# Uradni list L 50/2016

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 50 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 5926. februar 2016 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 50

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 5926. februar 2016

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/261 z dne 24. februarja 2016 o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z določitvijo reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/262 z dne 25. februarja 2016 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz aspartama s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 4 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2016/263 z dne 25. februarja 2016 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede imena kategorije živil 12.3 Kisi (
  1
  ) | 25 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/264 z dne 25. februarja 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 27 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/265 z dne 25. februarja 2016 o odobritvi motornega generatorja MELCO kot inovativne tehnologije za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih vozil v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 30 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/261 z dne 24. februarja 2016 o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z določitvijo reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/262 z dne 25. februarja 2016 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz aspartama s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

4

*

Uredba Komisije (EU) 2016/263 z dne 25. februarja 2016 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede imena kategorije živil 12.3 Kisi (
  1
  )

1

25

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/264 z dne 25. februarja 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

27

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/265 z dne 25. februarja 2016 o odobritvi motornega generatorja MELCO kot inovativne tehnologije za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih vozil v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

2

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/261

z dne 24. februarja 2016

o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z določitvijo reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 183(b) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 510/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov, in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 1216/2009 in (ES) št. 614/2009 (2) ter zlasti člena 5(6)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (3) določa podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (3) določa podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc.

| (2) | Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju odstopanja cen glede na poreklo. |
| --- | --- |

(2)

Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju odstopanja cen glede na poreklo.

| (3) | Zato bi bilo treba Uredbo (ES) št. 1484/95 ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Zato bi bilo treba Uredbo (ES) št. 1484/95 ustrezno spremeniti.

| (4) | Ker se mora ta ukrep začeti uporabljati čim prej po objavi posodobljenih podatkov, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave – |
| --- | --- |

(4)

Ker se mora ta ukrep začeti uporabljati čim prej po objavi posodobljenih podatkov, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1484/95 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 150, 20.5.2014, str. 1.

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 z dne 28. junija 1995 o podrobnih pravilih za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in o določitvi reprezentativnih cen v sektorju za perutninsko meso in v sektorju za jajca ter za albumine iz jajc in o razveljavitvi Uredbe št. 163/67/EGS (UL L 145, 29.6.1995, str. 47).

3

---

PRILOGA

„PRILOGA I

| Oznaka KN | Poimenovanje | Reprezentativna cena
  (v EUR/100 kg) | Varščina iz člena 3
  (v EUR/100 kg) | Poreklo (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Piščančji trupi, znani kot 70 % piščanci, zamrznjeni | 136,2 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Piščančji trupi, znani kot 65 % piščanci, zamrznjeni | 158,9
  147,1 | 0
  0 | AR
  BR |
| 0207 14 10 | Kosi kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus brez kosti, zamrznjeni | 294,0
  200,4
  296,4
  240,5 | 2
  30
  1
  18 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 0207 27 10 | Kosi purana brez kosti, zamrznjeni | 338,0
  239,0 | 0
  17 | BR
  CL |
| 0408 91 80 | Jajca brez lupine, sušena | 402,1 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Pripravljeni proizvodi iz kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus, nekuhani | 260,0 | 8 | BR |

Oznaka KN

Poimenovanje

Reprezentativna cena

(v EUR/100 kg)

Varščina iz člena 3

(v EUR/100 kg)

Poreklo (1)

0207 12 10

Piščančji trupi, znani kot 70 % piščanci, zamrznjeni

136,2

0

AR

0207 12 90

Piščančji trupi, znani kot 65 % piščanci, zamrznjeni

158,9

147,1

0

0

AR

BR

0207 14 10

Kosi kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus brez kosti, zamrznjeni

294,0

200,4

296,4

240,5

2

30

1

18

AR

BR

CL

TH

0207 27 10

Kosi purana brez kosti, zamrznjeni

338,0

239,0

0

17

BR

CL

0408 91 80

Jajca brez lupine, sušena

402,1

0

AR

1602 32 11

Pripravljeni proizvodi iz kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus, nekuhani

260,0

8

BR

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka ‚ZZ‘ predstavlja ‚druga porekla‘.“

1

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/4

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/262

z dne 25. februarja 2016

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz aspartama s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 7(4) Uredbe,

po posvetovanju z državami članicami,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Začetek

Začetek

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je 30. maja 2015 začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom aspartama s poreklom v Ljudski republiki Kitajski („zadevna država“ ali „LRK“) v Unijo. Komisija je začela preiskavo na podlagi člena 5. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (2) („obvestilo o začetku“). |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je 30. maja 2015 začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom aspartama s poreklom v Ljudski republiki Kitajski („zadevna država“ ali „LRK“) v Unijo. Komisija je začela preiskavo na podlagi člena 5. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (2) („obvestilo o začetku“).

Uradnem listu Evropske unije

2

| (2) | Komisija je preiskavo začela na podlagi pritožbe, ki jo je 16. aprila 2015 vložila družba Ajinomoto Sweeteners Europe SAS („pritožnik“). Pritožnik je edini proizvajalec aspartama v Uniji. Pritožnik torej predstavlja celotno proizvodnjo aspartama v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za začetek preiskave. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je preiskavo začela na podlagi pritožbe, ki jo je 16. aprila 2015 vložila družba Ajinomoto Sweeteners Europe SAS („pritožnik“). Pritožnik je edini proizvajalec aspartama v Uniji. Pritožnik torej predstavlja celotno proizvodnjo aspartama v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za začetek preiskave.

1.2   Zainteresirane strani

Zainteresirane strani

| (3) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave izrecno obvestila pritožnika, znane proizvajalce izvoznike, kitajske organe, znane uvoznike, uporabnike, trgovce in distributerje, za katere je znano, da jih to zadeva, ter jih pozvala k sodelovanju. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave izrecno obvestila pritožnika, znane proizvajalce izvoznike, kitajske organe, znane uvoznike, uporabnike, trgovce in distributerje, za katere je znano, da jih to zadeva, ter jih pozvala k sodelovanju.

| (4) | Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(4)

Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

| (5) | V smislu začetka preiskave nobena od zainteresiranih strani ni zaprosila za zaslišanje pred službami Komisije in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(5)

V smislu začetka preiskave nobena od zainteresiranih strani ni zaprosila za zaslišanje pred službami Komisije in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

1.3   Proizvajalci iz primerljive države

Proizvajalci iz primerljive države

| (6) | V obvestilu o začetku je Komisija obvestila zainteresirane strani, da namerava uporabiti Japonsko ali Južno Korejo kot tretji državi s tržnim gospodarstvom v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe. Zato je Komisija o začetku preiskave obvestila tudi proizvajalce na Japonskem in v Južni Koreji ter jih povabila k sodelovanju. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(6)

V obvestilu o začetku je Komisija obvestila zainteresirane strani, da namerava uporabiti Japonsko ali Južno Korejo kot tretji državi s tržnim gospodarstvom v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe. Zato je Komisija o začetku preiskave obvestila tudi proizvajalce na Japonskem in v Južni Koreji ter jih povabila k sodelovanju. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

1.4   Vzorčenje

Vzorčenje

| (7) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec proizvajalcev izvoznikov in uvoznikov zadevnega izdelka v Unijo v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec proizvajalcev izvoznikov in uvoznikov zadevnega izdelka v Unijo v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

1.4.1   Vzorčenje uvoznikov

Vzorčenje uvoznikov

| (8) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(8)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku.

| (9) | Vprašalnika za zbiranje vzorca iz obvestila o začetku ni izpolnil nihče od znanih uvoznikov, s katerimi je Komisija vzpostavila stik. V tej preiskavi zato vzorčenja ni bilo mogoče uporabiti. |
| --- | --- |

(9)

Vprašalnika za zbiranje vzorca iz obvestila o začetku ni izpolnil nihče od znanih uvoznikov, s katerimi je Komisija vzpostavila stik. V tej preiskavi zato vzorčenja ni bilo mogoče uporabiti.

| (10) | Dva distributerja, in sicer trgovca, ki kupujeta in ponovno prodajata izključno aspartam, proizveden v Uniji, sta se javila in predložila izpolnjen vprašalnik. |
| --- | --- |

(10)

Dva distributerja, in sicer trgovca, ki kupujeta in ponovno prodajata izključno aspartam, proizveden v Uniji, sta se javila in predložila izpolnjen vprašalnik.

1.4.2   Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK

Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK

| (11) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce izvoznike v LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je Komisija pozvala predstavništvo LRK pri Uniji, da navede morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi. |
| --- | --- |

(11)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce izvoznike v LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je Komisija pozvala predstavništvo LRK pri Uniji, da navede morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi.

| (12) | Šest proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec treh proizvajalcev izvoznikov na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Na tej podlagi ti trije vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki ali skupine, ki so pristale na sodelovanje, predstavljajo približno 90 % celotnega uvoza aspartama s poreklom iz LRK. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi proizvajalci izvozniki in organi zadevne države opravljena posvetovanja o izbiri vzorca. Pripomb ni bilo. |
| --- | --- |

(12)

Šest proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec treh proizvajalcev izvoznikov na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Na tej podlagi ti trije vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki ali skupine, ki so pristale na sodelovanje, predstavljajo približno 90 % celotnega uvoza aspartama s poreklom iz LRK. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi proizvajalci izvozniki in organi zadevne države opravljena posvetovanja o izbiri vzorca. Pripomb ni bilo.

1.4.3   Individualna preiskava

Individualna preiskava

| (13) | Trije nevzorčeni proizvajalci izvozniki v zadevni državi so zahtevali individualno preiskavo na podlagi člena 17(3) osnovne uredbe in so prejeli obrazec zahtevka. Vendar nobeden od teh treh proizvajalcev izvoznikov ni predložil izpolnjenega obrazca zahtevka v določenem roku. Zato Komisija meni, da zahtevki za individualno preiskavo treh nevzorčenih proizvajalcev izvoznikov niso veljavni. |
| --- | --- |

(13)

Trije nevzorčeni proizvajalci izvozniki v zadevni državi so zahtevali individualno preiskavo na podlagi člena 17(3) osnovne uredbe in so prejeli obrazec zahtevka. Vendar nobeden od teh treh proizvajalcev izvoznikov ni predložil izpolnjenega obrazca zahtevka v določenem roku. Zato Komisija meni, da zahtevki za individualno preiskavo treh nevzorčenih proizvajalcev izvoznikov niso veljavni.

1.5   Obrazci zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“)

Obrazci zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“)

| (14) | Komisija je za namene člena 2(7)(b) osnovne uredbe poslala obrazce zahtevkov za TGO šestim sodelujočim proizvajalcem izvoznikom v zadevni državi, ki so želeli zaprositi za individualno stopnjo dampinga. Izpolnjen obrazec zahtevka za TGO sta predložila dva od šestih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, vendar je eden od njiju svoj zahtevek nato umaknil. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je za namene člena 2(7)(b) osnovne uredbe poslala obrazce zahtevkov za TGO šestim sodelujočim proizvajalcem izvoznikom v zadevni državi, ki so želeli zaprositi za individualno stopnjo dampinga. Izpolnjen obrazec zahtevka za TGO sta predložila dva od šestih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, vendar je eden od njiju svoj zahtevek nato umaknil.

