produktionsomkostningerne eller priserne på aspartam, i modsætning til den reduktion på 12 %, der konstateredes i salgsprisen på importen fra Kina. Dette bekræfter EU-erhvervsgrenens påstand om, at de kinesiske eksporterende producenter praktiserede en meget aggressiv prispolitik på EU-markedet. |
| --- | --- |

(110)

Med henblik på yderligere at undersøge de kinesiske eksporterende producenters prispolitik, blev udviklingen i de væsentligste råvarepriser vurderet i undersøgelsen. Aspartam fremstilles ved at blande to aminosyrer (L-asparaginsyre og L-phenylalanin) i størrelsesordenen ca. 1:1. Disse to aminosyrer udgør tilsammen ca. 25 % af de samlede produktionsomkostninger. Priserne på disse to råvarer har ændret sig i løbet af den betragtede periode med henholdsvis ca. + 3,5 % og – 27 %). Dette betyder, at prisudviklingen på råvarer højst kunne være årsag til en reduktion på 3 % i produktionsomkostningerne eller priserne på aspartam, i modsætning til den reduktion på 12 %, der konstateredes i salgsprisen på importen fra Kina. Dette bekræfter EU-erhvervsgrenens påstand om, at de kinesiske eksporterende producenter praktiserede en meget aggressiv prispolitik på EU-markedet.

| (111) | Det fremgik også af undersøgelsen, at kinesiske varer er massivt til stede på EU-markedet. Selv hvis salgsmængden ikke steg i den betragtede periode, men blot fulgte den nedadgående tendens i forbruget, forblev deres markedsandel stabil og lå betydeligt højere end EU-erhvervsgrenens i løbet af den betragtede periode. |
| --- | --- |

(111)

Det fremgik også af undersøgelsen, at kinesiske varer er massivt til stede på EU-markedet. Selv hvis salgsmængden ikke steg i den betragtede periode, men blot fulgte den nedadgående tendens i forbruget, forblev deres markedsandel stabil og lå betydeligt højere end EU-erhvervsgrenens i løbet af den betragtede periode.

| (112) | På grund af de store mængder dumpingimport til lave priser var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at forhøje eller blot opretholde sine priser for at dække de samlede produktionsomkostninger. For at beholde både kunder og produktion blev EU-erhvervsgrenen tvunget til at reducere sine priser med 7 % i den betragtede periode, hvilket betød at EU-erhvervsgrenen blev tabsgivende fra 2013 og fremefter. Som forklaret i betragtning 108-110 var dette prisfald for markant til at kunne forklares med udviklingen i råvarepriserne. |
| --- | --- |

(112)

På grund af de store mængder dumpingimport til lave priser var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at forhøje eller blot opretholde sine priser for at dække de samlede produktionsomkostninger. For at beholde både kunder og produktion blev EU-erhvervsgrenen tvunget til at reducere sine priser med 7 % i den betragtede periode, hvilket betød at EU-erhvervsgrenen blev tabsgivende fra 2013 og fremefter. Som forklaret i betragtning 108-110 var dette prisfald for markant til at kunne forklares med udviklingen i råvarepriserne.

| (113) | I betragtning af ovenstående mener Kommissionen, at dumpingimporten har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade som omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 6. |
| --- | --- |

(113)

I betragtning af ovenstående mener Kommissionen, at dumpingimporten har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade som omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 6.

5.2.   Virkningen af andre faktorer

Virkningen af andre faktorer

5.2.1.   EU-erhvervsgrenens eksportresultater

EU-erhvervsgrenens eksportresultater

| (114) | EU-erhvervsgrenens eksportmængde og gennemsnitlige eksportpriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder udviklede sig i den betragtede periode således:

  Tabel 10


  EU-erhvervsgrenens eksportresultater | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportmængde

  (indeks) | 100 | 70 | 47 | 36 | 34 |
| Gennemsnitspris

  (indeks) | 100 | 97 | 90 | 90 | 93 |
| Kilde: Oplysninger fremsendt af EU-erhvervsgrenen |

(114)

EU-erhvervsgrenens eksportmængde og gennemsnitlige eksportpriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder udviklede sig i den betragtede periode således:

Tabel 10

Tabel 10

EU-erhvervsgrenens eksportresultater

EU-erhvervsgrenens eksportresultater

2011

2012

2013

2014

UP

Eksportmængde

(indeks)

(indeks)

100

100

70

70

47

47

36

36

34

34

Gennemsnitspris

(indeks)

(indeks)

100

100

97

97

90

90

90

90

93

93

Kilde: Oplysninger fremsendt af EU-erhvervsgrenen

Kilde:

| (115) | EU-erhvervsgrenens eksportmængde faldt meget kraftigt med 66 % i den betragtede periode, og de gennemsnitlige priser faldt også med 7 %. Undersøgelsen viste, at dette havde en negativ indvirkning på produktionsmængden (se betragtning 84) og heraf på omkostningerne på de solgte varer (se betragtning 94). Kommissionen mener derfor, at de dårlige resultater på eksportmarkederne også bidrog til den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(115)

EU-erhvervsgrenens eksportmængde faldt meget kraftigt med 66 % i den betragtede periode, og de gennemsnitlige priser faldt også med 7 %. Undersøgelsen viste, at dette havde en negativ indvirkning på produktionsmængden (se betragtning 84) og heraf på omkostningerne på de solgte varer (se betragtning 94). Kommissionen mener derfor, at de dårlige resultater på eksportmarkederne også bidrog til den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

| (116) | I sig selv var faldet i eksportsalgsmængder og -priser dog ikke tilstrækkeligt til at forklare omfanget og intensiteten af den samlede skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Det er vigtigt at understrege, at EU-erhvervsgrenen blev tvunget til at reducere sine priser på EU-markedet trods for den forværrede omkostningsstruktur på grund af det konstante og kraftige pristryk fra de kinesiske eksporterende producenter på EU-markedet, som forklaret i afsnit 5.1. |
| --- | --- |

(116)

I sig selv var faldet i eksportsalgsmængder og -priser dog ikke tilstrækkeligt til at forklare omfanget og intensiteten af den samlede skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Det er vigtigt at understrege, at EU-erhvervsgrenen blev tvunget til at reducere sine priser på EU-markedet trods for den forværrede omkostningsstruktur på grund af det konstante og kraftige pristryk fra de kinesiske eksporterende producenter på EU-markedet, som forklaret i afsnit 5.1.

| (117) | Undersøgelsen har også vist, at i undersøgelsesperioden var den andel af produktionen, der blev eksporteret, betydelig mindre end den andel af produktionen, der blev solgt på EU-markedet. |
| --- | --- |

(117)

Undersøgelsen har også vist, at i undersøgelsesperioden var den andel af produktionen, der blev eksporteret, betydelig mindre end den andel af produktionen, der blev solgt på EU-markedet.

| (118) | På dette grundlag konkluderes det, at EU-erhvervsgrenens nedgang i eksportsalgsmængder og -priser i den betragtede periode ikke brød årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(118)

På dette grundlag konkluderes det, at EU-erhvervsgrenens nedgang i eksportsalgsmængder og -priser i den betragtede periode ikke brød årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

5.2.2.   Import fra andre lande

Import fra andre lande

| (119) | Som allerede nævnt i betragtning 70 fremstilles aspartam i øjeblikket kun i Japan, Kina, Sydkorea og Unionen. USA havde også et produktionsanlæg, som dog indstillede driften i 2014. De foreliggende oplysninger viser, at Sydkorea også skærer ned på sin produktionsmængde. Vigtigere er det, at de foreliggende oplysninger tyder på (11), at importen til Unionen fra andre producenter, bortset fra de kinesiske producenter, var fraværende eller kun forekom i ubetydelige mængder gennem hele den betragtede periode. |
| --- | --- |

(119)

Som allerede nævnt i betragtning 70 fremstilles aspartam i øjeblikket kun i Japan, Kina, Sydkorea og Unionen. USA havde også et produktionsanlæg, som dog indstillede driften i 2014. De foreliggende oplysninger viser, at Sydkorea også skærer ned på sin produktionsmængde. Vigtigere er det, at de foreliggende oplysninger tyder på (11), at importen til Unionen fra andre producenter, bortset fra de kinesiske producenter, var fraværende eller kun forekom i ubetydelige mængder gennem hele den betragtede periode.