1.6   Izpolnjeni vprašalniki

Izpolnjeni vprašalniki

| (15) | Komisija je vprašalnike poslala proizvajalcu Unije, sodelujočim proizvajalcem izvoznikom v zadevni državi, enemu proizvajalcu na Japonskem, torej v državi, ki je bila izbrana kot primerljiva, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (45), znanim uporabnikom in dvema distributerjema, ki sta se javila po objavi obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je vprašalnike poslala proizvajalcu Unije, sodelujočim proizvajalcem izvoznikom v zadevni državi, enemu proizvajalcu na Japonskem, torej v državi, ki je bila izbrana kot primerljiva, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (45), znanim uporabnikom in dvema distributerjema, ki sta se javila po objavi obvestila o začetku.

| (16) | Izpolnjene vprašalnike so predložili proizvajalec Unije, trije vzorčeni proizvajalci izvozniki v zadevni državi, en proizvajalec na Japonskem („primerljiva država“), dva distributerja in pet uporabnikov. |
| --- | --- |

(16)

Izpolnjene vprašalnike so predložili proizvajalec Unije, trije vzorčeni proizvajalci izvozniki v zadevni državi, en proizvajalec na Japonskem („primerljiva država“), dva distributerja in pet uporabnikov.

1.7   Preveritveni obiski

Preveritveni obiski

| (17) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski iz člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | proizvajalec Unije:






  — | Hyet Sweet S.A.S (prej Ajinomoto Sweeteners Europe S.A.S), Gravelines, Francija; |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski iz člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

proizvajalec Unije:

—

Hyet Sweet S.A.S (prej Ajinomoto Sweeteners Europe S.A.S), Gravelines, Francija;

| (b) | uporabnika:






  — | Princes Limited, Liverpool, Združeno kraljestvo, |
| --- | --- | --- |

(b)

uporabnika:

—

Princes Limited, Liverpool, Združeno kraljestvo,

| — | Wrigley Company Limited, Plymouth, Združeno kraljestvo; |
| --- | --- |

—

Wrigley Company Limited, Plymouth, Združeno kraljestvo;

| (c) | proizvajalci izvozniki v zadevni državi:






  — | skupina Sinosweet („Sinosweet“), vključno z družbama:






  — | Sinosweet Co., Ltd., Yixing city, Jiangsu Province, LRK in |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

proizvajalci izvozniki v zadevni državi:

—

skupina Sinosweet („Sinosweet“), vključno z družbama:

—

Sinosweet Co., Ltd., Yixing city, Jiangsu Province, LRK in

| — | Hansweet Co., Ltd., Yixing city, Jiangsu Province, LRK, |
| --- | --- |

—

Hansweet Co., Ltd., Yixing city, Jiangsu Province, LRK,

| — | skupina Niutang („Niutang“), vključno z družbami:






  — | Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd., Nantong city, Jiangsu Province, LRK in |
| --- | --- | --- |

—

skupina Niutang („Niutang“), vključno z družbami:

—

Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd., Nantong city, Jiangsu Province, LRK in

| — | Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd., Niutang town, Changzhou city, Jiangsu Province, LRK, |
| --- | --- |

—

Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd., Niutang town, Changzhou city, Jiangsu Province, LRK,

| — | Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou city, Jiangsu Province, LRK („Changmao“). |
| --- | --- |

—

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou city, Jiangsu Province, LRK („Changmao“).

| (d) | uvoznik, povezan s proizvajalci izvozniki:






  — | Niutang UK Co., Ltd., Telford, Shropshire, Združeno kraljestvo; |
| --- | --- | --- |

(d)

uvoznik, povezan s proizvajalci izvozniki:

—

Niutang UK Co., Ltd., Telford, Shropshire, Združeno kraljestvo;

| (e) | proizvajalec v primerljivi državi:






  — | Ajinomoto Co., Tokyo, Japonska. |
| --- | --- | --- |

(e)

proizvajalec v primerljivi državi:

—

Ajinomoto Co., Tokyo, Japonska.

1.8   Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

| (18) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2014 do 31. marca 2015 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od januarja 2011 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(18)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2014 do 31. marca 2015 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od januarja 2011 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

Zadevni izdelek

| (19) | Zadevni izdelek, kot je opredeljen v obvestilu o začetku, je aspartam (N-L-α-aspartil-L-phenilalanin-1-metil ester, 3-amino-N-(α-karbometoksi-fenetil)-sukcinaminska kislina-N-metil ester), CAS RN 22839-47-0, s poreklom iz LRK, ter aspartam s poreklom iz LRK, ki ga vsebujejo pripravki in/ali mešanice, ki vsebujejo tudi druga sladila in/ali vodo, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 2924 29 98, ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 3824 90 92 in ex 3824 90 93. |
| --- | --- |

(19)

Zadevni izdelek, kot je opredeljen v obvestilu o začetku, je aspartam (N-L-α-aspartil-L-phenilalanin-1-metil ester, 3-amino-N-(α-karbometoksi-fenetil)-sukcinaminska kislina-N-metil ester), CAS RN 22839-47-0, s poreklom iz LRK, ter aspartam s poreklom iz LRK, ki ga vsebujejo pripravki in/ali mešanice, ki vsebujejo tudi druga sladila in/ali vodo, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 2924 29 98, ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 3824 90 92 in ex 3824 90 93.

| (20) | Aspartam je sladilo, proizvedeno v obliki belih kristalov različnih velikosti brez vonja, ki je po okusu podobno sladkorju, vendar je bolj sladko in ima znatno manjšo kalorično vrednost. Zaradi tega se v glavnem uporablja kot nadomestek za sladkor v industriji brezalkoholnih pijač ter v živilski in mlečni industriji. |
| --- | --- |

(20)

Aspartam je sladilo, proizvedeno v obliki belih kristalov različnih velikosti brez vonja, ki je po okusu podobno sladkorju, vendar je bolj sladko in ima znatno manjšo kalorično vrednost. Zaradi tega se v glavnem uporablja kot nadomestek za sladkor v industriji brezalkoholnih pijač ter v živilski in mlečni industriji.

| (21) | Preiskava je pokazala, da pripravki in/ali mešanice, ki vsebujejo aspartam, s poreklom iz LRK, v obdobju preiskave dejansko niso bile uvožene na trg Unije. Ker uvoza ni bilo, je Komisija sklenila, da se pripravki in mešanice ne bi smeli vključiti v opredelitev obsega izdelka. Ta razjasnitev opredelitve izdelka ne vpliva na ugotovitve o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije. |
| --- | --- |

(21)

Preiskava je pokazala, da pripravki in/ali mešanice, ki vsebujejo aspartam, s poreklom iz LRK, v obdobju preiskave dejansko niso bile uvožene na trg Unije. Ker uvoza ni bilo, je Komisija sklenila, da se pripravki in mešanice ne bi smeli vključiti v opredelitev obsega izdelka. Ta razjasnitev opredelitve izdelka ne vpliva na ugotovitve o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije.

| (22) | Pri opredelitvi zadevnega izdelka bi bilo zato treba pojasniti, da se ta nanaša samo na aspartam (N-L-α-aspartil-L-phenilalanin-1-metil ester, 3-amino-N-(α-karbometoksi-fenetil)-sukcinaminska kislina-N-metil ester), CAS RN 22839-47-0, s poreklom iz LRK, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2924 29 98 („zadevni izdelek“ ali „aspartam“). |
| --- | --- |

(22)

Pri opredelitvi zadevnega izdelka bi bilo zato treba pojasniti, da se ta nanaša samo na aspartam (N-L-α-aspartil-L-phenilalanin-1-metil ester, 3-amino-N-(α-karbometoksi-fenetil)-sukcinaminska kislina-N-metil ester), CAS RN 22839-47-0, s poreklom iz LRK, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2924 29 98 („zadevni izdelek“ ali „aspartam“).

2.2   Podobni izdelek

Podobni izdelek

| (23) | Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter enake osnovne uporabe:






  — | zadevni izdelek, |
| --- | --- | --- |

(23)

Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter enake osnovne uporabe:

—

zadevni izdelek,

| — | izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu zadevne države, |
| --- | --- |

—

izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu zadevne države,

| — | izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Japonske, tj. primerljive države, in |
| --- | --- |

—

izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Japonske, tj. primerljive države, in

| — | izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije. |
| --- | --- |

—

izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

Komisija se je v tej fazi odločila, da so navedeni izdelki zato podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   DAMPING

DAMPING

3.1   Normalna vrednost

Normalna vrednost

3.1.1   Tržnogospodarska obravnava („TGO“)

Tržnogospodarska obravnava („TGO“)

| (24) | Komisija je pri ugotavljanju, ali so merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe izpolnjena, potrebne informacije zbrala tako, da je proizvajalce izvoznike pozvala, naj izpolnijo obrazec zahtevka za TGO. En vzorčeni proizvajalec izvoznik je zahteval TGO in predložil obrazec zahtevka za TGO v določenem roku. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je pri ugotavljanju, ali so merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe izpolnjena, potrebne informacije zbrala tako, da je proizvajalce izvoznike pozvala, naj izpolnijo obrazec zahtevka za TGO. En vzorčeni proizvajalec izvoznik je zahteval TGO in predložil obrazec zahtevka za TGO v določenem roku.

| (25) | Komisija je preverila predložene informacije v prostorih zadevne družbe. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je preverila predložene informacije v prostorih zadevne družbe.

| (26) | Preveritev je pokazala, da proizvajalec izvoznik ni izpolnjeval meril iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, zato mu ni bilo mogoče odobriti TGO; pomanjkljivosti so bile ugotovljene zlasti glede meril 2 in 3. |
| --- | --- |

(26)

Preveritev je pokazala, da proizvajalec izvoznik ni izpolnjeval meril iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, zato mu ni bilo mogoče odobriti TGO; pomanjkljivosti so bile ugotovljene zlasti glede meril 2 in 3.

| (27) | Komisija je podrobne ugotovitve razkrila zadevnemu proizvajalcu izvozniku, organom zadevne države in industriji Unije. Družba je izpodbijala ugotovitve Komisije in predložila pisne pripombe na razkritje. Glavne prejete vsebinske pripombe so obravnavane v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je podrobne ugotovitve razkrila zadevnemu proizvajalcu izvozniku, organom zadevne države in industriji Unije. Družba je izpodbijala ugotovitve Komisije in predložila pisne pripombe na razkritje. Glavne prejete vsebinske pripombe so obravnavane v nadaljevanju.

| (28) | V zvezi z merilom 2 je izvoznik proizvajalec ponovno poudaril, da ima en jasen sklop računovodskih evidenc, ki se neodvisno revidirajo v skladu s hongkonškimi standardi računovodskega poročanja. |
| --- | --- |

(28)

V zvezi z merilom 2 je izvoznik proizvajalec ponovno poudaril, da ima en jasen sklop računovodskih evidenc, ki se neodvisno revidirajo v skladu s hongkonškimi standardi računovodskega poročanja.

| (29) | Kar zadeva merilo 3, je proizvajalec izvoznik trdil, da bi bilo treba koristi, ki izhajajo iz preferenčnih davčnih režimov, nepovratnih sredstev ali nakupa pravice do rabe zemljišč, obravnavati kot podobne subvenciji in se jih zato ne bi smelo ocenjevati v okviru preiskave TGO. |
| --- | --- |

(29)

Kar zadeva merilo 3, je proizvajalec izvoznik trdil, da bi bilo treba koristi, ki izhajajo iz preferenčnih davčnih režimov, nepovratnih sredstev ali nakupa pravice do rabe zemljišč, obravnavati kot podobne subvenciji in se jih zato ne bi smelo ocenjevati v okviru preiskave TGO.

| (30) | Poleg tega je proizvajalec izvoznik trdil, da sedanja ocena meril 2 in 3 nasprotuje sklenitvi prejšnjih dveh preiskav, v katerih je družba zahtevala TGO in v kateri je bilo ugotovljeno, da merili 2 in 3 nista bili izpolnjeni. |
| --- | --- |

(30)

Poleg tega je proizvajalec izvoznik trdil, da sedanja ocena meril 2 in 3 nasprotuje sklenitvi prejšnjih dveh preiskav, v katerih je družba zahtevala TGO in v kateri je bilo ugotovljeno, da merili 2 in 3 nista bili izpolnjeni.

| (31) | Komisija opozarja, da se za vsako posamezno preiskavo odločitev glede TGO sprejme neodvisno, na podlagi posebnih okoliščin, pomembnih za preiskavo in s sklicevanjem na obstoječo prakso. Vse preiskave je treba opraviti za vsak primer posebej. |
| --- | --- |

(31)

Komisija opozarja, da se za vsako posamezno preiskavo odločitev glede TGO sprejme neodvisno, na podlagi posebnih okoliščin, pomembnih za preiskavo in s sklicevanjem na obstoječo prakso. Vse preiskave je treba opraviti za vsak primer posebej.

| (32) | V zvezi z ocenjevanjem preferenčnih davčnih režimov in nepovratnih sredstev v okviru merila 3 Komisija meni, da se namen ocene TGO razlikuje od namena protisubvencijske preiskave, saj ocena TGO ugotovi, ali družba deluje pod pogoji tržnega gospodarstva, medtem ko se v protisubvencijski preiskavi ugotovi, ali ima družba koristi od subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Ti dve vprašanji je treba obravnavati ločeno tudi zaradi tega, ker je pomemben vidik iz merila 3 vprašanje, ali proizvodni stroški in finančni položaj družb niso podvrženi znatnemu izkrivljanju, ki se prenaša še iz predhodnega sistema netržnega gospodarstva, in ne, ali ima družba koristi od subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi (3). |
| --- | --- |

(32)

V zvezi z ocenjevanjem preferenčnih davčnih režimov in nepovratnih sredstev v okviru merila 3 Komisija meni, da se namen ocene TGO razlikuje od namena protisubvencijske preiskave, saj ocena TGO ugotovi, ali družba deluje pod pogoji tržnega gospodarstva, medtem ko se v protisubvencijski preiskavi ugotovi, ali ima družba koristi od subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Ti dve vprašanji je treba obravnavati ločeno tudi zaradi tega, ker je pomemben vidik iz merila 3 vprašanje, ali proizvodni stroški in finančni položaj družb niso podvrženi znatnemu izkrivljanju, ki se prenaša še iz predhodnega sistema netržnega gospodarstva, in ne, ali ima družba koristi od subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi (3).

3

| (33) | Kar zadeva ceno prenosa pravic do uporabe zemljišč, Komisija meni, da prejete pripombe ne spreminjajo njene ugotovitve, da pravica do uporabe zemljišč ni bila pridobljena po tržni ceni. |
| --- | --- |

(33)

Kar zadeva ceno prenosa pravic do uporabe zemljišč, Komisija meni, da prejete pripombe ne spreminjajo njene ugotovitve, da pravica do uporabe zemljišč ni bila pridobljena po tržni ceni.

| (34) | Poleg tega je proizvajalec izvoznik zahteval zaslišanje pred pooblaščencem za zaslišanje. To zaslišanje je potekalo 6. januarja 2016 in družba je lahko predstavila vse razloge, na podlagi katerih meni, da izpolnjuje zahteve iz meril 2 in 3 TGO. |
| --- | --- |

(34)

Poleg tega je proizvajalec izvoznik zahteval zaslišanje pred pooblaščencem za zaslišanje. To zaslišanje je potekalo 6. januarja 2016 in družba je lahko predstavila vse razloge, na podlagi katerih meni, da izpolnjuje zahteve iz meril 2 in 3 TGO.

| (35) | Vendar se je tudi po zaslišanju štelo, da vložniku ni uspelo dokazati, da izpolnjuje zahteve iz druge in tretje alinee člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Zlasti pa vložnik ni uspel dokazati, da ni podvržen znatnemu izkrivljanju, ki se prenaša še iz sistema netržnega gospodarstva. Preiskava je dejansko pokazala, da je družba uživala koristi preferenčnih davčnih režimov, nepovratnih sredstev in preferenčne cene prenosa pravice do uporabe zemljišč ter zato ni izpolnjevala zahtev merila 3 v zvezi z oceno TGO. |
| --- | --- |

(35)

Vendar se je tudi po zaslišanju štelo, da vložniku ni uspelo dokazati, da izpolnjuje zahteve iz druge in tretje alinee člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Zlasti pa vložnik ni uspel dokazati, da ni podvržen znatnemu izkrivljanju, ki se prenaša še iz sistema netržnega gospodarstva. Preiskava je dejansko pokazala, da je družba uživala koristi preferenčnih davčnih režimov, nepovratnih sredstev in preferenčne cene prenosa pravice do uporabe zemljišč ter zato ni izpolnjevala zahtev merila 3 v zvezi z oceno TGO.

| (36) | Zaradi resnosti ugotovitev glede merila 3 se dodatna obrazložitev pomanjkljivosti, ugotovljenih v zvezi z merilom 2, na tej stopnji preiskave ne zdi potrebna. |
| --- | --- |

(36)

Zaradi resnosti ugotovitev glede merila 3 se dodatna obrazložitev pomanjkljivosti, ugotovljenih v zvezi z merilom 2, na tej stopnji preiskave ne zdi potrebna.

| (37) | Komisija je proizvajalca izvoznika obvestila o končnih rezultatih ocene za TGO. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je proizvajalca izvoznika obvestila o končnih rezultatih ocene za TGO.

3.1.2   Izbira primerljive države

Izbira primerljive države

| (38) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se je normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določila na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom. Zato je bilo treba izbrati tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“). |
| --- | --- |

(38)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se je normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določila na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom. Zato je bilo treba izbrati tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“).

| (39) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani obvestila, da namerava kot ustrezno primerljivo državo uporabiti Japonsko ali Južno Korejo, in jih pozvala, naj predložijo pripombe. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani obvestila, da namerava kot ustrezno primerljivo državo uporabiti Japonsko ali Južno Korejo, in jih pozvala, naj predložijo pripombe.

| (40) | Pripombe so predložili kitajska gospodarska zbornica za mednarodno trgovino, kitajska gospodarska zbornica uvoznikov in izvoznikov kovin, rudnin in kemikalij („CCCME“) in kitajski proizvajalci izvozniki, vsi pa so nasprotovali uporabi Japonske kot primerljive države. Trdili so, da bi bila Južna Koreja primernejša primerljiva država, med drugim zato, ker je domači južnokorejski trg konkurenčnejši od japonskega. |
| --- | --- |

(40)

Pripombe so predložili kitajska gospodarska zbornica za mednarodno trgovino, kitajska gospodarska zbornica uvoznikov in izvoznikov kovin, rudnin in kemikalij („CCCME“) in kitajski proizvajalci izvozniki, vsi pa so nasprotovali uporabi Japonske kot primerljive države. Trdili so, da bi bila Južna Koreja primernejša primerljiva država, med drugim zato, ker je domači južnokorejski trg konkurenčnejši od japonskega.

| (41) | Da bi proučila vse možnosti za izbiro ustrezne primerljive države je Komisija pozvala vse znane nepovezane uvoznike, vzorčene kitajske proizvajalce izvoznike, kitajsko gospodarsko zbornico za mednarodno trgovino ter kitajsko gospodarsko zbornico uvoznikov in izvoznikov kovin, rudnin in kemikalij, da zagotovijo vse ustrezne informacije o morebitnih tretjih državah s tržnim gospodarstvom, razen Japonske in Južne Koreje. |
| --- | --- |

(41)

Da bi proučila vse možnosti za izbiro ustrezne primerljive države je Komisija pozvala vse znane nepovezane uvoznike, vzorčene kitajske proizvajalce izvoznike, kitajsko gospodarsko zbornico za mednarodno trgovino ter kitajsko gospodarsko zbornico uvoznikov in izvoznikov kovin, rudnin in kemikalij, da zagotovijo vse ustrezne informacije o morebitnih tretjih državah s tržnim gospodarstvom, razen Japonske in Južne Koreje.

| (42) | Na podlagi informacij, ki so na voljo Komisiji, je bilo potrjeno, da se je aspartam proizvajal v omejenem številu držav, namreč v LRK, na Japonskem, v Južni Koreji in v Uniji. |
| --- | --- |

(42)

Na podlagi informacij, ki so na voljo Komisiji, je bilo potrjeno, da se je aspartam proizvajal v omejenem številu držav, namreč v LRK, na Japonskem, v Južni Koreji in v Uniji.

| (43) | Na podlagi prejetih pripomb je Komisija stopila v stik s proizvajalcem v Južni Koreji, za katerega je bilo znano, da proizvaja aspartam, ki pa ni želel sodelovati v preiskavi. |
| --- | --- |

(43)

Na podlagi prejetih pripomb je Komisija stopila v stik s proizvajalcem v Južni Koreji, za katerega je bilo znano, da proizvaja aspartam, ki pa ni želel sodelovati v preiskavi.

| (44) | Vzpostavljen je bil stik z japonskim proizvajalcem, ki je začasno pristal na sodelovanje v preiskavi. |
| --- | --- |

(44)

Vzpostavljen je bil stik z japonskim proizvajalcem, ki je začasno pristal na sodelovanje v preiskavi.

| (45) | Komisija je v tej fazi sklenila, da je Japonska ustrezna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(45)

Komisija je v tej fazi sklenila, da je Japonska ustrezna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

3.1.3   Normalna vrednost (primerljiva država)

Normalna vrednost (primerljiva država)

| (46) | Informacije, prejete od sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi, so se po členu 2(7)(a) osnovne uredbe uporabile kot podlaga za določitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena. |
| --- | --- |

(46)

Informacije, prejete od sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi, so se po členu 2(7)(a) osnovne uredbe uporabile kot podlaga za določitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena.

| (47) | Prvič, Komisija je proučila, ali je bil v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe celotni obseg prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na Japonskem reprezentativen. V ta namen se je celotni obseg prodaje primerjal s celotnim obsegom izvoza zadevnega izdelka za vsakega od vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov v Unijo. Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da se je podobni izdelek na japonskem trgu prodajal v reprezentativnih količinah. |
| --- | --- |

(47)

Prvič, Komisija je proučila, ali je bil v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe celotni obseg prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na Japonskem reprezentativen. V ta namen se je celotni obseg prodaje primerjal s celotnim obsegom izvoza zadevnega izdelka za vsakega od vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov v Unijo. Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da se je podobni izdelek na japonskem trgu prodajal v reprezentativnih količinah.

| (48) | Drugič, Komisija je opredelila, katere vrste izdelkov, ki jih je na domačem trgu prodajal proizvajalec v primerljivi državi, so bile enake ali neposredno primerljive z vrstami, ki so jih za izvoz v Unijo prodali vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki. Na podlagi vrste izdelka je primerjala obseg prodaje na Japonskem z izvozom vsakega posameznega vzorčenega proizvajalca izvoznika v Unijo. Ta primerjava je pokazala, da so se vse vrste izdelka na Japonskem prodajale v reprezentativnih količinah. |
| --- | --- |

(48)