11

| (120) | Det konkluderes heraf, at importen fra andre tredjelande ikke havde nogen indvirkning på den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, og derfor ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem importen fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(120)

Det konkluderes heraf, at importen fra andre tredjelande ikke havde nogen indvirkning på den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, og derfor ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem importen fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

5.2.3.   EU-forbruget

EU-forbruget

| (121) | EU-forbruget faldt med 12 % i den betragtede periode. Som det fremgår af tabel 2 og 5, forblev både de kinesiske eksporterende producenters og EU-erhvervsgrenens markedsandel stabil i den betragtede periode, da de to parter oplevede en lige stor del (12 % hver) af nedgangen i salgsmængden. |
| --- | --- |

(121)

EU-forbruget faldt med 12 % i den betragtede periode. Som det fremgår af tabel 2 og 5, forblev både de kinesiske eksporterende producenters og EU-erhvervsgrenens markedsandel stabil i den betragtede periode, da de to parter oplevede en lige stor del (12 % hver) af nedgangen i salgsmængden.

| (122) | Under alle omstændigheder anses faldet i EU-forbruget ikke for at være lige så væsentligt som produktionstabene, og det kan derfor ikke forklare omfanget af den skade, som EU-producenten har lidt. Der mindes om, at salgspriserne faldt med 7 %, og at tabet i produktionsmængden førte til højere omkostninger og en særdeles negativ rentabilitet i undersøgelsesperioden. Det konkluderes derfor, at faldet i EU-forbruget påvirkede EU-erhvervsgrenen negativt, men ikke i et sådant omfang at det kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(122)

Under alle omstændigheder anses faldet i EU-forbruget ikke for at være lige så væsentligt som produktionstabene, og det kan derfor ikke forklare omfanget af den skade, som EU-producenten har lidt. Der mindes om, at salgspriserne faldt med 7 %, og at tabet i produktionsmængden førte til højere omkostninger og en særdeles negativ rentabilitet i undersøgelsesperioden. Det konkluderes derfor, at faldet i EU-forbruget påvirkede EU-erhvervsgrenen negativt, men ikke i et sådant omfang at det kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

5.2.4.   Andre faktorer, der blev fremført af interesserede parter

Andre faktorer, der blev fremført af interesserede parter

| (123) | Én interesseret part hævdede, at EU-producenten — i modsætning til de kinesiske producenter — solgte varer med et kendt brand. Ifølge parten er varer med et brand mere synlige og lider derfor mere under de negative mediekampagner, der advarer om mulige sundhedsproblemer, og det er årsagen til faldet i EU-erhvervsgrenens salg. |
| --- | --- |

(123)

Én interesseret part hævdede, at EU-producenten — i modsætning til de kinesiske producenter — solgte varer med et kendt brand. Ifølge parten er varer med et brand mere synlige og lider derfor mere under de negative mediekampagner, der advarer om mulige sundhedsproblemer, og det er årsagen til faldet i EU-erhvervsgrenens salg.

| (124) | Denne påstand er yderst spekulativ og er ikke underbygget af nogen beviser. Aspartam sælges primært til store virksomheder inden for fødevaresektoren og ikke som en vare med et kendt brand til slutbrugere. Undersøgelsen bekræftede, at både det aspartam, der sælges af EU-erhvervsgrenen og som import fra Kina er fuldstændig identiske med hensyn til deres fysiske og kemiske egenskaber og, når først certificeringsproceduren er afsluttet, skelner brugerne ikke mellem de to kilder. Denne påstand afvises derfor. |
| --- | --- |

(124)

Denne påstand er yderst spekulativ og er ikke underbygget af nogen beviser. Aspartam sælges primært til store virksomheder inden for fødevaresektoren og ikke som en vare med et kendt brand til slutbrugere. Undersøgelsen bekræftede, at både det aspartam, der sælges af EU-erhvervsgrenen og som import fra Kina er fuldstændig identiske med hensyn til deres fysiske og kemiske egenskaber og, når først certificeringsproceduren er afsluttet, skelner brugerne ikke mellem de to kilder. Denne påstand afvises derfor.

| (125) | Denne interesserede part hævdede også, at EU-erhvervsgrenens omkostninger skævvrides gennem køb af en af råvarerne fra en forretningsmæssigt forbundet virksomhed. Undersøgelsen viste dog, at den forretningsmæssigt forbundne virksomhed solgte råvaren til den samme pris til både EU-erhvervsgrenen som til andre udenforstående ikke forretningsmæssigt forbundne parter, dvs. på armslængdevilkår. Påstanden om, at EU-erhvervsgrenens omkostninger er forvredne er ikke bekræftet af resultaterne af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(125)

Denne interesserede part hævdede også, at EU-erhvervsgrenens omkostninger skævvrides gennem køb af en af råvarerne fra en forretningsmæssigt forbundet virksomhed. Undersøgelsen viste dog, at den forretningsmæssigt forbundne virksomhed solgte råvaren til den samme pris til både EU-erhvervsgrenen som til andre udenforstående ikke forretningsmæssigt forbundne parter, dvs. på armslængdevilkår. Påstanden om, at EU-erhvervsgrenens omkostninger er forvredne er ikke bekræftet af resultaterne af undersøgelsen.

| (126) | En anden interesseret part anfægtede årsagssammenhængen ud fra det argument, at nedgangen for EU-erhvervsgrenen ikke faldt sammen med en forøgelse af dumpingimporten fra Kina. |
| --- | --- |

(126)

En anden interesseret part anfægtede årsagssammenhængen ud fra det argument, at nedgangen for EU-erhvervsgrenen ikke faldt sammen med en forøgelse af dumpingimporten fra Kina.

| (127) | Som forklaret i betragtning 108-113 var skaden forårsaget af den betydelige markedsandel for importen fra Kina i kombination med deres lave og faldende priser. Derfor blev denne påstand afvist. |
| --- | --- |

(127)

Som forklaret i betragtning 108-113 var skaden forårsaget af den betydelige markedsandel for importen fra Kina i kombination med deres lave og faldende priser. Derfor blev denne påstand afvist.

5.2.5.   Konklusion om årsagssammenhæng

Konklusion om årsagssammenhæng

| (128) | Undersøgelsen viste, at det fortsatte pristryk fra importen fra Kina kombineret med dens stærke tilstedeværelse på EU-markedet forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. De allerede lavere priser på importen fra Kina faldt yderligere med 12 % i den betragtede periode, og dette prisfald kan kun i begrænset omfang forklares med udviklingen i råvarepriserne. |
| --- | --- |

(128)

Undersøgelsen viste, at det fortsatte pristryk fra importen fra Kina kombineret med dens stærke tilstedeværelse på EU-markedet forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. De allerede lavere priser på importen fra Kina faldt yderligere med 12 % i den betragtede periode, og dette prisfald kan kun i begrænset omfang forklares med udviklingen i råvarepriserne.

| (129) | Som beskrevet i afsnit 4 er skaden i denne undersøgelse klar og omfattende for de fleste af de nævnte indikatorer. Det fortsatte og aggressive pristryk fra importen fra Kina tvang EU-erhvervsgrenen til at sænke sine priser til et niveau, der var lavere end de samlede produktionsomkostninger, og dermed lide betydelige tab, især i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(129)

Som beskrevet i afsnit 4 er skaden i denne undersøgelse klar og omfattende for de fleste af de nævnte indikatorer. Det fortsatte og aggressive pristryk fra importen fra Kina tvang EU-erhvervsgrenen til at sænke sine priser til et niveau, der var lavere end de samlede produktionsomkostninger, og dermed lide betydelige tab, især i undersøgelsesperioden.

| (130) | Kommissionen gennemgik omhyggeligt virkningerne af alle kendte faktorer, der kunne have en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, og konkluderede, at de enten ikke forvoldte nogen skade (eksport til tredjelande, varer med et kendt brand eller ej, køb af råmaterialer fra en forretningsmæssigt forbunden part) eller at deres virkning var begrænset og derfor ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, der var forvoldt EU-erhvervsgrenen (faldet i EU-forbruget og EU-erhvervsgrenens eksportresultat). |
| --- | --- |

(130)

Kommissionen gennemgik omhyggeligt virkningerne af alle kendte faktorer, der kunne have en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, og konkluderede, at de enten ikke forvoldte nogen skade (eksport til tredjelande, varer med et kendt brand eller ej, køb af råmaterialer fra en forretningsmæssigt forbunden part) eller at deres virkning var begrænset og derfor ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, der var forvoldt EU-erhvervsgrenen (faldet i EU-forbruget og EU-erhvervsgrenens eksportresultat).

| (131) | Det konkluderes derfor, at dumpingimporten fra Kina forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, og at ingen andre faktorer har brudt årsagssammenhængen mellem importen fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(131)

Det konkluderes derfor, at dumpingimporten fra Kina forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, og at ingen andre faktorer har brudt årsagssammenhængen mellem importen fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

6.   UNIONENS INTERESSER

UNIONENS INTERESSER

| (132) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om det kunne konkluderes, at det ikke var i Unionens interesse at vedtage foranstaltninger i dette tilfælde til trods for konstateringen af skadevoldende dumping. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. |
| --- | --- |

(132)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om det kunne konkluderes, at det ikke var i Unionens interesse at vedtage foranstaltninger i dette tilfælde til trods for konstateringen af skadevoldende dumping. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.

6.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

EU-erhvervsgrenens interesser

| (133) | Undersøgelsen fastslog, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Kina. Næsten alle skadesindikatorer viste negative tendenser i den betragtede periode, navnlig produktionsmængde, salgsmængde, salgspriser og beskæftigelse. Der blev også konstateret en nedadgående tendens, hvad angår indikatorer for de finansielle resultater, f.eks. rentabilitet, likviditet og investeringsafkast. |
| --- | --- |

(133)

Undersøgelsen fastslog, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Kina. Næsten alle skadesindikatorer viste negative tendenser i den betragtede periode, navnlig produktionsmængde, salgsmængde, salgspriser og beskæftigelse. Der blev også konstateret en nedadgående tendens, hvad angår indikatorer for de finansielle resultater, f.eks. rentabilitet, likviditet og investeringsafkast.

| (134) | Efter indførelsen af foranstaltninger forventes det, at EU-erhvervsgrenen vil være i stand til at øge produktions- og salgsmængden på et marked med effektive konkurrencevilkår. De kinesiske eksportørers priser burde stige, hvilket til dels vil lette det pristryk på EU-erhvervsgrenen, som dumpingimporten for øjeblikket udøver på EU-markedet. |
| --- | --- |

(134)

Efter indførelsen af foranstaltninger forventes det, at EU-erhvervsgrenen vil være i stand til at øge produktions- og salgsmængden på et marked med effektive konkurrencevilkår. De kinesiske eksportørers priser burde stige, hvilket til dels vil lette det pristryk på EU-erhvervsgrenen, som dumpingimporten for øjeblikket udøver på EU-markedet.

| (135) | Uden foranstaltninger er der stor sandsynlighed for, at EU-erhvervsgrenens situation forværres yderligere. Et yderligere tab hvad angår salgsmængde og markedsandel vil formentlig fortsætte på grund af det kraftige pristryk fra dumpingimportens lave priser. Dette vil tvinge EU-erhvervsgrenen til at sænke priserne endnu mere og på mellemlang sigt indstille produktionen af aspartam helt med deraf følgende tab af arbejdspladser i Unionen. |
| --- | --- |

(135)

Uden foranstaltninger er der stor sandsynlighed for, at EU-erhvervsgrenens situation forværres yderligere. Et yderligere tab hvad angår salgsmængde og markedsandel vil formentlig fortsætte på grund af det kraftige pristryk fra dumpingimportens lave priser. Dette vil tvinge EU-erhvervsgrenen til at sænke priserne endnu mere og på mellemlang sigt indstille produktionen af aspartam helt med deraf følgende tab af arbejdspladser i Unionen.

| (136) | Derfor konkluderede Kommissionen for nuværende, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingtold. |
| --- | --- |

(136)

Derfor konkluderede Kommissionen for nuværende, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingtold.