Drugič, Komisija je opredelila, katere vrste izdelkov, ki jih je na domačem trgu prodajal proizvajalec v primerljivi državi, so bile enake ali neposredno primerljive z vrstami, ki so jih za izvoz v Unijo prodali vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki. Na podlagi vrste izdelka je primerjala obseg prodaje na Japonskem z izvozom vsakega posameznega vzorčenega proizvajalca izvoznika v Unijo. Ta primerjava je pokazala, da so se vse vrste izdelka na Japonskem prodajale v reprezentativnih količinah.

| (49) | Komisija je nato proučila, ali se lahko za vsako vrsto podobnega izdelka, ki je bila prodana na domačem trgu, šteje, da je bila prodana v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka, ne glede na to, ali je bila ta prodaja donosna ali ne, če je obseg prodaje po neto prodajni ceni, ki je bila enaka ali višja od izračunanih stroškov proizvodnje, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje na enoto. Normalna vrednost vseh primerjanih vrst izdelka lahko temelji na tehtanem povprečju cen celotne domače prodaje te vrste izdelka v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(49)

Komisija je nato proučila, ali se lahko za vsako vrsto podobnega izdelka, ki je bila prodana na domačem trgu, šteje, da je bila prodana v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka, ne glede na to, ali je bila ta prodaja donosna ali ne, če je obseg prodaje po neto prodajni ceni, ki je bila enaka ali višja od izračunanih stroškov proizvodnje, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje na enoto. Normalna vrednost vseh primerjanih vrst izdelka lahko temelji na tehtanem povprečju cen celotne domače prodaje te vrste izdelka v obdobju preiskave.

| (50) | Nazadnje je Komisija opredelila vrste izdelka, ki se izvažajo v Unijo iz LRK in se ne prodajajo na Japonskem, in konstruirano normalno vrednost na podlagi člena 2(3) in (6) osnovne uredbe. Za konstruiranje normalne vrednosti teh vrst izdelka je Komisija uporabila povprečne stroške proizvodnje najbolj podobnih vrst izdelka, ki jih proizvaja proizvajalec v primerljivi državi, ter dodala razumni znesek za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA-stroški“) ter dobiček, ki ustreza tehtanim povprečnim zneskom, ki ga je s prodajo podobnega izdelka na domačem trgu v običajnem poteku trgovanja v obdobju preiskave ustvaril proizvajalec iz primerljive države. |
| --- | --- |

(50)

Nazadnje je Komisija opredelila vrste izdelka, ki se izvažajo v Unijo iz LRK in se ne prodajajo na Japonskem, in konstruirano normalno vrednost na podlagi člena 2(3) in (6) osnovne uredbe. Za konstruiranje normalne vrednosti teh vrst izdelka je Komisija uporabila povprečne stroške proizvodnje najbolj podobnih vrst izdelka, ki jih proizvaja proizvajalec v primerljivi državi, ter dodala razumni znesek za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA-stroški“) ter dobiček, ki ustreza tehtanim povprečnim zneskom, ki ga je s prodajo podobnega izdelka na domačem trgu v običajnem poteku trgovanja v obdobju preiskave ustvaril proizvajalec iz primerljive države.

3.2   Izvozna cena

Izvozna cena

| (51) | Trije proizvajalci izvozniki so v Unijo izvažali neposredno neodvisnim strankam ali prek povezanih družb, ki so delovale kot uvoznice. |
| --- | --- |

(51)

Trije proizvajalci izvozniki so v Unijo izvažali neposredno neodvisnim strankam ali prek povezanih družb, ki so delovale kot uvoznice.

| (52) | Če proizvajalci izvozniki zadevni izdelek izvažajo neposredno neodvisnim strankam v Uniji, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določena na podlagi cene, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje za zadevni izdelek, ko je bil prodan za izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(52)

Če proizvajalci izvozniki zadevni izdelek izvažajo neposredno neodvisnim strankam v Uniji, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določena na podlagi cene, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje za zadevni izdelek, ko je bil prodan za izvoz v Unijo.

| (53) | Če proizvajalci izvozniki zadevni izdelek izvažajo v Unijo prek povezanih družb, ki so delovale kot uvoznice, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določena na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam v Uniji. V tem primeru so bile prilagoditve cene izvedene za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s PSA-stroški, in za razumno stopnjo dobička. |
| --- | --- |

(53)

Če proizvajalci izvozniki zadevni izdelek izvažajo v Unijo prek povezanih družb, ki so delovale kot uvoznice, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določena na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam v Uniji. V tem primeru so bile prilagoditve cene izvedene za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s PSA-stroški, in za razumno stopnjo dobička.

3.3   Primerjava

Primerjava

| (54) | Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno vzorčenih proizvajalcev izvoznikov primerjala na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(54)

Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno vzorčenih proizvajalcev izvoznikov primerjala na podlagi franko tovarna.

| (55) | Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. |
| --- | --- |

(55)

Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost.

| (56) | V zvezi z izvoznimi cenami vzorčenih proizvajalcev izvoznikov so bile izvedene prilagoditve za stroške prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške, stroške kredita, bančne stroške in provizije. V zvezi z domačimi cenami proizvajalca iz primerljive države so bile opravljene prilagoditve za stroške notranjega prevoza, kreditne stroške in manipulativne stroške. |
| --- | --- |

(56)

V zvezi z izvoznimi cenami vzorčenih proizvajalcev izvoznikov so bile izvedene prilagoditve za stroške prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške, stroške kredita, bančne stroške in provizije. V zvezi z domačimi cenami proizvajalca iz primerljive države so bile opravljene prilagoditve za stroške notranjega prevoza, kreditne stroške in manipulativne stroške.

| (57) | En izvoznik je zahteval prilagoditev pretvorbe valut izvozne cene na podlagi člena 2(10)(j) osnovne uredbe. Ta proizvajalec izvoznik je sklenil pogodbe o valutnih terminskih poslih, da bi izravnal porast svoje valute v primerjavi z valutami, ki se običajno uporabljajo za izvoz, tj. evrom in ameriškim dolarjem. Vendar je preiskava pokazala, da ni neposredne povezave med valutnimi terminskimi posli in gospodarsko izvozno prodajno pogodbo. Zahteva je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(57)

En izvoznik je zahteval prilagoditev pretvorbe valut izvozne cene na podlagi člena 2(10)(j) osnovne uredbe. Ta proizvajalec izvoznik je sklenil pogodbe o valutnih terminskih poslih, da bi izravnal porast svoje valute v primerjavi z valutami, ki se običajno uporabljajo za izvoz, tj. evrom in ameriškim dolarjem. Vendar je preiskava pokazala, da ni neposredne povezave med valutnimi terminskimi posli in gospodarsko izvozno prodajno pogodbo. Zahteva je bila zato zavrnjena.

| (58) | En vzorčen proizvajalec izvoznik iz LRK je trdil, da bi bilo treba proučiti vrsto dejavnikov, da bi ugotovili, ali je prilagoditev potrebna, da bi tako zagotovili pošteno primerjavo izvozne cene vzorčenih kitajskih izvoznikov in normalne vrednosti, določene na Japonskem. Ti dejavniki so zadevali raven trgovanja, obseg prodaje, razlike v fizični kakovosti in trženju blagovne znamke ter razlike v stroških, kot so raziskave in razvoj, surovine, fiksni stroški in davčne sheme. |
| --- | --- |

(58)

En vzorčen proizvajalec izvoznik iz LRK je trdil, da bi bilo treba proučiti vrsto dejavnikov, da bi ugotovili, ali je prilagoditev potrebna, da bi tako zagotovili pošteno primerjavo izvozne cene vzorčenih kitajskih izvoznikov in normalne vrednosti, določene na Japonskem. Ti dejavniki so zadevali raven trgovanja, obseg prodaje, razlike v fizični kakovosti in trženju blagovne znamke ter razlike v stroških, kot so raziskave in razvoj, surovine, fiksni stroški in davčne sheme.

| (59) | V zvezi z ravnjo trgovanja niso bile ugotovljene bistvene razlike v prodajni strukturi ali vrsti strank proizvajalca izvoznika, ki je podal zahtevo, in proizvajalca iz primerljive države. Prav tako med fizičnimi značilnostmi podobnega izdelka in zadevnega izdelka niso bile ugotovljene nobene razlike, ki bi upravičevale prilagoditev. Poleg tega s preiskavo ni bilo ugotovljeno, da bi blagovna znamka proizvajalca iz primerljive države tako vplivala na cene, da bi to upravičilo prilagoditev. Proizvajalec izvoznik, ki je podal zahtevo, v tem smislu ni predložil prepričljivih dokazov ali odločilnih elementov. |
| --- | --- |

(59)

V zvezi z ravnjo trgovanja niso bile ugotovljene bistvene razlike v prodajni strukturi ali vrsti strank proizvajalca izvoznika, ki je podal zahtevo, in proizvajalca iz primerljive države. Prav tako med fizičnimi značilnostmi podobnega izdelka in zadevnega izdelka niso bile ugotovljene nobene razlike, ki bi upravičevale prilagoditev. Poleg tega s preiskavo ni bilo ugotovljeno, da bi blagovna znamka proizvajalca iz primerljive države tako vplivala na cene, da bi to upravičilo prilagoditev. Proizvajalec izvoznik, ki je podal zahtevo, v tem smislu ni predložil prepričljivih dokazov ali odločilnih elementov.

| (60) | Glede trditev o stroških je preiskava potrdila, da je proizvajalec v primerljivi državi v preteklih letih začel uporabljati drug način proizvodnje. Vendar v preiskavi ni bilo potrjeno kakršno koli znatno povečanje stroškov zaradi drugačnega načina proizvodnje, ki bi upravičevalo prilagoditev. |
| --- | --- |

(60)

Glede trditev o stroških je preiskava potrdila, da je proizvajalec v primerljivi državi v preteklih letih začel uporabljati drug način proizvodnje. Vendar v preiskavi ni bilo potrjeno kakršno koli znatno povečanje stroškov zaradi drugačnega načina proizvodnje, ki bi upravičevalo prilagoditev.

3.4   Stopnje dampinga

Stopnje dampinga

| (61) | Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka iz primerljive države (glej uvodne izjave od (46) do (50)) primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka iz primerljive države (glej uvodne izjave od (46) do (50)) primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka.

| (62) | Na podlagi tega so začasne tehtane povprečne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd | 284,23 % |
| Skupina Sinosweet | 275,91 % |
| Skupina Niutang | 219,17 % |

(62)

Na podlagi tega so začasne tehtane povprečne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:

Družba

Začasna stopnja dampinga

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

284,23 %

Skupina Sinosweet

275,91 %

Skupina Niutang

219,17 %

| (63) | Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec, je Komisija tehtano povprečno stopnjo dampinga izračunala v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe. Zato je bila ta stopnja določena na podlagi stopenj, ugotovljenih za vzorčene proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(63)

Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec, je Komisija tehtano povprečno stopnjo dampinga izračunala v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe. Zato je bila ta stopnja določena na podlagi stopenj, ugotovljenih za vzorčene proizvajalce izvoznike.

| (64) | Začasna stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso vključeni v vzorec, je tako 262,93 %. |
| --- | --- |

(64)

Začasna stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso vključeni v vzorec, je tako 262,93 %.

| (65) | Komisija je v skladu s členom 18 osnovne uredbe stopnjo dampinga za vse druge proizvajalce izvoznike v zadevni državi določila na osnovi dostopnih dejstev. V ta namen je določila raven sodelovanja proizvajalcev izvoznikov. Raven sodelovanja je obseg izvoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo, ki je izražen kot delež celotnega obsega izvoza iz zadevne države v Unijo, kot je zabeležen v statističnih podatkih Eurostata o uvozu. |
| --- | --- |

(65)

Komisija je v skladu s členom 18 osnovne uredbe stopnjo dampinga za vse druge proizvajalce izvoznike v zadevni državi določila na osnovi dostopnih dejstev. V ta namen je določila raven sodelovanja proizvajalcev izvoznikov. Raven sodelovanja je obseg izvoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo, ki je izražen kot delež celotnega obsega izvoza iz zadevne države v Unijo, kot je zabeležen v statističnih podatkih Eurostata o uvozu.

| (66) | Stopnja sodelovanja je visoka, ker je uvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavljal okrog 90 % celotnega izvoza v Unijo v obdobju preiskave. Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo preostalo stopnjo dampinga določila na ravni vzorčenega sodelujočega proizvajalca izvoznika z najvišjo stopnjo dampinga. |
| --- | --- |

(66)

Stopnja sodelovanja je visoka, ker je uvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavljal okrog 90 % celotnega izvoza v Unijo v obdobju preiskave. Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo preostalo stopnjo dampinga določila na ravni vzorčenega sodelujočega proizvajalca izvoznika z najvišjo stopnjo dampinga.

| (67) | Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so naslednje:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd | 284,23 % |
| Skupina Sinosweet | 275,91 % |
| Skupina Niutang | 219,17 % |
| Nevzorčene sodelujoče družbe | 262,93 % |
| Vse druge družbe | 284,23 % |

(67)

Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so naslednje:

Družba

Začasna stopnja dampinga

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

284,23 %

Skupina Sinosweet

275,91 %

Skupina Niutang

219,17 %

Nevzorčene sodelujoče družbe

262,93 %

Vse druge družbe

284,23 %

4.   ŠKODA

ŠKODA

4.1   Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

| (68) | Podobni izdelek je v obdobju preiskave izdeloval en proizvajalec Unije, tj. Ajinomoto Sweeteners Europe S.A.S („ASE“). Družbo ASE je dne 15. oktobra 2015 kupila družba Hyet Holding B.V., zato se je proizvajalec Unije preimenoval v Hyet Sweet S.A.S („Hyet“). Novi lastnik je potrdil svojo polno podporo tekoči preiskavi. Hyet torej predstavlja industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(68)

Podobni izdelek je v obdobju preiskave izdeloval en proizvajalec Unije, tj. Ajinomoto Sweeteners Europe S.A.S („ASE“). Družbo ASE je dne 15. oktobra 2015 kupila družba Hyet Holding B.V., zato se je proizvajalec Unije preimenoval v Hyet Sweet S.A.S („Hyet“). Novi lastnik je potrdil svojo polno podporo tekoči preiskavi. Hyet torej predstavlja industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (69) | Ker industrijo Unije predstavlja le en proizvajalec, so vse številke, povezane z občutljivimi podatki, zaradi zaupnosti indeksirane ali navedene v okvirni vrednosti. |
| --- | --- |

(69)

Ker industrijo Unije predstavlja le en proizvajalec, so vse številke, povezane z občutljivimi podatki, zaradi zaupnosti indeksirane ali navedene v okvirni vrednosti.

4.2   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (70) | Potrošnja Unije je temeljila na prodaji proizvajalca Unije in uvozu iz LRK. Razen v Uniji, LRK in na Japonskem se aspartam trenutno proizvaja le še v Južni Koreji. Edini proizvajalec iz ZDA se je s trga aspartama umaknil v letu 2014. Po razpoložljivih informacijah (4) v celotnem obravnavanem obdobju ni bilo uvoza aspartama na trg Unije iz Japonske, Koreje ali iz ZDA, ali pa je bil ta neznaten. |
| --- | --- |

(70)

Potrošnja Unije je temeljila na prodaji proizvajalca Unije in uvozu iz LRK. Razen v Uniji, LRK in na Japonskem se aspartam trenutno proizvaja le še v Južni Koreji. Edini proizvajalec iz ZDA se je s trga aspartama umaknil v letu 2014. Po razpoložljivih informacijah (4) v celotnem obravnavanem obdobju ni bilo uvoza aspartama na trg Unije iz Japonske, Koreje ali iz ZDA, ali pa je bil ta neznaten.

4

| (71) | Eurostat aspartam trenutno uvršča pod več oznak KN, ki zajemajo tudi številne druge kemikalije, zato podatki Eurostata niso primerni za določitev obsega uvoza. Pritožnik je predložil statistične podatke o kitajski prodaji v Unijo v obravnavanem obdobju, ki jih je zbrala kitajska družba za raziskave CCM Information science and technology Co., Ltd („družba CCM“) (5). Te informacije so bile navzkrižno preverjene s podatkovno zbirko kitajskega izvoza, v kateri pa zadevni podatki niso bili na voljo za celotno obravnavano obdobje. Glede na to, da so se podatki v obeh podatkovnih zbirkah za leti 2013 in 2014 ter za obdobje preiskave ujemali, je bilo sklenjeno, da se uporabi podatke družbe CCM, ki zajemajo celotno obravnavano obdobje. |
| --- | --- |

(71)

Eurostat aspartam trenutno uvršča pod več oznak KN, ki zajemajo tudi številne druge kemikalije, zato podatki Eurostata niso primerni za določitev obsega uvoza. Pritožnik je predložil statistične podatke o kitajski prodaji v Unijo v obravnavanem obdobju, ki jih je zbrala kitajska družba za raziskave CCM Information science and technology Co., Ltd („družba CCM“) (5). Te informacije so bile navzkrižno preverjene s podatkovno zbirko kitajskega izvoza, v kateri pa zadevni podatki niso bili na voljo za celotno obravnavano obdobje. Glede na to, da so se podatki v obeh podatkovnih zbirkah za leti 2013 in 2014 ter za obdobje preiskave ujemali, je bilo sklenjeno, da se uporabi podatke družbe CCM, ki zajemajo celotno obravnavano obdobje.

CCM Information science and technology Co., Ltd

5

| (72) | Na podlagi tega se je potrošnja Unije gibala na naslednji način:

  Preglednica 1


  Potrošnja Unije (v tonah) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks skupne potrošnje v Uniji | 100 | 92 | 95 | 91 | 88 |
| Vir: Podatki družbe CCM, ki jih je predložila industrija Unije, podatki podatkovne zbirke kitajskega izvoza in preverjeni izpolnjeni vprašalniki industrije Unije |

(72)

Na podlagi tega se je potrošnja Unije gibala na naslednji način:

Preglednica 1

Preglednica 1

Potrošnja Unije (v tonah)

Potrošnja Unije (v tonah)

2011

2012

2013

2014

OP

Indeks skupne potrošnje v Uniji

Indeks

100

100

92

92

95

95

91

91

88

88

Vir: Podatki družbe CCM, ki jih je predložila industrija Unije, podatki podatkovne zbirke kitajskega izvoza in preverjeni izpolnjeni vprašalniki industrije Unije

Vir:

| (73) | V obravnavanem obdobju se je potrošnja Unije zmanjšala za 12 %. Glede na tržne informacije, zbrane pri pritožniku in uporabnikih, so razlog za to zlasti zdravstveni pomisleki glede aspartama, zaradi katerih so nekateri uporabniki začeli uporabljati druga sladila, kot so kalijev acesulfam („ACE-K“), stevia ali sukraloza. |
| --- | --- |

(73)

V obravnavanem obdobju se je potrošnja Unije zmanjšala za 12 %. Glede na tržne informacije, zbrane pri pritožniku in uporabnikih, so razlog za to zlasti zdravstveni pomisleki glede aspartama, zaradi katerih so nekateri uporabniki začeli uporabljati druga sladila, kot so kalijev acesulfam („ACE-K“), stevia ali sukraloza.

4.3   Uvoz iz LRK

Uvoz iz LRK

4.3.1   Obseg in tržni delež uvoza iz LRK

Obseg in tržni delež uvoza iz LRK

| (74) | Uvoz v Unijo in tržni delež kitajskega uvoza sta se gibala na naslednji način:

  Preglednica 2


  Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz LRK – indeks
   (6) | 100 | 96 | 93 | 95 | 88 |
| Tržni delež uvoza iz LRK – indeks | 100 | 105 | 98 | 105 | 100 |
| Vir: Podatki družbe CCM, ki jih je predložil proizvajalec Unije, in podatkovne zbirke kitajskega izvoza |

(74)

Uvoz v Unijo in tržni delež kitajskega uvoza sta se gibala na naslednji način:

Preglednica 2

Preglednica 2

Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež

Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež

2011

2012

2013

2014

OP

Obseg uvoza iz LRK – indeks
   (6)

indeks

6

100

100

96

96

93

93

95

95

88

88

Tržni delež uvoza iz LRK – indeks

indeks

100

100

105

105

98

98

105

105

100

100

Vir: Podatki družbe CCM, ki jih je predložil proizvajalec Unije, in podatkovne zbirke kitajskega izvoza

Vir:

| (75) | V obravnavanem obdobju se je obseg uvoza iz LRK znižal za 12 %; ta padec ustreza upadu celotne potrošnje Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi (73). Tržni delež kitajskega uvoza je v celotnem obravnavanem obdobju ostal stabilen in sicer okrog 50–70 % potrošnje Unije. |
| --- | --- |

(75)

V obravnavanem obdobju se je obseg uvoza iz LRK znižal za 12 %; ta padec ustreza upadu celotne potrošnje Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi (73). Tržni delež kitajskega uvoza je v celotnem obravnavanem obdobju ostal stabilen in sicer okrog 50–70 % potrošnje Unije.

4.3.2   Cene uvoza iz LRK

Cene uvoza iz LRK

| (76) | Povprečna cena uvoza iz LRK na tono se je gibala tako:

  Preglednica 3


  Cene CIF uvoza iz LRK (EUR/tono) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tehtano povprečje uvoznih cen | 10,6 | 11,2 | 10,0 | 9,1 | 9,4 |
| Indeks | 100 | 105 | 94 | 86 | 88 |
| Vir: Statistični podatki družbe CCM, ki jih je predložil proizvajalec Unije, tudi navzkrižno preverjeni s preverjenimi izpolnjenimi vprašalniki kitajskih proizvajalcev izvoznikov za obdobje preiskave |

(76)

Povprečna cena uvoza iz LRK na tono se je gibala tako:

Preglednica 3

Preglednica 3

Cene CIF uvoza iz LRK (EUR/tono)

Cene CIF uvoza iz LRK (EUR/tono)

2011

2012

2013

2014

OP

Tehtano povprečje uvoznih cen

10,6

11,2

10,0

9,1

9,4

Indeks

Indeks

100

100

105

105

94

94

86

86

88

88

Vir: Statistični podatki družbe CCM, ki jih je predložil proizvajalec Unije, tudi navzkrižno preverjeni s preverjenimi izpolnjenimi vprašalniki kitajskih proizvajalcev izvoznikov za obdobje preiskave

Vir:

| (77) | Povprečne cene uvoza iz LRK so se v obravnavanem obdobju znižale za 12 %. |
| --- | --- |

(77)

Povprečne cene uvoza iz LRK so se v obravnavanem obdobju znižale za 12 %.