6.2.   Ikke forretningsmæssigt forbudne importørers og distributørers interesser

Ikke forretningsmæssigt forbudne importørers og distributørers interesser

| (137) | To distributører, som kun køber aspartam fra EU-erhvervsgrenen, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og støttede foranstaltningerne, idet de er fuldstændig afhængige af EU-erhvervsgrenens produktion og salg. |
| --- | --- |

(137)

To distributører, som kun køber aspartam fra EU-erhvervsgrenen, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og støttede foranstaltningerne, idet de er fuldstændig afhængige af EU-erhvervsgrenens produktion og salg.

| (138) | Ingen af de kendte importører samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse ved at indsende en spørgeskemabesvarelse eller eventuelle skriftlige bemærkninger. Ifølge de markedsoplysninger, der blev indhentet fra EU-erhvervsgrenen samt en nylig undersøgelse vedrørende en lignende vare (12), har importører generelt en bred vareportefølje, hvoraf aspartam kun er én vare. Da foranstaltningerne ikke ville forbyde import af aspartam fra Kina, men blot genskabe fair konkurrencevilkår på EU-markedet, konkluderes det uanset hvad, at foranstaltningerne ikke bør forhindre importører i fortsat at handle med den pågældende vare på EU-markedet. |
| --- | --- |

(138)

Ingen af de kendte importører samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse ved at indsende en spørgeskemabesvarelse eller eventuelle skriftlige bemærkninger. Ifølge de markedsoplysninger, der blev indhentet fra EU-erhvervsgrenen samt en nylig undersøgelse vedrørende en lignende vare (12), har importører generelt en bred vareportefølje, hvoraf aspartam kun er én vare. Da foranstaltningerne ikke ville forbyde import af aspartam fra Kina, men blot genskabe fair konkurrencevilkår på EU-markedet, konkluderes det uanset hvad, at foranstaltningerne ikke bør forhindre importører i fortsat at handle med den pågældende vare på EU-markedet.

12

| (139) | På grundlag af de foreliggende oplysninger konkluderes det derfor, at indførelsen af foranstaltninger ikke vil være interessestridende for distributører og importører på EU-markedet. |
| --- | --- |

(139)

På grundlag af de foreliggende oplysninger konkluderes det derfor, at indførelsen af foranstaltninger ikke vil være interessestridende for distributører og importører på EU-markedet.

6.3.   Brugernes interesser

Brugernes interesser

| (140) | Kommissionen kontaktede alle kendte brugere af aspartam ved indledningen af undersøgelsen. Fem brugere samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og indsendte besvarelser af spørgeskemaet. Disse brugere udgjorde 5,4 % af EU-forbruget. Tre af disse brugere købte udelukkende aspartam fra EU-erhvervsgrenen og erklærede, at de enten var neutrale over for eller ville være tilhængere af indførelsen af foranstaltninger. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionen kontaktede alle kendte brugere af aspartam ved indledningen af undersøgelsen. Fem brugere samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og indsendte besvarelser af spørgeskemaet. Disse brugere udgjorde 5,4 % af EU-forbruget. Tre af disse brugere købte udelukkende aspartam fra EU-erhvervsgrenen og erklærede, at de enten var neutrale over for eller ville være tilhængere af indførelsen af foranstaltninger.

| (141) | De to brugere, der købte aspartam fra Kina, købte tilsammen under 10 % af importen fra Kina i undersøgelsesperioden. Kontrollen af deres oplysninger viste, at andelen af aspartam i deres produktionsomkostninger er på under 3 %, og at begge virksomheder var fortjenstgivende i undersøgelsesperioden. Foranstaltningernes indvirkning på deres samlede omkostninger ville højst udgøre 1,5 %. |
| --- | --- |

(141)

De to brugere, der købte aspartam fra Kina, købte tilsammen under 10 % af importen fra Kina i undersøgelsesperioden. Kontrollen af deres oplysninger viste, at andelen af aspartam i deres produktionsomkostninger er på under 3 %, og at begge virksomheder var fortjenstgivende i undersøgelsesperioden. Foranstaltningernes indvirkning på deres samlede omkostninger ville højst udgøre 1,5 %.

| (142) | På grundlag af disse oplysninger kan det konkluderes, at indførelsen af en antidumpingtold ikke i væsentlig grad ville øge deres samlede produktionsomkostninger, og at de under alle omstændigheder har en vis margen til at absorbere denne ekstra omkostning. |
| --- | --- |

(142)

På grundlag af disse oplysninger kan det konkluderes, at indførelsen af en antidumpingtold ikke i væsentlig grad ville øge deres samlede produktionsomkostninger, og at de under alle omstændigheder har en vis margen til at absorbere denne ekstra omkostning.

| (143) | En af brugerne understregede betydningen af, at der eksisterer flere leverandører, så der var mulighed for at købe aspartam fra forskellige kilder. Formålet med antidumpingforanstaltninger er ikke at lukke EU-markedet, så importører ikke kan få aspartam fra Kina, men i stedet at genskabe en situation med effektive konkurrencevilkår mellem de forskellige leverandører og aktører på markedet. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil det som nævnt i betragtning 135 sandsynligvis føre til en udelukkelse af EU-erhvervsgrenen, hvilket vil reducere det allerede lave antal aspartamproducenter yderligere, og det vil gøre det mere vanskeligt at sikre eksistensen af flere forskellige leverandører på verdensplan. Kommissionen konkluderede derfor, at foranstaltningerne ikke vil udgøre en trussel mod brugernes behov for eksistensen af flere forskellige leverandører. |
| --- | --- |

(143)

En af brugerne understregede betydningen af, at der eksisterer flere leverandører, så der var mulighed for at købe aspartam fra forskellige kilder. Formålet med antidumpingforanstaltninger er ikke at lukke EU-markedet, så importører ikke kan få aspartam fra Kina, men i stedet at genskabe en situation med effektive konkurrencevilkår mellem de forskellige leverandører og aktører på markedet. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil det som nævnt i betragtning 135 sandsynligvis føre til en udelukkelse af EU-erhvervsgrenen, hvilket vil reducere det allerede lave antal aspartamproducenter yderligere, og det vil gøre det mere vanskeligt at sikre eksistensen af flere forskellige leverandører på verdensplan. Kommissionen konkluderede derfor, at foranstaltningerne ikke vil udgøre en trussel mod brugernes behov for eksistensen af flere forskellige leverandører.

6.4.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (144) | Indførelse af antidumpingforanstaltninger kan forventes at give EU-erhvervsgrenen mulighed for at blive på markedet og derefter forbedre sin situation. Der er en stor risiko for, at hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil EU-erhvervsgrenen være nødt til at overveje at nedlægge sine aspartam-aktiviteter på mellemlang sigt med et uundgåeligt tab af arbejdspladser til følge. Der blev ikke påvist nogen tvingende argumenter mod indførelsen fra hverken importører eller brugere. |
| --- | --- |

(144)

Indførelse af antidumpingforanstaltninger kan forventes at give EU-erhvervsgrenen mulighed for at blive på markedet og derefter forbedre sin situation. Der er en stor risiko for, at hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil EU-erhvervsgrenen være nødt til at overveje at nedlægge sine aspartam-aktiviteter på mellemlang sigt med et uundgåeligt tab af arbejdspladser til følge. Der blev ikke påvist nogen tvingende argumenter mod indførelsen fra hverken importører eller brugere.

| (145) | På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at foranstaltningerne over for importen af aspartam med oprindelse i Kina er i Unionens almindelige interesse, og at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre dem. |
| --- | --- |

(145)

På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at foranstaltningerne over for importen af aspartam med oprindelse i Kina er i Unionens almindelige interesse, og at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre dem.

7.   MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (146) | På baggrund af Kommissionens konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at EU-erhvervsgrenen påføres yderligere skade som følge af dumpingimport. |
| --- | --- |

(146)

På baggrund af Kommissionens konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at EU-erhvervsgrenen påføres yderligere skade som følge af dumpingimport.