4.3.3   Nelojalno nižanje prodajnih cen

Nelojalno nižanje prodajnih cen

| (78) | Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala:






  (a) | tehtane povprečne prodajne cene proizvajalca Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije za vrste izdelka, ki so jih v Unijo izvažali kitajski proizvajalci izvozniki, in prilagojenih na raven cene franko tovarna, ter |
| --- | --- | --- |

(78)

Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala:

(a)

tehtane povprečne prodajne cene proizvajalca Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije za vrste izdelka, ki so jih v Unijo izvažali kitajski proizvajalci izvozniki, in prilagojenih na raven cene franko tovarna, ter

| (b) | ustrezne tehtane povprečne cene za posamezno uvoženo vrsto izdelka sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, zaračunanih prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenih na podlagi CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) z ustreznimi prilagoditvami za carinske dajatve v višini 6,5 % in stroške po uvozu. |
| --- | --- |

(b)

ustrezne tehtane povprečne cene za posamezno uvoženo vrsto izdelka sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, zaračunanih prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenih na podlagi CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) z ustreznimi prilagoditvami za carinske dajatve v višini 6,5 % in stroške po uvozu.

| (79) | Za zagotovitev zadostnega ujemanja med vrstami izdelka, ki jih prodaja industrija Unije, in tistimi, ki jih prodajajo kitajski proizvajalci izvozniki, je bil obseg kontrolnih številk izdelka zmanjšan s parametroma velikosti in vrste embalaže. Preiskava je potrdila, da navedena parametra nista bistveno vplivala na ceno izdelka na tono. |
| --- | --- |

(79)

Za zagotovitev zadostnega ujemanja med vrstami izdelka, ki jih prodaja industrija Unije, in tistimi, ki jih prodajajo kitajski proizvajalci izvozniki, je bil obseg kontrolnih številk izdelka zmanjšan s parametroma velikosti in vrste embalaže. Preiskava je potrdila, da navedena parametra nista bistveno vplivala na ceno izdelka na tono.

| (80) | Tehtana povprečna cena industrije Unije za posamezno vrsto izdelka je bila primerjana z ustrezno tehtano povprečno ceno za posamezno uvoženo vrsto izdelka sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov proizvajalca Unije v obdobju preiskave. Komisija je ugotovila, da je povprečna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen znašala 21,1 %. |
| --- | --- |

(80)

Tehtana povprečna cena industrije Unije za posamezno vrsto izdelka je bila primerjana z ustrezno tehtano povprečno ceno za posamezno uvoženo vrsto izdelka sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov proizvajalca Unije v obdobju preiskave. Komisija je ugotovila, da je povprečna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen znašala 21,1 %.

4.4   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

4.4.1   Splošne opombe

Splošne opombe

| (81) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(81)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (82) | Zaradi spoštovanja zaupnih poslovnih podatkov je bilo treba informacije v zvezi z edinim proizvajalcem Unije predstaviti v indeksirani obliki. |
| --- | --- |

(82)

Zaradi spoštovanja zaupnih poslovnih podatkov je bilo treba informacije v zvezi z edinim proizvajalcem Unije predstaviti v indeksirani obliki.

4.4.2   Kazalniki škode

Kazalniki škode

4.4.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (83) | Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost (7) in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 4


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje – indeks | 100 | 83 | 76 | 65 | 58 |
| Proizvodna zmogljivost – indeks | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Izkoriščenost proizvodnje – indeks | 105
   (8) | 87 | 80 | 68 | 61 |
| Vir: Podatki industrije Unije |

(83)

Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost (7) in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

7

Preglednica 4

Preglednica 4

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2011

2012

2013

2014

OP

Obseg proizvodnje – indeks

indeks

100

100

83

83

76

76

65

65

58

58

Proizvodna zmogljivost – indeks

indeks

100

100

100

100

100

100

100

100

100

100

Izkoriščenost proizvodnje – indeks

indeks

105
   (8)

105

8

87

87

80

80

68

68

61

61

Vir: Podatki industrije Unije

Vir:

| (84) | Obseg proizvodnje industrije Unije je v celotnem obravnavanem obdobju nenehno in strmo padal, tako da se je zmanjšal za 42 %. Od leta 2013 je moral proizvajalec Unije za zmanjšanje stroškov uvesti dvomesečne ustavitve proizvodnih obratov vsako leto namesto standardnih 3-tedenskih zaustavitev zaradi vzdrževanja na vsakih 18 mesecev. |
| --- | --- |

(84)

Obseg proizvodnje industrije Unije je v celotnem obravnavanem obdobju nenehno in strmo padal, tako da se je zmanjšal za 42 %. Od leta 2013 je moral proizvajalec Unije za zmanjšanje stroškov uvesti dvomesečne ustavitve proizvodnih obratov vsako leto namesto standardnih 3-tedenskih zaustavitev zaradi vzdrževanja na vsakih 18 mesecev.

| (85) | Proizvodna zmogljivost industrije Unije je v obravnavanem obdobju ostala nespremenjena, zato se je izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala sorazmerno z obsegom proizvodnje. |
| --- | --- |

(85)

Proizvodna zmogljivost industrije Unije je v obravnavanem obdobju ostala nespremenjena, zato se je izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala sorazmerno z obsegom proizvodnje.

4.4.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

| (86) | Obseg prodaje industrije Unije nepovezanim strankam v Uniji in njen tržni delež sta se gibala, kot je prikazano v spodnji tabeli:

  Preglednica 5


  Obseg prodaje in tržni delež | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje na trgu Unije – indeks | 100 | 85 | 98 | 84 | 88 |
| Tržni delež | 100 | 93 | 103 | 93 | 100 |
| Vir: Podatki industrije Unije |

(86)

Obseg prodaje industrije Unije nepovezanim strankam v Uniji in njen tržni delež sta se gibala, kot je prikazano v spodnji tabeli:

Preglednica 5

Preglednica 5

Obseg prodaje in tržni delež

Obseg prodaje in tržni delež

2011

2012

2013

2014

OP

Obseg prodaje na trgu Unije – indeks

indeks

100

100

85

85

98

98

84

84

88

88

Tržni delež

100

93

103

93

100

Vir: Podatki industrije Unije

Vir:

| (87) | V obravnavanem obdobju se je obseg prodaje industrije Unije skupaj zmanjšal za 12 %. V istem obdobju se je potrošnja Unije zmanjšala za 12 %. Kot je razvidno iz statističnih podatkov, se je kitajski obseg prodaje zmanjšal za enak delež (glej uvodno izjavo (74)), kar pomeni, da so si kitajski proizvajalci in proizvajalec Unije enakomerno delili (vsak po 12 %) izgubo zaradi zmanjšanja potrošnje Unije. |
| --- | --- |

(87)

V obravnavanem obdobju se je obseg prodaje industrije Unije skupaj zmanjšal za 12 %. V istem obdobju se je potrošnja Unije zmanjšala za 12 %. Kot je razvidno iz statističnih podatkov, se je kitajski obseg prodaje zmanjšal za enak delež (glej uvodno izjavo (74)), kar pomeni, da so si kitajski proizvajalci in proizvajalec Unije enakomerno delili (vsak po 12 %) izgubo zaradi zmanjšanja potrošnje Unije.

| (88) | Zaradi tega je tudi tržni delež proizvajalca Unije v celotnem obravnavanem obdobju ostal stabilen in se gibal v razponu od 30 % do 50 %. |
| --- | --- |

(88)

Zaradi tega je tudi tržni delež proizvajalca Unije v celotnem obravnavanem obdobju ostal stabilen in se gibal v razponu od 30 % do 50 %.

4.4.2.3   Zaposlenost

| (89) | Zaposlenost, produktivnost in stroški dela so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 6


  Zaposlenost in produktivnost | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih – indeks | 100 | 102 | 98 | 94 | 93 |
| Produktivnost (v tonah na zaposlenega) – indeks | 100 | 81 | 77 | 69 | 63 |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega – indeks | 100 | 98 | 96 | 101 | 102 |
| Vir: Podatki industrije Unije |

(89)

Zaposlenost, produktivnost in stroški dela so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 6

Preglednica 6

Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

2011

2012

2013

2014

OP

Število zaposlenih – indeks

indeks

100

100

102

102

98

98

94

94

93

93

Produktivnost (v tonah na zaposlenega) – indeks

indeks

100

100

81

81

77

77

69

69

63

63

Povprečni stroški dela na zaposlenega – indeks

indeks

100

100

98

98

96

96

101

101

102

102

Vir: Podatki industrije Unije

Vir:

| (90) | Od leta 2011 do konca obdobja preiskave je industrija Unije zmanjšala število zaposlenih za 7 % in zaradi zelo velikega zmanjšanja proizvodnje, kot je opisano v uvodni izjavi (84), se je produktivnost zmanjšala za skupno 37 %. Industrija Unije je pojasnila, da je nadaljnje zmanjšanje števila zaposlenih težavno tako zaradi neprekinjenega proizvodnega procesa, kakor tudi zaradi ustreznih odpravnin. V vsakem primeru je industrija Unije uspela zmanjšati skupne stroške dela s prisilno zaustavitvijo proizvodnje, tako da so povprečni stroški dela na zaposlenega v obravnavanem obdobju ostali sorazmerno stabilni. |
| --- | --- |

(90)

Od leta 2011 do konca obdobja preiskave je industrija Unije zmanjšala število zaposlenih za 7 % in zaradi zelo velikega zmanjšanja proizvodnje, kot je opisano v uvodni izjavi (84), se je produktivnost zmanjšala za skupno 37 %. Industrija Unije je pojasnila, da je nadaljnje zmanjšanje števila zaposlenih težavno tako zaradi neprekinjenega proizvodnega procesa, kakor tudi zaradi ustreznih odpravnin. V vsakem primeru je industrija Unije uspela zmanjšati skupne stroške dela s prisilno zaustavitvijo proizvodnje, tako da so povprečni stroški dela na zaposlenega v obravnavanem obdobju ostali sorazmerno stabilni.

4.4.2.4   Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu

| (91) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (67), so bile vse stopnje dampinga znatne. Višina dejanskih stopenj dampinga glede na obseg in cene uvoza iz LRK je znatno vplivala na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(91)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (67), so bile vse stopnje dampinga znatne. Višina dejanskih stopenj dampinga glede na obseg in cene uvoza iz LRK je znatno vplivala na industrijo Unije.

| (92) | Protidampinške dajatve nikoli niso bile uvedene na aspartam s poreklom iz LRK. Protidampinške dajatve na aspartam s poreklom iz Japonske in ZDA so bile uvedene leta 1991 in so že davno potekle. Ocena učinkov preteklega dampinga zato v obravnavanem primeru ne pride v poštev. |
| --- | --- |

(92)

Protidampinške dajatve nikoli niso bile uvedene na aspartam s poreklom iz LRK. Protidampinške dajatve na aspartam s poreklom iz Japonske in ZDA so bile uvedene leta 1991 in so že davno potekle. Ocena učinkov preteklega dampinga zato v obravnavanem primeru ne pride v poštev.

4.4.2.5   Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

| (93) | Tehtane povprečne prodajne cene na enoto industrije Unije za nepovezane stranke v Uniji so se gibale na naslednji način:

  Preglednica 7


  Prodajne cene in stroški prodanega blaga industrije Unije | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena v Uniji – indeks | 100 | 97 | 90 | 90 | 93 |
| Stroški prodanega blaga na tono – indeks | 100 | 113 | 107 | 113 | 122 |
| Vir: Podatki industrije Unije |

(93)

Tehtane povprečne prodajne cene na enoto industrije Unije za nepovezane stranke v Uniji so se gibale na naslednji način:

Preglednica 7

Preglednica 7

Prodajne cene in stroški prodanega blaga industrije Unije

Prodajne cene in stroški prodanega blaga industrije Unije

2011

2012

2013

2014

OP

Povprečna prodajna cena v Uniji – indeks

indeks

100

100

97

97

90

90

90

90

93

93

Stroški prodanega blaga na tono – indeks

indeks

100

100

113

113

107

107

113

113

122

122

Vir: Podatki industrije Unije

Vir:

| (94) | Povprečna prodajna cena industrije Unije za podobni izdelek se je v obravnavanem obdobju znižala za 7 %. Gibanje cen surovin, kot je podrobno opisano v uvodni izjavi (110) deloma pojasni to znižanje cene, vendar, kot je dodatno pojasnjeno v oddelku 5 spodaj, to ni edina razlaga za njeno znižanje. |
| --- | --- |

(94)

Povprečna prodajna cena industrije Unije za podobni izdelek se je v obravnavanem obdobju znižala za 7 %. Gibanje cen surovin, kot je podrobno opisano v uvodni izjavi (110) deloma pojasni to znižanje cene, vendar, kot je dodatno pojasnjeno v oddelku 5 spodaj, to ni edina razlaga za njeno znižanje.

| (95) | Zaradi znatnega zmanjšanja obsega proizvodnje so se stroški na enoto prodanega blaga v obravnavanem obdobju povečali za 22 %. |
| --- | --- |

(95)

Zaradi znatnega zmanjšanja obsega proizvodnje so se stroški na enoto prodanega blaga v obravnavanem obdobju povečali za 22 %.

4.4.2.6   Donosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (96) | Preglednica 8 spodaj prikazuje gibanje donosnosti, denarnega toka, naložb in donosnosti naložb industrije Unije v obravnavanem obdobju:

  Preglednica 8


  Donosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Donosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji – indeks | 100 | 7 | – 11 | – 47 | – 83 |
| Denarni tok – indeks | 100 | – 81 | – 17 | – 19 | 73 |
| Naložbe – indeks | 100 | 101 | 140 | 79 | 79 |
| Donosnost naložb – indeks | – 100 | – 575 | – 1 862 | – 1 801 | – 1 513 |
| Vir: Podatki industrije Unije |

(96)

Preglednica 8 spodaj prikazuje gibanje donosnosti, denarnega toka, naložb in donosnosti naložb industrije Unije v obravnavanem obdobju:

Preglednica 8

Preglednica 8

Donosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

Donosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2011

2012

2013

2014

OP

Donosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji – indeks

indeks

100

100

7

7

– 11

– 11

– 47

– 47

– 83

– 83

Denarni tok – indeks

indeks

100

100

– 81

– 81

– 17

– 17

– 19

– 19

73

73

Naložbe – indeks

indeks

100

100

101

101

140

140

79

79

79

79

Donosnost naložb – indeks

indeks

– 100

– 100

– 575

– 575

– 1 862

– 1 862

– 1 801

– 1 801

– 1 513

– 1 513

Vir: Podatki industrije Unije

Vir:

| (97) | Komisija je donosnost industrije Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Kot je razvidno iz zgornje preglednice, je donosnost industrije Unije v obravnavanem obdobju strmo padla. Velike spremembe v denarnem toku so tesno povezane s spremembami zalog. Zaradi težkega finančnega položaja industrije Unije so se v obravnavanem obdobju znatno zmanjšale tudi naložbe in njihova donosnost. |
| --- | --- |

(97)

Komisija je donosnost industrije Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Kot je razvidno iz zgornje preglednice, je donosnost industrije Unije v obravnavanem obdobju strmo padla. Velike spremembe v denarnem toku so tesno povezane s spremembami zalog. Zaradi težkega finančnega položaja industrije Unije so se v obravnavanem obdobju znatno zmanjšale tudi naložbe in njihova donosnost.

| (98) | Industrija Unije je v skladu s francoskimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli (9) v proračunskem letu 2012 (10) opravila rezervacijo za bistveno oslabitev. Ta oslabitev je temeljila na tržnih napovedih in je zajemala več kot znaten znesek. Za namene te preiskave pa je bilo odločeno, da se te izjemne rezervacije ne upošteva, in sicer v izogib izkrivljanju trendov. |
| --- | --- |

(98)

Industrija Unije je v skladu s francoskimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli (9) v proračunskem letu 2012 (10) opravila rezervacijo za bistveno oslabitev. Ta oslabitev je temeljila na tržnih napovedih in je zajemala več kot znaten znesek. Za namene te preiskave pa je bilo odločeno, da se te izjemne rezervacije ne upošteva, in sicer v izogib izkrivljanju trendov.

9

10

4.4.2.7   Zaloge

| (99) | Zaloge industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 9


  Zaloge | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge – indeks | 100 | 104 | 104 | 77 | 97 |
| Končne zaloge kot delež proizvodnje – indeks | 100 | 125 | 138 | 119 | 166 |
| Vir: Podatki industrije Unije |

(99)

Zaloge industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 9

Preglednica 9

Zaloge

Zaloge

2011

2012

2013

2014

OP

Končne zaloge – indeks

indeks

100

100

104

104

104

104

77

77

97

97

Končne zaloge kot delež proizvodnje – indeks

indeks

100

100

125

125

138

138

119

119

166

166

Vir: Podatki industrije Unije

Vir:

| (100) | Čeprav se je v obravnavanem obdobju obseg končnih zalog zmanjšal zaradi daljših zaustavitev proizvodnih obratov, da bi zmanjšali stroške, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (84), se je raven zalog, izražena kot delež proizvodnje, v primerjavi s proizvodnjo znatno povečala. |
| --- | --- |

(100)

Čeprav se je v obravnavanem obdobju obseg končnih zalog zmanjšal zaradi daljših zaustavitev proizvodnih obratov, da bi zmanjšali stroške, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (84), se je raven zalog, izražena kot delež proizvodnje, v primerjavi s proizvodnjo znatno povečala.

4.4.3   Sklep o škodi

Sklep o škodi

| (101) | Preiskava je pokazala, da so se v obravnavanem obdobju poslabšali skoraj vsi gospodarski kazalniki razen tržnega deleža, ki je ostal stabilen. |
| --- | --- |

(101)

Preiskava je pokazala, da so se v obravnavanem obdobju poslabšali skoraj vsi gospodarski kazalniki razen tržnega deleža, ki je ostal stabilen.

| (102) | Močni negativni trendi so bili opaženi pri naslednjih gospodarskih kazalnikih: obseg proizvodnje, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje in prodajne cene na trgu Unije, denarni tok, naložbe, zaposlenost in produktivnost. Zaradi združenega učinka zmanjšanja proizvodnje, ki je vodilo v povečanje stroškov na enoto prodanega blaga, in znižanja prodajnih cen se je donosnost industrije Unije v obravnavanem obdobju močno zmanjšala. Vsi ti trendi jasno kažejo na škodljive razmere. |
| --- | --- |

(102)

Močni negativni trendi so bili opaženi pri naslednjih gospodarskih kazalnikih: obseg proizvodnje, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje in prodajne cene na trgu Unije, denarni tok, naložbe, zaposlenost in produktivnost. Zaradi združenega učinka zmanjšanja proizvodnje, ki je vodilo v povečanje stroškov na enoto prodanega blaga, in znižanja prodajnih cen se je donosnost industrije Unije v obravnavanem obdobju močno zmanjšala. Vsi ti trendi jasno kažejo na škodljive razmere.

| (103) | Zainteresirana stran je trdila, da sta farmacevtska in živilska industrija ločena trga in da industriji Unije ne grozi škoda glede njene prodaje farmacevtski industriji, ter da bi bilo zato treba preiskavo omejiti na aspartam, ki se uporablja za sektor hrane in pijače. Ta zainteresirana stran je trdila tudi, da z industrijo Unije ne konkurira na farmacevtskem trgu, zato slednja ne sme zahtevati odškodnine za njeno prodajo farmacevtski industriji. |
| --- | --- |

(103)

Zainteresirana stran je trdila, da sta farmacevtska in živilska industrija ločena trga in da industriji Unije ne grozi škoda glede njene prodaje farmacevtski industriji, ter da bi bilo zato treba preiskavo omejiti na aspartam, ki se uporablja za sektor hrane in pijače. Ta zainteresirana stran je trdila tudi, da z industrijo Unije ne konkurira na farmacevtskem trgu, zato slednja ne sme zahtevati odškodnine za njeno prodajo farmacevtski industriji.

| (104) | V odgovor na to trditev je treba poudariti, da je preiskava pokazala, da so kitajski izvozniki sposobni proizvajati vse vrste zadevnega izdelka, vključno s tistimi vrstami, ki so namenjene strankam v farmaciji. Vendar je uporaba aspartama v farmacevtskem sektorju za zdaj zelo omejena in kitajski izvozniki (še) niso mogli vstopiti na ta trg. Pomembno je poudariti, da bi bila brez donosnejše prodaje farmacevtskemu sektorju škoda industriji Unije še bolj izrazita. |
| --- | --- |

(104)

V odgovor na to trditev je treba poudariti, da je preiskava pokazala, da so kitajski izvozniki sposobni proizvajati vse vrste zadevnega izdelka, vključno s tistimi vrstami, ki so namenjene strankam v farmaciji. Vendar je uporaba aspartama v farmacevtskem sektorju za zdaj zelo omejena in kitajski izvozniki (še) niso mogli vstopiti na ta trg. Pomembno je poudariti, da bi bila brez donosnejše prodaje farmacevtskemu sektorju škoda industriji Unije še bolj izrazita.

| (105) | Najpomembneje je, da je preiskava potrdila, da imata aspartam, ki se prodaja na živilskem, in aspartam, ki se prodaja na farmacevtskem trgu, enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti ter se zato štejeta za en izdelek. Zato izključitev aspartama, namenjenega farmacevtskemu sektorju, ni utemeljena. Razlike v ceni, predvsem zaradi strožjih postopkov certificiranja in nadzora ter zaradi strožjih zahtev v zvezi s proizvodnjo, se upoštevajo pri kontrolni številki izdelka, ki razlikuje med aspartamom, namenjenim farmacevtski oziroma živilski industriji. To razlikovanje omogoča, da se pri izračunu dampinga in škode med seboj primerjajo in upoštevajo zgolj enake vrste izdelka. Na podlagi navedenega je bilo treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(105)

Najpomembneje je, da je preiskava potrdila, da imata aspartam, ki se prodaja na živilskem, in aspartam, ki se prodaja na farmacevtskem trgu, enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti ter se zato štejeta za en izdelek. Zato izključitev aspartama, namenjenega farmacevtskemu sektorju, ni utemeljena. Razlike v ceni, predvsem zaradi strožjih postopkov certificiranja in nadzora ter zaradi strožjih zahtev v zvezi s proizvodnjo, se upoštevajo pri kontrolni številki izdelka, ki razlikuje med aspartamom, namenjenim farmacevtski oziroma živilski industriji. To razlikovanje omogoča, da se pri izračunu dampinga in škode med seboj primerjajo in upoštevajo zgolj enake vrste izdelka. Na podlagi navedenega je bilo treba to trditev zavrniti.

| (106) | Komisija je na podlagi vsega navedenega sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(106)

Komisija je na podlagi vsega navedenega sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

5.   VZROČNA ZVEZA

VZROČNA ZVEZA

| (107) | Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je Komisija proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije. Komisija je zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne dampinški uvoz iz zadevne države, ni pripisala temu dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(107)

Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je Komisija proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije. Komisija je zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne dampinški uvoz iz zadevne države, ni pripisala temu dampinškemu uvozu.