7.1.   Skadestærskel (skadesmargen)

Skadestærskel (skadesmargen)

| (147) | For at fastlægge omfanget af skadestærskelen fastsatte Kommissionen først det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(147)

For at fastlægge omfanget af skadestærskelen fastsatte Kommissionen først det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen.

| (148) | Skaden vil være afhjulpet, hvis EU-erhvervsgrenen kan dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare på EU-markedet, som med rimelighed kan forventes af en virksomhed af denne type i sektoren på normale konkurrencevilkår, dvs. uden dumpingimport. |
| --- | --- |

(148)

Skaden vil være afhjulpet, hvis EU-erhvervsgrenen kan dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare på EU-markedet, som med rimelighed kan forventes af en virksomhed af denne type i sektoren på normale konkurrencevilkår, dvs. uden dumpingimport.

| (149) | Af denne årsag og af mangel på andre fornuftige valgmuligheder anvendte Kommissionen gennemsnittet af de fortjenstmargener, som blev opnået i 2011 og 2012 — de to første år af den betragtede periode (på mellem 5 % og 10 %). Begrundelsen for denne fremgangsmåde var, at fortjenesten i 2011 fra EU-erhvervsgrenens salg blev opnået under høj kapacitetsudnyttelse og der var derfor relativt lave produktionsomkostninger pr. enhed. I 2012 forværredes situationen på grund af nedgangen i salget og produktionen, hvilket førte til øgede produktionsomkostninger pr. enhed, hvilket igen havde en negativ indvirkning på rentabiliteten. Det skønnes, at den gennemsnitlige fortjenstmargen i 2011 og 2012 svarer til det, EU-erhvervsgrenen kan opnå under normale markedsvilkår og på effektive konkurrencevilkår. |
| --- | --- |

(149)

Af denne årsag og af mangel på andre fornuftige valgmuligheder anvendte Kommissionen gennemsnittet af de fortjenstmargener, som blev opnået i 2011 og 2012 — de to første år af den betragtede periode (på mellem 5 % og 10 %). Begrundelsen for denne fremgangsmåde var, at fortjenesten i 2011 fra EU-erhvervsgrenens salg blev opnået under høj kapacitetsudnyttelse og der var derfor relativt lave produktionsomkostninger pr. enhed. I 2012 forværredes situationen på grund af nedgangen i salget og produktionen, hvilket førte til øgede produktionsomkostninger pr. enhed, hvilket igen havde en negativ indvirkning på rentabiliteten. Det skønnes, at den gennemsnitlige fortjenstmargen i 2011 og 2012 svarer til det, EU-erhvervsgrenen kan opnå under normale markedsvilkår og på effektive konkurrencevilkår.

| (150) | På dette grundlag beregnede Kommissionen en ikke-skadevoldende pris for samme vare for EU-erhvervsgrenen per varekontrolnummer ved at erstatte det faktiske tab i undersøgelsesperioden med målfortjenstmargenen som nævnt ovenfor. |
| --- | --- |

(150)

På dette grundlag beregnede Kommissionen en ikke-skadevoldende pris for samme vare for EU-erhvervsgrenen per varekontrolnummer ved at erstatte det faktiske tab i undersøgelsesperioden med målfortjenstmargenen som nævnt ovenfor.

| (151) | Kommissionen fastsatte derefter skadestærsklen på grundlag af en sammenligning per varekontrolnummer mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos den stikprøveudtagne eksporterende producent i Kina, som fastlagt ved beregningen af prisunderbud og den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på samme vare, som solgt af EU-producenten på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi. Den gennemsnitlige skadesmargen for hver eksporterende producent blev beregnet ved at udtrykke summen af de forskelle, der blev konstateret ud fra varekontrolnumrene, som en procentdel af den samlede cif-importværdi. |
| --- | --- |

(151)

Kommissionen fastsatte derefter skadestærsklen på grundlag af en sammenligning per varekontrolnummer mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos den stikprøveudtagne eksporterende producent i Kina, som fastlagt ved beregningen af prisunderbud og den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på samme vare, som solgt af EU-producenten på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi. Den gennemsnitlige skadesmargen for hver eksporterende producent blev beregnet ved at udtrykke summen af de forskelle, der blev konstateret ud fra varekontrolnumrene, som en procentdel af den samlede cif-importværdi.

| (152) | Skadestærsklen for »andre samarbejdsvillige virksomheder« og for »alle andre virksomheder« er defineret på samme måde som dumpingmargenen for disse virksomheder, jf. betragtning 63-67. |
| --- | --- |

(152)

Skadestærsklen for »andre samarbejdsvillige virksomheder« og for »alle andre virksomheder« er defineret på samme måde som dumpingmargenen for disse virksomheder, jf. betragtning 63-67.

7.2.   Midlertidige foranstaltninger

Midlertidige foranstaltninger

| (153) | Der bør indføres midlertidig antidumpingtold på importen af aspartam med oprindelse i Kina i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 7, stk. 2. Kommissionen sammenlignede skadesmargenerne og dumpingmargenerne. Tolden bør fastsættes på niveauet for den margen, der er lavest. |
| --- | --- |

(153)

Der bør indføres midlertidig antidumpingtold på importen af aspartam med oprindelse i Kina i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 7, stk. 2. Kommissionen sammenlignede skadesmargenerne og dumpingmargenerne. Tolden bør fastsættes på niveauet for den margen, der er lavest.

| (154) | På grundlag af ovenstående bør de midlertidige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:








  Virksomhed | Dumpingmargen | Skadesmargen | Midlertidig antidumpingtold |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd | 284,23 % | 55,40 % | 55,4 % |
| Sinosweet-gruppen | 275,91 % | 59,40 % | 59,4 % |
| Niutang-gruppen | 219,17 % | 59,13 % | 59,1 % |
| Andre samarbejdsvillige virksomheder | 262,93 % | 58,86 % | 58,8 % |
| Alle andre virksomheder | 284,23 % | 59,40 % | 59,4 % |

(154)

På grundlag af ovenstående bør de midlertidige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:

Virksomhed

Dumpingmargen

Skadesmargen

Midlertidig antidumpingtold

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

284,23 %

55,40 %

55,4 %

Sinosweet-gruppen

275,91 %

59,40 %

59,4 %

Niutang-gruppen

219,17 %

59,13 %

59,1 %

Andre samarbejdsvillige virksomheder

262,93 %

58,86 %

58,8 %

Alle andre virksomheder

284,23 %

59,40 %

59,4 %

| (155) | De antidumpingtoldsatser for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i undersøgelsen. De afspejler derfor den situation, der blev konstateret for disse virksomheder i forbindelse med undersøgelsen. Toldsatsen finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af de nævnte juridiske enheder. Importen af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være underlagt nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser. |
| --- | --- |

(155)

De antidumpingtoldsatser for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i undersøgelsen. De afspejler derfor den situation, der blev konstateret for disse virksomheder i forbindelse med undersøgelsen. Toldsatsen finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af de nævnte juridiske enheder. Importen af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være underlagt nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser.

| (156) | En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den efterfølgende ændrer navnet på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (13). Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den toldsats, som finder anvendelse på den. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at benytte den toldsats, der gælder for den, offentliggøres der en meddelelse om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(156)

En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den efterfølgende ændrer navnet på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (13). Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den toldsats, som finder anvendelse på den. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at benytte den toldsats, der gælder for den, offentliggøres der en meddelelse om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende.

13

Den Europæiske Unions Tidende

| (157) | For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden vil den for »alle andre virksomheder« finde anvendelse på både de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter i denne undersøgelse og de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(157)

For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden vil den for »alle andre virksomheder« finde anvendelse på både de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter i denne undersøgelse og de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.

8.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

| (158) | I overensstemmelse med god administrativ praksis kan de interesserede parter fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for den fastsatte tidsfrist. |
| --- | --- |

(158)

I overensstemmelse med god administrativ praksis kan de interesserede parter fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for den fastsatte tidsfrist.

| (159) | Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase — |
| --- | --- |

(159)

Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af aspartam (N-L-α-Aspartyl-L-phenylalanin-1-methylester, 3-amino-N-(α-carbomethoxy-phenethyl)-succanimidsyre-N-methylester), CAS-nr. 22839-47-0, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«), i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2924 29 98 (Taric-kode 2924299805).

2.   Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende for den i stk. 1 omhandlede vare, der fremstilles af nedenstående virksomheder:

| Virksomhed | Midlertidig antidumpingtold | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd | 55,4 % | C067 |
| Sinosweet-gruppen: | Sinosweet Co., Ltd., Yixing city, Jiangsu Province, Kina, og |

Virksomhed

Midlertidig antidumpingtold

Taric-tillægskode

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

55,4 %

C067

Sinosweet-gruppen:

Sinosweet Co., Ltd., Yixing city, Jiangsu Province, Kina, og

| | Hansweet Co., Ltd., Yixing city, Jiangsu Province, Kina. |
| --- | --- |

Hansweet Co., Ltd., Yixing city, Jiangsu Province, Kina.

59,4 %

C068

Niutang-gruppen:

| | Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd., Nantong city, Kina, og |
| --- | --- |

Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd., Nantong city, Kina, og

| | Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd., Niutang town, Changzhou city, Jiangsu Province, Kina. |
| --- | --- |

Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd., Niutang town, Changzhou city, Jiangsu Province, Kina.

59,1 %

C069

Ikke-stikprøveudtagne samarbejdsvillige virksomheder:

Shaoxing Marina Biotechnology Co., Ltd., Shaoxing, Zhejiang Province, Kina.

58,8 %

C070

Changzhou Guanghui Biotechnology Co., Ltd., Chunjiang Town, Changzhou city, Jiangsu Province, Kina.

58,8 %

C071

Vitasweet Jiangsu Co., Ltd., Liyang City, Changzhou City, Jiangsu Province, Kina.

58,8 %

C072

Alle andre virksomheder

59,4 %

C999

3.   Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

4.   De relevante gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

1.   Inden for en frist på 25 kalenderdage fra datoen for denne forordnings ikrafttræden kan interesserede parter:

| a) | anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning |
| --- | --- |

a)

anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning

| b) | sende deres skriftlige bemærkninger til Kommissionen og |
| --- | --- |

b)

sende deres skriftlige bemærkninger til Kommissionen og

| c) | anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. |
| --- | --- |

c)

anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

2.   Inden for en frist på 25 kalenderdage fra datoen for denne forordnings ikrafttræden kan de omhandlede parter i artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 fremsætte bemærkninger om anvendelsen af de midlertidige foranstaltninger.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. februar 2016.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Meddelelse om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af aspartam med oprindelse i Folkerepublikken Kina og aspartam med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som indgår i visse præparater og/eller blandinger (EUT C 177 af 30.5.2015, s. 6).

2

(3)  Se Rettens dom af 11. september 2014 i sag T-443/11, Gold East Paper og Gold Huasheng Paper mod Rådet, ECLI:EU:T:2014:774.

3

(4)  Klagen, spørgeskemabesvarelser fra EU-producenten, brugere og producenten i et referenceland.

4

(5)  CCM Information Science & Technology Co., Ltd er en forskningsvirksomhed, der leverer markedsinformation, eksplorativ dataanalyse, informationssøgning og rådgivningsbistand. Virksomheden tilbyder databaser, markedsrapporter, handelsanalyser, nyhedsbreve, import- og eksportanalyse samt prisovervågningsrapporter. Den henvender sig til landbrugs-, kemikalie-, fødevare-, lægemiddel-, trykkeri og emballerings- samt energiindustrien. www.cnchemicals.com

5

(6)  En visning af de absolutte tal ville sammen med indikeringen af markedsandelen for importen fra Kina afsløre den enkelte EU-producents salgsdata

6

(7)  Produktionskapaciteten blev fastsat på grundlag af en løbende produktion (7/7 og 24/24), der blev lukket ned i 21 dage hver 18. måned på grund af vedligeholdelse.

7

(8)  Den ekstraordinære kapacitetsudnyttelsesgrad på 105 % blev opnået i 2011, fordi produktionen ikke blev standset på noget tidspunkt i dette kalenderår på grund af høje salgsmængder (kombination af både salg til Unionen og til eksport)

8

(9)  Almindeligt anerkendte regnskabsprincipper — Generally Accepted Accounting Principles (GAAP).

9

(10)  EU-erhvervsgrenen udarbejder sine regnskaber baseret på regnskabsår. Regnskabsåret 2012 udgøres af perioden april 2012 til marts 2013.

10

(11)  Klagen, spørgeskemabesvarelser fra EU-producenten, brugere og producenten i referencelandet.

11

(12)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1963 af 30. oktober 2015 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af acesulfamkalium med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 287 af 31.10.2015, s. 52).

12

(13)  
  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, Rue de la Loi 170/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles, Belgien.

13

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 50/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 50/25

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2016/263

af 25. februar 2016

om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 for så vidt angår titlen på fødevarekategorien 12.3 Eddike

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 af 16. december 2008 om fødevaretilsætningsstoffer (1), særlig artikel 10, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 er der fastlagt en EU-liste over fødevaretilsætningsstoffer, der er godkendt til anvendelse i fødevarer, og deres anvendelsesbetingelser. |
| --- | --- |

(1)

I bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 er der fastlagt en EU-liste over fødevaretilsætningsstoffer, der er godkendt til anvendelse i fødevarer, og deres anvendelsesbetingelser.

| (2) | Denne liste kan opdateres i overensstemmelse med den fælles procedure, jf. artikel 3, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1331/2008 (2), enten på Kommissionens initiativ eller som følge af en ansøgning. |
| --- | --- |

(2)

Denne liste kan opdateres i overensstemmelse med den fælles procedure, jf. artikel 3, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1331/2008 (2), enten på Kommissionens initiativ eller som følge af en ansøgning.

| (3) | EU-listen over fødevaretilsætningsstoffer blev udarbejdet på grundlag af de fødevaretilsætningsstoffer, som det er tilladt at anvende i fødevarer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/35/EF (3), 94/36/EF (4) og 95/2/EF (5), og efter at det var efterprøvet, at de overholdt artikel 6, 7 og 8 i forordning (EF) nr. 1333/2008. Fødevaretilsætningsstofferne er opført på EU-listen i overensstemmelse med, hvilke kategorier af fødevarer de kan tilsættes til. |
| --- | --- |

(3)

EU-listen over fødevaretilsætningsstoffer blev udarbejdet på grundlag af de fødevaretilsætningsstoffer, som det er tilladt at anvende i fødevarer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/35/EF (3), 94/36/EF (4) og 95/2/EF (5), og efter at det var efterprøvet, at de overholdt artikel 6, 7 og 8 i forordning (EF) nr. 1333/2008. Fødevaretilsætningsstofferne er opført på EU-listen i overensstemmelse med, hvilke kategorier af fødevarer de kan tilsættes til.

| (4) | I EU-listens del D dækker kategori 12 salt, krydderier, supper, saucer, salater og proteinprodukter, og den indeholder underkategori 12.3 — eddike. EU-listens del E indeholder følgende tilsætningsstoffer, der er tilladt i fødevarekategori 12.3: Gruppe I-tilsætningsstoffer, karamelfarver (E 150a-d) og svovldioxid — sulfitter (E 220-228) kun til gæringseddike. |
| --- | --- |

(4)

I EU-listens del D dækker kategori 12 salt, krydderier, supper, saucer, salater og proteinprodukter, og den indeholder underkategori 12.3 — eddike. EU-listens del E indeholder følgende tilsætningsstoffer, der er tilladt i fødevarekategori 12.3: Gruppe I-tilsætningsstoffer, karamelfarver (E 150a-d) og svovldioxid — sulfitter (E 220-228) kun til gæringseddike.

| (5) | Eddikesyre (anvendes også som fødevaretilsætningsstof E 260), som er fortyndet med vand (4-30 % vol.) kan anvendes som fødevare eller fødevareingrediens på samme måde som eddike af landbrugsoprindelse. |
| --- | --- |

(5)

Eddikesyre (anvendes også som fødevaretilsætningsstof E 260), som er fortyndet med vand (4-30 % vol.) kan anvendes som fødevare eller fødevareingrediens på samme måde som eddike af landbrugsoprindelse.

| (6) | I nogle medlemsstater må kun eddike, som er fremstillet ved fermentering af landbrugsprodukter, kaldes »eddike«. I andre medlemsstater markedsføres både produkter fremstillet ved fortynding af eddikesyre med vand og eddike fremstillet ved fermentering af landbrugsprodukter dog under betegnelsen »eddike«. |
| --- | --- |

(6)

I nogle medlemsstater må kun eddike, som er fremstillet ved fermentering af landbrugsprodukter, kaldes »eddike«. I andre medlemsstater markedsføres både produkter fremstillet ved fortynding af eddikesyre med vand og eddike fremstillet ved fermentering af landbrugsprodukter dog under betegnelsen »eddike«.

| (7) | Det fremgik af drøftelser med medlemsstaterne i arbejdsgruppen af regeringseksperter om tilsætningsstoffer, at der er det samme teknologiske behov for fødevaretilsætningsstoffer for fortyndet eddikesyre og for landbrugseddike. Titlen på fødevarekategori 12.3 »Eddike« bør således ændres for at præcisere, at den omfatter fortyndet eddikesyre (fortyndet med vand til 4-30 % vol.) egnet til konsum med henblik på at sikre gennemsigtighed og retssikkerhed i forbindelse med brugen af fødevaretilsætningsstoffer i denne fødevare. |
| --- | --- |

(7)

Det fremgik af drøftelser med medlemsstaterne i arbejdsgruppen af regeringseksperter om tilsætningsstoffer, at der er det samme teknologiske behov for fødevaretilsætningsstoffer for fortyndet eddikesyre og for landbrugseddike. Titlen på fødevarekategori 12.3 »Eddike« bør således ændres for at præcisere, at den omfatter fortyndet eddikesyre (fortyndet med vand til 4-30 % vol.) egnet til konsum med henblik på at sikre gennemsigtighed og retssikkerhed i forbindelse med brugen af fødevaretilsætningsstoffer i denne fødevare.

| (8) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets (i det følgende benævnt »autoriteten«) Comprehensive European Food Consumption Database (6) tilbyder information om fødevareforbruget i den Europæiske Union. I statistikkerne indgår de data om fødevareforbrug af landbrugseddike, som autoriteten tager højde for, når den foretager en vurdering af eksponeringen. Da fortyndet eddikesyre anvendes på samme måde som landbrugseddike, forventes det ikke, at ændringsforslaget vedrørende titlen på fødevarekategori 12.3 vil få nogen indvirkning på eksponeringen for de tilsætningsstoffer, det er tilladt at anvende i denne fødevarekategori. |
| --- | --- |

(8)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets (i det følgende benævnt »autoriteten«) Comprehensive European Food Consumption Database (6) tilbyder information om fødevareforbruget i den Europæiske Union. I statistikkerne indgår de data om fødevareforbrug af landbrugseddike, som autoriteten tager højde for, når den foretager en vurdering af eksponeringen. Da fortyndet eddikesyre anvendes på samme måde som landbrugseddike, forventes det ikke, at ændringsforslaget vedrørende titlen på fødevarekategori 12.3 vil få nogen indvirkning på eksponeringen for de tilsætningsstoffer, det er tilladt at anvende i denne fødevarekategori.

| (9) | I henhold til artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1331/2008 skal Kommissionen indhente en udtalelse fra autoriteten, inden den opdaterer EU-listen over fødevaretilsætningsstoffer i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008, medmindre den pågældende opdatering ikke kan påvirke menneskers sundhed. Eftersom optagelsen af fortyndet eddikesyre i fødevarekategori 12.3 i del D og del E i EU-listen over tilsætningsstoffer er en opdatering af den nævnte liste, der ikke kan påvirke menneskers sundhed, er det ikke nødvendigt at anmode om en udtalelse fra autoriteten. |
| --- | --- |

(9)

I henhold til artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1331/2008 skal Kommissionen indhente en udtalelse fra autoriteten, inden den opdaterer EU-listen over fødevaretilsætningsstoffer i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008, medmindre den pågældende opdatering ikke kan påvirke menneskers sundhed. Eftersom optagelsen af fortyndet eddikesyre i fødevarekategori 12.3 i del D og del E i EU-listen over tilsætningsstoffer er en opdatering af den nævnte liste, der ikke kan påvirke menneskers sundhed, er det ikke nødvendigt at anmode om en udtalelse fra autoriteten.

| (10) | Bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(10)

Bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 bør derfor ændres.

| (11) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(11)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. februar 2016.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 354 af 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1331/2008 af 16. december 2008 om en fælles godkendelsesprocedure for fødevaretilsætningsstoffer, fødevareenzymer og fødevarearomaer (EUT L 354 af 31.12.2008, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/35/EF af 30. juni 1994 om sødestoffer til brug i levnedsmidler (EFT L 237 af 10.9.1994, s. 3).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/36/EF af 30. juni 1994 om farvestoffer til brug i levnedsmidler (EFT L 237 af 10.9.1994, s. 13).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/2/EF af 20. februar 1995 om andre tilsætningsstoffer til levnedsmidler end farvestoffer og sødestoffer (EFT L 61 af 18.3.1995, s. 1).

5

(6)  http://www.efsa.europa.eu/en/datexfoodcdb/datexfooddb.htm.

6

---

BILAG

I del D og E i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 affattes titlen på fødevarekategori 12.3 således:

| »12.3 | Eddike og fortyndet eddikesyre (fortyndet med vand til 4-30 % vol.)« |
| --- | --- |

»12.3

Eddike og fortyndet eddikesyre (fortyndet med vand til 4-30 % vol.)«

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 50/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 50/27

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/264

af 25. februar 2016

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. februar 2016.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 94,1 |
| SN | 174,1 |
| TN | 107,9 |
| TR | 110,0 |
| ZZ | 144,5 |
| 0707 00 05 | MA | 83,5 |
| TR | 171,2 |
| ZZ | 127,4 |
| 0709 91 00 | TN | 173,6 |
| ZZ | 173,6 |
| 0709 93 10 | MA | 41,8 |
| TR | 158,0 |
| ZZ | 99,9 |
| 0805 10 20 | EG | 47,1 |
| IL | 64,8 |
| MA | 50,6 |
| TN | 56,6 |
| TR | 63,7 |
| ZZ | 56,6 |
| 0805 20 10 | IL | 121,3 |
| MA | 89,3 |
| TR | 84,6 |
| ZZ | 98,4 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 137,8 |
| JM | 161,2 |
| MA | 109,3 |
| TR | 71,8 |
| US | 130,0 |
| ZZ | 122,0 |
| 0805 50 10 | EG | 90,7 |
| MA | 85,9 |
| TR | 88,1 |
| ZZ | 88,2 |
| 0808 10 80 | CL | 93,2 |
| US | 123,9 |
| ZZ | 108,6 |
| 0808 30 90 | CL | 221,4 |
| CN | 63,3 |
| TR | 156,1 |
| ZA | 91,4 |
| ZZ | 133,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

IL

236,2

MA

94,1

SN

174,1

TN

107,9

TR

110,0

ZZ

144,5

0707 00 05

MA

83,5

TR

171,2

ZZ

127,4

0709 91 00

TN

173,6

ZZ

173,6

0709 93 10

MA

41,8

TR

158,0

ZZ

99,9

0805 10 20

EG

47,1

IL

64,8

MA

50,6

TN

56,6

TR

63,7

ZZ

56,6

0805 20 10

IL

121,3

MA

89,3

TR

84,6

ZZ

98,4

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

137,8

JM

161,2

MA

109,3

TR

71,8

US

130,0

ZZ

122,0

0805 50 10

EG

90,7

MA

85,9

TR

88,1

ZZ

88,2

0808 10 80

CL

93,2

US

123,9

ZZ

108,6

0808 30 90

CL

221,4

CN

63,3

TR

156,1

ZA

91,4

ZZ

133,1

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

AFGØRELSER

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 50/30 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 50/30

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/265

af 25. februar 2016

om godkendelse af »MELCO Motor Generator« som en innovativ teknologi til reduktion af CO2-emissioner fra personbiler i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 443/2009

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 443/2009 af 23. april 2009 om fastsættelse af præstationsnormer for nye personbilers emissioner inden for Fællesskabets integrerede tilgang til at reducere CO2-emissionerne fra personbiler og lette erhvervskøretøjer (1), særlig artikel 12, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 27. maj 2015 indgav leverandøren Mitsubishi Electric Corporation (MELCO), som er repræsenteret i Unionen ved Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V (»ansøgeren«), en ansøgning om godkendelse af sin anden innovative teknologi: »MELCO motor generator«. Ansøgningens fuldstændighed blev vurderet i henhold til artikel 4 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 725/2011 (2). Kommissionen fandt, at ansøgningen var fuldstændig, og den periode, som Kommissionen tildeles med henblik på at vurdere ansøgningen i henhold til forordningens artikel 10, stk. 2, blev indledt den 28. maj 2015. |
| --- | --- |

(1)

Den 27. maj 2015 indgav leverandøren Mitsubishi Electric Corporation (MELCO), som er repræsenteret i Unionen ved Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V (»ansøgeren«), en ansøgning om godkendelse af sin anden innovative teknologi: »MELCO motor generator«. Ansøgningens fuldstændighed blev vurderet i henhold til artikel 4 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 725/2011 (2). Kommissionen fandt, at ansøgningen var fuldstændig, og den periode, som Kommissionen tildeles med henblik på at vurdere ansøgningen i henhold til forordningens artikel 10, stk. 2, blev indledt den 28. maj 2015.

| (2) | Ansøgningen er blevet vurderet i henhold til artikel 12 i forordning (EF) nr. 443/2009, gennemførelsesforordning (EU) nr. 725/2011 og de tekniske retningslinjer for forberedelse af ansøgninger om godkendelse af innovative teknologier i henhold til forordning (EF) nr. 443/2009 (3) (»de tekniske retningslinjer«). Ifølge oplysningerne i ansøgningen er betingelserne og kriterierne i artikel 12 i forordning (EF) nr. 443/2009 og i artikel 2 og 4 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 725/2011 opfyldt. |
| --- | --- |

(2)

Ansøgningen er blevet vurderet i henhold til artikel 12 i forordning (EF) nr. 443/2009, gennemførelsesforordning (EU) nr. 725/2011 og de tekniske retningslinjer for forberedelse af ansøgninger om godkendelse af innovative teknologier i henhold til forordning (EF) nr. 443/2009 (3) (»de tekniske retningslinjer«). Ifølge oplysningerne i ansøgningen er betingelserne og kriterierne i artikel 12 i forordning (EF) nr. 443/2009 og i artikel 2 og 4 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 725/2011 opfyldt.

| (3) | »MELCO motor generator« har en generatorfunktion svarende til en gængs generator. Sammenlignet med en basisgenerator reduceres statorkobbertabet ved hjælp af en stator med ultrahøj fyldfaktor fremstillet via en trådspindingsmetode med ultrahøj massefylde og ved hjælp af et nyt 2-vejs kølesystem. Endvidere reduceres tabet i statorens jern ved hjælp af en statorkerne af tyndt, elektromagnetisk ædelstål. Endelig reduceres ensretningstabet ved hjælp af et nyt metaloxid-halvleder-felteffekttransistormodul. |
| --- | --- |

(3)

»MELCO motor generator« har en generatorfunktion svarende til en gængs generator. Sammenlignet med en basisgenerator reduceres statorkobbertabet ved hjælp af en stator med ultrahøj fyldfaktor fremstillet via en trådspindingsmetode med ultrahøj massefylde og ved hjælp af et nyt 2-vejs kølesystem. Endvidere reduceres tabet i statorens jern ved hjælp af en statorkerne af tyndt, elektromagnetisk ædelstål. Endelig reduceres ensretningstabet ved hjælp af et nyt metaloxid-halvleder-felteffekttransistormodul.

| (4) | Ansøgeren har godtgjort, at en motorgenerator af den type, der beskrives i ansøgningen, blev monteret i højst 3 % af alle nye personbiler, der blev registreret i referenceåret 2009, jf. artikel 2, stk. 2, litra a), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 725/2011. |
| --- | --- |

(4)

Ansøgeren har godtgjort, at en motorgenerator af den type, der beskrives i ansøgningen, blev monteret i højst 3 % af alle nye personbiler, der blev registreret i referenceåret 2009, jf. artikel 2, stk. 2, litra a), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 725/2011.

| (5) | For at påvise de CO2-besparelser, der vil kunne opnås med den innovative teknologi, når den er monteret i et køretøj, er det nødvendigt at definere den basisteknologi, som den innovative teknologis virkningsgrad bør sammenholdes med, jf. artikel 5 og 8 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 725/2011. I overensstemmelse med den af ansøgeren valgte forenklede tilgang, som er beskrevet i de tekniske retningslinjer, er det passende at betragte en 12 V-generator med en virkningsgrad på 67 % som basisteknologi, således som det er angivet af ansøgeren. |
| --- | --- |

(5)

For at påvise de CO2-besparelser, der vil kunne opnås med den innovative teknologi, når den er monteret i et køretøj, er det nødvendigt at definere den basisteknologi, som den innovative teknologis virkningsgrad bør sammenholdes med, jf. artikel 5 og 8 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 725/2011. I overensstemmelse med den af ansøgeren valgte forenklede tilgang, som er beskrevet i de tekniske retningslinjer, er det passende at betragte en 12 V-generator med en virkningsgrad på 67 % som basisteknologi, således som det er angivet af ansøgeren.

| (6) | Ansøgeren har forelagt en metodologi til prøvning og beregning af CO2-reduktionerne, som indeholder formler, der er i overensstemmelse med formlerne i de tekniske retningslinjer for den forenklede tilgang vedrørende generatorer med høj virkningsgrad. For at fastslå den statistiske signifikans præcist bør der i formlen imidlertid også tages hensyn til behovet for at evaluere den motordrevne generators masse i forhold til basisgeneratorens masse (dvs. 7 kg). For at sikre, at der anvendes ens vægtningsfaktorer og hastighedspunkter, bør producenten med henblik på at certificere besparelserne godtgøre, at »MELCO motor generators« omdrejningshastighedsområder er i overensstemmelse med dem, der gælder for generatorer. En sådan metodologi vil give resultater, der kan verificeres, gentages og sammenlignes, og den kan på en realistisk måde og med stor statistisk signifikans påvise den innovative teknologis fordele med hensyn til CO2-emissioner, jf. artikel 6 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 725/2011. |
| --- | --- |

(6)

Ansøgeren har forelagt en metodologi til prøvning og beregning af CO2-reduktionerne, som indeholder formler, der er i overensstemmelse med formlerne i de tekniske retningslinjer for den forenklede tilgang vedrørende generatorer med høj virkningsgrad. For at fastslå den statistiske signifikans præcist bør der i formlen imidlertid også tages hensyn til behovet for at evaluere den motordrevne generators masse i forhold til basisgeneratorens masse (dvs. 7 kg). For at sikre, at der anvendes ens vægtningsfaktorer og hastighedspunkter, bør producenten med henblik på at certificere besparelserne godtgøre, at »MELCO motor generators« omdrejningshastighedsområder er i overensstemmelse med dem, der gælder for generatorer. En sådan metodologi vil give resultater, der kan verificeres, gentages og sammenlignes, og den kan på en realistisk måde og med stor statistisk signifikans påvise den innovative teknologis fordele med hensyn til CO2-emissioner, jf. artikel 6 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 725/2011.

| (7) | På baggrund heraf har ansøgeren på tilfredsstillende vis påvist, at den emissionsbesparelse, der opnås ved brug af den innovative teknologi, er mindst 1 g CO2 pr. km. |
| --- | --- |

(7)

På baggrund heraf har ansøgeren på tilfredsstillende vis påvist, at den emissionsbesparelse, der opnås ved brug af den innovative teknologi, er mindst 1 g CO2 pr. km.

| (8) | De besparelser, der opnås ved brug af den innovative teknologi, kan delvist påvises ved standardprøvecyklussen, og de endelige samlede besparelser med henblik på certificering af et køretøj, der er udstyret med den innovative teknologi i overensstemmelse med artikel 11 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 725/2011, bør derfor bestemmes i henhold til artikel 8, stk. 2, andet afsnit, i nævnte gennemførelsesforordning. |
| --- | --- |

(8)

De besparelser, der opnås ved brug af den innovative teknologi, kan delvist påvises ved standardprøvecyklussen, og de endelige samlede besparelser med henblik på certificering af et køretøj, der er udstyret med den innovative teknologi i overensstemmelse med artikel 11 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 725/2011, bør derfor bestemmes i henhold til artikel 8, stk. 2, andet afsnit, i nævnte gennemførelsesforordning.

| (9) | Verifikationsrapporten, der er udarbejdet af den akkrediterede teknisk tjeneste UTAC, som er et uafhængigt og godkendt organ, understøtter ansøgningens resultater. |
| --- | --- |

(9)

Verifikationsrapporten, der er udarbejdet af den akkrediterede teknisk tjeneste UTAC, som er et uafhængigt og godkendt organ, understøtter ansøgningens resultater.

| (10) | Der bør derfor ikke gøres indvendinger mod godkendelsen af den pågældende innovative teknologi. |
| --- | --- |

(10)

Der bør derfor ikke gøres indvendinger mod godkendelsen af den pågældende innovative teknologi.

| (11) | Med henblik på fastsættelse af den generelle miljøinnovationskode, der skal anvendes i de relevante typegodkendelsesdokumenter i overensstemmelse med bilag I, VIII og IX til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF (4), bør der fastsættes en individuel kode, der skal anvendes for den innovative teknologi, som godkendes ved nærværende gennemførelsesafgørelse — |
| --- | --- |

(11)

Med henblik på fastsættelse af den generelle miljøinnovationskode, der skal anvendes i de relevante typegodkendelsesdokumenter i overensstemmelse med bilag I, VIII og IX til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF (4), bør der fastsættes en individuel kode, der skal anvendes for den innovative teknologi, som godkendes ved nærværende gennemførelsesafgørelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   »MELCO motor generator« som beskrevet den ansøgning, der er indgivet af Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V., der repræsenterer Mitsubishi Electric Corporation (MELCO) i Unionen, som er beregnet til brug i køretøjer i klasse M1, godkendes som en innovativ teknologi, jf. artikel 12 i forordning (EF) nr. 443/2009.

2.   Reduktionen af CO2-emissioner ved brug af den i stk. 1 omhandlede motorgenerator bestemmes ved brug af den metodologi, der er angivet i bilaget.

3.   Miljøinnovationskoden, der skal anvendes i typegodkendelsesdokumenterne for den innovative teknologi, der er godkendt ved denne afgørelse, er »16«.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. februar 2016.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 725/2011 af 25. juli 2011 om indførelse af en procedure for godkendelse og certificering af innovative teknologier til nedbringelse af CO2-emissionerne fra personbiler i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 443/2009 (EUT L 194 af 26.7.2011, s. 19).

2

2

(3)  https://circabc.europa.eu/d/a/workspace/SpacesStore/42c4a33e-6fd7-44aa-adac-f28620bd436f/Technical%20Guidelines%20February%202013.pdf.

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF af 5. september 2007 om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (»Rammedirektivet«) (EUT L 263 af 9.10.2007, s. 1).

4

---

BILAG

1.   INDLEDNING

For at bestemme de CO2-besparelser, som kan tilskrives brugen af motorgeneratoren i køretøjer i klasse M1, er det nødvendigt at specificere følgende:

| 1) | Prøvningsbetingelser |
| --- | --- |

1)

Prøvningsbetingelser

| 2) | Prøvningsudstyr |
| --- | --- |

2)

Prøvningsudstyr

| 3) | Bestemmelse af den innovative teknologis og basisteknologiens virkningsgrad |
| --- | --- |

3)

Bestemmelse af den innovative teknologis og basisteknologiens virkningsgrad

| 4) | Beregning af CO2-besparelserne |
| --- | --- |

4)

Beregning af CO2-besparelserne

| 5) | Beregning af den statistiske fejl og resultaternes betydning. |
| --- | --- |

5)

Beregning af den statistiske fejl og resultaternes betydning.

2.   SYMBOLER, PARAMETRE OG ENHEDER

Latinske symboler

| | — | CO2-besparelser [gCO2/km] |
| --- | --- | --- |
| CO2 | — | Kuldioxid |
| CF | — | Omregningsfaktor (l/100 km) — (gCO2/km) [gCO2/l], der er anført i tabel 3 |
| h | — | Frekvens som fastsat i tabel 1 |
| I | — | Strømstyrke, ved hvilken målingen gennemføres [A] |
| m | — | Antal målinger foretaget på prøven |
| M | — | Drejningsmoment [Nm] |
| n | — | Omdrejningsfrekvens [min– 1] som defineret i tabel 1 |
| P | — | Effekt [W] |
| | — | Standardafvigelse af motorgeneratorens virkningsgrad [%] |
| | — | Standardafvigelse af motorgeneratorens middelvirkningsgrad [%] |
| | — | Standardafvigelse af den samlede CO2-besparelse [gCO2/km] |
| U | — | Prøvningsspænding, ved hvilken målingen gennemføres [V] |
| v | — | Gennemsnitlig kørehastighed for NEDC (New European Drive Cycle) [km/h] |
| VPe | — | Faktisk effektforbrug [l/kWh] som defineret i tabel 2 |
| | — | Den beregnede CO2-besparelses følsomhed i relation til motorgeneratorens virkningsgrad |

Formula

—

CO2-besparelser [gCO2/km]

CO2

—

Kuldioxid

CF

—

Omregningsfaktor (l/100 km) — (gCO2/km) [gCO2/l], der er anført i tabel 3

h

—

Frekvens som fastsat i tabel 1

I

—

Strømstyrke, ved hvilken målingen gennemføres [A]

m

—

Antal målinger foretaget på prøven

M

—

Drejningsmoment [Nm]

n

—

Omdrejningsfrekvens [min– 1] som defineret i tabel 1

P

—

Effekt [W]

Formula

—

Standardafvigelse af motorgeneratorens virkningsgrad [%]

Formula

—

Standardafvigelse af motorgeneratorens middelvirkningsgrad [%]

Formula

—

Standardafvigelse af den samlede CO2-besparelse [gCO2/km]

U

—

Prøvningsspænding, ved hvilken målingen gennemføres [V]

v

—

Gennemsnitlig kørehastighed for NEDC (New European Drive Cycle) [km/h]

VPe

—

Faktisk effektforbrug [l/kWh] som defineret i tabel 2

Image 1

—

Den beregnede CO2-besparelses følsomhed i relation til motorgeneratorens virkningsgrad

Græske symboler

| Δ | — | Forskel |
| --- | --- | --- |
| ηB | — | Basisgeneratorens virkningsgrad [%] |
| ηMG | — | Motorgeneratorens virkningsgrad [%] |
| | — | Motorgeneratorens middelvirkningsgrad ved driftspunkt i [%] |

Δ

—

Forskel

ηB

—

Basisgeneratorens virkningsgrad [%]

ηMG

—

Motorgeneratorens virkningsgrad [%]

Formula

—

Motorgeneratorens middelvirkningsgrad ved driftspunkt i [%]

Nedre indeks

Indeks i) vedrører driftspunkt

Indeks j) vedrører måling af prøven

| MG | — | Motorgenerator |
| --- | --- | --- |
| m | — | Mekanisk |
| RW | — | Faktiske brugsforhold |
| TA | — | Typegodkendelsesforhold |
| B | — | Referenceværdi |

MG

—

Motorgenerator

m

—

Mekanisk

RW

—

Faktiske brugsforhold

TA

—

Typegodkendelsesforhold

B

—

Referenceværdi

3.   PRØVNINGSBETINGELSER

Prøvningsbetingelserne skal opfylde kravene i ISO 8854:2012 (1).

4.   PRØVNINGSUDSTYR

Prøvningsudstyret skal opfylde specifikationerne i ISO 8854:2012 (1).

5.   MÅLINGER OG BESTEMMELSE AF VIRKNINGSGRADEN

Motorgeneratorens virkningsgrad skal bestemmes i overensstemmelse med ISO 8854:2012 med undtagelse af de elementer, der er anført i dette afsnit.

Det skal godtgøres over for den typegodkendende myndighed, at motorgeneratorens omdrejningshastighedsområder er i overensstemmelse med dem, der er beskrevet nedenfor. Målingerne foretages ved forskellige driftspunkter i som fastlagt i tabel 1. Motorgeneratorens strømstyrke er fastsat til halvdelen af den nominelle strøm for alle driftspunkter. For hver hastighed holdes motorgeneratorens spænding og udgangsstrøm konstant, spændingen holdes på 14,3 V.

Tabel 1

Driftspunkter

| Driftspunkt
  i | Holdetid
  [s] | Omdrejningsfrekvens
  ni [min– 1] | Frekvens
  hi |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 200 | 1 800 | 0,25 |
| 2 | 1 200 | 3 000 | 0,40 |
| 3 | 600 | 6 000 | 0,25 |
| 4 | 300 | 10 000 | 0,10 |

Driftspunkt

i

Holdetid

[s]

Omdrejningsfrekvens

ni [min– 1]

Frekvens

hi

1

1 200

1 800

0,25

2

1 200

3 000

0,40

3

600

6 000

0,25

4

300

10 000

0,10

Virkningsgraden beregnes i henhold til formel 1.

Formel 1

Formula

Alle målinger af virkningsgraden foretages mindst fem (5) gange i træk. Gennemsnittet af målingerne ved hvert driftspunkt (
  Formula
  ) skal beregnes.

Virkningsgraden for motorgenerator (ηMG) beregnes i henhold til formel 2.

Formel 2

Formula

Motorgeneratoren giver besparelser i mekanisk effekt under faktiske brugsforhold (ΔPmRW) og typegodkendelsesforhold (ΔPmTA) som fastsat i formel 3.

Formel 3

ΔPm = ΔPmRW – ΔPmTA

I den sammenhæng beregnes besparelsen i mekanisk effekt under faktiske brugsforhold (ΔPmRW) med formel 4 og besparelsen i mekanisk energi under typegodkendelsesforhold (ΔPmTA) med formel 5.

Formel 4

Formula

Formel 5

Formula

hvor

| PRW | : | Effektforbruget under faktiske brugsforhold [W], som er 750 W |
| --- | --- | --- |
| PTA | : | Effektforbruget under typegodkendelsesforhold [W], som er 350 W |
| ηB | : | Basisgeneratorens virkningsgrad [%], som er 67 %. |

PRW

:

Effektforbruget under faktiske brugsforhold [W], som er 750 W

PTA

:

Effektforbruget under typegodkendelsesforhold [W], som er 350 W

ηB

:

Basisgeneratorens virkningsgrad [%], som er 67 %.

6.   BEREGNING AF CO2-BESPARELSERNE

CO2-besparelserne beregnes ved hjælp af følgende formel:

Formel 6

Formula

hvor

| v | : | Gennemsnitlig kørehastighed for NEDC [km/h], som er 33,58 km/h |
| --- | --- | --- |
| VPe | : | Faktisk effektforbrug [l/kWh] som fastsat i følgende tabel 2

  Tabel 2


  Faktisk effektforbrug







  Motortype | Faktisk effektforbrug (VPe)
  [l/kWh] |
| Benzinmotor | 0,264 |
| Benzinmotor med turbolader | 0,280 |
| Dieselmotor | 0,220 |

v

:

Gennemsnitlig kørehastighed for NEDC [km/h], som er 33,58 km/h

VPe

:

Faktisk effektforbrug [l/kWh] som fastsat i følgende tabel 2

Tabel 2

Faktisk effektforbrug

Motortype

Faktisk effektforbrug (VPe)

[l/kWh]

Benzinmotor

0,264

Benzinmotor med turbolader

0,280

Dieselmotor

0,220

CF

:

Omregningsfaktor (l/100 km) — (gCO2/km) [gCO2/l], der er anført i følgende tabel 3

Tabel 3

Brændstofomregningsfaktor

| Brændstoftype | Omregningsfaktor (l/100 km) — (gCO2/km) (CF)
  [gCO2/l] |
| --- | --- |
| Benzin | 2 330 |
| Diesel | 2 640 |

Brændstoftype

Omregningsfaktor (l/100 km) — (gCO2/km) (CF)

[gCO2/l]

Benzin

2 330

Diesel

2 640

7.   BEREGNING AF DEN STATISTISKE FEJL

De statistiske fejl i resultaterne af prøvningsmetoden som følge af målingerne skal kvantificeres. For hvert driftspunkt beregnes standardafvigelsen ifølge følgende formel:

Formel 7

Formula

Standardafvigelsen for motorgeneratorens virkningsgrad (
  Formula
  ) beregnes i henhold til formel 8:

Formel 8

Formula

Standardafvigelsen af motorgeneratorens virkningsgrad (
  Formula
  ) medfører en fejl i CO2-besparelserne (
  Formula
  ). Denne fejl beregnes i henhold til formel 9:

Formel 9

Image 2

8.   STATISTISK SIGNIFIKANS

Det skal for hver type, variant og version af et køretøj udstyret med motorgeneratoren påvises, at fejlen i CO2-besparelserne beregnet henhold til formel 9 ikke er større end forskellen mellem de samlede CO2-besparelser og den minimumstærskel for besparelser, der er angivet i artikel 9, stk. 1, i forordning (EU) nr. 725/2011 (se formel 10).

Formel 10

Formula

hvor:

| MT | : | Minimumstærskel [gCO2/km], som er 1 gCO2/km |
| --- | --- | --- |
| | : | Justeringskoefficient for CO2 på grund af den positive forskel mellem motorgeneratorens og basisgeneratorens masse. Til

  anvendes dataene i tabel 4.

  Tabel 4


  Justeringskoefficient for CO2 på grund af den ekstra masse







  Brændstoftype | Justeringskoefficient for CO2 på grund af den ekstra masse (

  )
  [gCO2/km] |
| Benzin | 0,0277 · Δm |
| Diesel | 0,0383 · Δm |

MT

:

Minimumstærskel [gCO2/km], som er 1 gCO2/km

Formula

:

Justeringskoefficient for CO2 på grund af den positive forskel mellem motorgeneratorens og basisgeneratorens masse. Til
  Formula
  anvendes dataene i tabel 4.

Tabel 4

Justeringskoefficient for CO2 på grund af den ekstra masse

Brændstoftype

Justeringskoefficient for CO2 på grund af den ekstra masse (
  Formula
  )

[gCO2/km]

Benzin

0,0277 · Δm

Diesel

0,0383 · Δm

I tabel 4 er Δm den ekstra masse som følge af monteringen af motorgeneratoren. Det er den positive forskel mellem motorgeneratorens og basisgeneratorens masse. Basisgeneratorens masse er 7 kg.

9.   MOTORGENERATOR TIL MONTERING I KØRETØJER

Typegodkendelsesmyndigheden certificerer CO2-besparelserne på baggrund af målinger foretaget på motorgeneratoren og basisgeneratoren ved hjælp af prøvningsmetoden anført i dette bilag. Såfremt CO2-besparelserne ligger under den tærskelværdi, der er angivet i artikel 9, stk. 1, finder artikel 11, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 725/2011 anvendelse.

---

(1)  ISO 8854:2012 Road vehicles — Alternators with regulators — Test methods and general requirements.

Referencenummer ISO 8854:2012, udgivet den 1.6.2012.

---