5.1   Učinki dampinškega uvoza

Učinki dampinškega uvoza

| (108) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (67), so bile vse stopnje dampinga, ugotovljene v obdobju preiskave, znatne. Stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen za isto obdobje je bila prav tako zelo visoka in je znašala 21,1 %, kot je navedeno v uvodni izjavi (80). |
| --- | --- |

(108)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (67), so bile vse stopnje dampinga, ugotovljene v obdobju preiskave, znatne. Stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen za isto obdobje je bila prav tako zelo visoka in je znašala 21,1 %, kot je navedeno v uvodni izjavi (80).

| (109) | Poleg tega je preiskava pokazala, da so bile kitajske cene nižje od cen industrije Unije že v letu 2011 in se v obravnavanem obdobju še nadalje zmanjšale za 12 %. Glede na cenovni pritisk, ki ga povzročajo kitajski proizvajalci izvozniki, je industrija Unije morala znižati svoje cene in od leta 2013 dalje, zlasti v obdobju preiskave, ni več mogla prodajati po cenah, ki bi ji omogočale kritje celotnih stroškov. |
| --- | --- |

(109)

Poleg tega je preiskava pokazala, da so bile kitajske cene nižje od cen industrije Unije že v letu 2011 in se v obravnavanem obdobju še nadalje zmanjšale za 12 %. Glede na cenovni pritisk, ki ga povzročajo kitajski proizvajalci izvozniki, je industrija Unije morala znižati svoje cene in od leta 2013 dalje, zlasti v obdobju preiskave, ni več mogla prodajati po cenah, ki bi ji omogočale kritje celotnih stroškov.

| (110) | Da bi dodatno proučila določanje cen kitajskih proizvajalcev izvoznikov, je bilo v preiskavi ocenjeno gibanje cen glavnih surovin. Aspartam se pridobiva z mešanjem dveh aminokislin (L-asparaginske kisline in L-fenilalanina) v bolj ali manj enakih količinah. Stroški za ti dve aminokislini pomenijo približno 25 % celotnih stroškov proizvodnje. Ceni teh dveh surovin sta se v obravnavanem obdobju spremenili za približno + 3,5 % oziroma – 27 %. To pomeni, da bi gibanje cen surovin lahko pojasnilo največ 3-odstotno zmanjšanje proizvodnih stroškov ali cen aspartama, medtem ko se je prodajna cena kitajskega uvoza znižala za 12 %. To potrjuje trditve industrije Unije, da so kitajski proizvajalci izvozniki na trgu Unije cene določali precej agresivno. |
| --- | --- |

(110)

Da bi dodatno proučila določanje cen kitajskih proizvajalcev izvoznikov, je bilo v preiskavi ocenjeno gibanje cen glavnih surovin. Aspartam se pridobiva z mešanjem dveh aminokislin (L-asparaginske kisline in L-fenilalanina) v bolj ali manj enakih količinah. Stroški za ti dve aminokislini pomenijo približno 25 % celotnih stroškov proizvodnje. Ceni teh dveh surovin sta se v obravnavanem obdobju spremenili za približno + 3,5 % oziroma – 27 %. To pomeni, da bi gibanje cen surovin lahko pojasnilo največ 3-odstotno zmanjšanje proizvodnih stroškov ali cen aspartama, medtem ko se je prodajna cena kitajskega uvoza znižala za 12 %. To potrjuje trditve industrije Unije, da so kitajski proizvajalci izvozniki na trgu Unije cene določali precej agresivno.

| (111) | Preiskava je pokazala tudi, da so kitajski izdelki močno prisotni na trgu Unije. Čeprav se obseg njihove prodaje v obravnavanem obdobju ni povečal, temveč je sledil padajočemu trendu potrošnje, je njihov tržni delež ostal stabilen in je bil v celotnem obravnavanem obdobju znatno višji od deleža industrije Unije. |
| --- | --- |

(111)

Preiskava je pokazala tudi, da so kitajski izdelki močno prisotni na trgu Unije. Čeprav se obseg njihove prodaje v obravnavanem obdobju ni povečal, temveč je sledil padajočemu trendu potrošnje, je njihov tržni delež ostal stabilen in je bil v celotnem obravnavanem obdobju znatno višji od deleža industrije Unije.

| (112) | Zaradi prisotnosti velikih količin poceni dampinškega uvoza industrija Unije ni mogla povečati in niti ne ohraniti svojih cen tako, da bi pokrila celotne stroške proizvodnje. Industrija Unije je bila tako, da bi obdržala stranke in proizvodnjo, v obravnavanem obdobju prisiljena dodatno znižati svoje cene za 7 %, tako da je od leta 2013 dalje ustvarjala izgubo. To znižanje cen, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah od (108) do (110), je bilo večje, kot bi bilo mogoče pojasniti z gibanjem cen surovin. |
| --- | --- |

(112)

Zaradi prisotnosti velikih količin poceni dampinškega uvoza industrija Unije ni mogla povečati in niti ne ohraniti svojih cen tako, da bi pokrila celotne stroške proizvodnje. Industrija Unije je bila tako, da bi obdržala stranke in proizvodnjo, v obravnavanem obdobju prisiljena dodatno znižati svoje cene za 7 %, tako da je od leta 2013 dalje ustvarjala izgubo. To znižanje cen, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah od (108) do (110), je bilo večje, kot bi bilo mogoče pojasniti z gibanjem cen surovin.

| (113) | Glede na navedeno Komisija meni, da je dampinški uvoz povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(113)

Glede na navedeno Komisija meni, da je dampinški uvoz povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

5.2   Učinki drugih dejavnikov

Učinki drugih dejavnikov

5.2.1   Izvoz industrije Unije

Izvoz industrije Unije

| (114) | Obseg in povprečna cena izvoza industrije Unije nepovezanim strankam sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Preglednica 10


  Izvoz industrije Unije | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg izvoza

  indeks | 100 | 70 | 47 | 36 | 34 |
| Povprečna cena –

  indeks | 100 | 97 | 90 | 90 | 93 |
| Vir: Podatki industrije Unije |

(114)

Obseg in povprečna cena izvoza industrije Unije nepovezanim strankam sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Preglednica 10

Preglednica 10

Izvoz industrije Unije

Izvoz industrije Unije

2011

2012

2013

2014

OP

Obseg izvoza

indeks

indeks

100

100

70

70

47

47

36

36

34

34

Povprečna cena –

indeks

indeks

100

100

97

97

90

90

90

90

93

93

Vir: Podatki industrije Unije

Vir:

| (115) | Obseg izvoza industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zelo zmanjšal, in sicer za 66 %, za 7 % pa so se znižale tudi povprečne cene. Preiskava je pokazala, da je to imelo negativen učinek na obseg proizvodnje (uvodna izjava (84)) in s tem na stroške prodanega blaga (uvodna izjava (94)). Zato se šteje, da so slabi rezultati na izvoznih trgih tudi prispevali k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(115)

Obseg izvoza industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zelo zmanjšal, in sicer za 66 %, za 7 % pa so se znižale tudi povprečne cene. Preiskava je pokazala, da je to imelo negativen učinek na obseg proizvodnje (uvodna izjava (84)) in s tem na stroške prodanega blaga (uvodna izjava (94)). Zato se šteje, da so slabi rezultati na izvoznih trgih tudi prispevali k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (116) | Vendar zmanjšanje obsega izvoza in izvoznih cen ni moglo zadovoljivo pojasniti ravni in intenzivnosti celotne škode, ki jo je utrpela industrija Unije. Poudariti je treba, da je bila industrija Unije kljub čedalje slabši stroškovni strukturi prisiljena k nadaljnjemu nižanju svojih cen na trgu Unije zaradi nenehnega močnega cenovnega pritiska kitajskih proizvajalcev izvoznikov na trg Unije, kot je razloženo v poglavju 5.1. |
| --- | --- |

(116)

Vendar zmanjšanje obsega izvoza in izvoznih cen ni moglo zadovoljivo pojasniti ravni in intenzivnosti celotne škode, ki jo je utrpela industrija Unije. Poudariti je treba, da je bila industrija Unije kljub čedalje slabši stroškovni strukturi prisiljena k nadaljnjemu nižanju svojih cen na trgu Unije zaradi nenehnega močnega cenovnega pritiska kitajskih proizvajalcev izvoznikov na trg Unije, kot je razloženo v poglavju 5.1.

| (117) | Preiskava je tudi razkrila, da je bil v obdobju preiskave delež proizvodnje, ki je bil izvožen, znatno manjši od deleža proizvodnje, prodanega na trgu Unije. |
| --- | --- |

(117)

Preiskava je tudi razkrila, da je bil v obdobju preiskave delež proizvodnje, ki je bil izvožen, znatno manjši od deleža proizvodnje, prodanega na trgu Unije.

| (118) | Na podlagi tega se šteje, da zmanjšanje obsega izvoza in izvoznih cen industrije Unije v obravnavanem obdobju ni prekinilo vzročne zveze med dampinškim uvozom iz Kitajske in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(118)

Na podlagi tega se šteje, da zmanjšanje obsega izvoza in izvoznih cen industrije Unije v obravnavanem obdobju ni prekinilo vzročne zveze med dampinškim uvozom iz Kitajske in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

5.2.2   Uvoz iz drugih držav

Uvoz iz drugih držav

| (119) | Kot je bilo že omenjeno v uvodni izjavi (70), se aspartam trenutno proizvaja le na Japonskem, v Južni Koreji, LRK in Uniji. V ZDA je sicer bil proizvodni obrat, ki pa je prenehal delovati leta 2014. Po razpoložljivih informacijah tudi Južna Koreja zmanjšuje obseg proizvodnje. Kar je še bolj pomembno, razpoložljive informacije kažejo (11), da proizvajalci, ki niso iz LRK, v Unijo v celotnem obravnavanem obdobju bodisi niso uvozili ničesar, ali pa je bilo njihovega uvoza zanemarljivo malo. |
| --- | --- |

(119)

Kot je bilo že omenjeno v uvodni izjavi (70), se aspartam trenutno proizvaja le na Japonskem, v Južni Koreji, LRK in Uniji. V ZDA je sicer bil proizvodni obrat, ki pa je prenehal delovati leta 2014. Po razpoložljivih informacijah tudi Južna Koreja zmanjšuje obseg proizvodnje. Kar je še bolj pomembno, razpoložljive informacije kažejo (11), da proizvajalci, ki niso iz LRK, v Unijo v celotnem obravnavanem obdobju bodisi niso uvozili ničesar, ali pa je bilo njihovega uvoza zanemarljivo malo.

11

| (120) | Na podlagi tega se sklene, da uvoz iz tretjih držav ni vplival na škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in zato ni mogel prekiniti vzročne zveze med kitajskim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(120)

Na podlagi tega se sklene, da uvoz iz tretjih držav ni vplival na škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in zato ni mogel prekiniti vzročne zveze med kitajskim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

5.2.3   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (121) | V obravnavanem obdobju se je potrošnja Unije zmanjšala za 12 %. Kot je prikazano v preglednicah 2 in 5 zgoraj, sta tržna deleža kitajskih proizvajalcev izvoznikov in industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju ostala nespremenjena, saj sta si obe strani enakomerno delili (vsaka po 12 %) zmanjšanje obsega prodaje. |
| --- | --- |

(121)

V obravnavanem obdobju se je potrošnja Unije zmanjšala za 12 %. Kot je prikazano v preglednicah 2 in 5 zgoraj, sta tržna deleža kitajskih proizvajalcev izvoznikov in industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju ostala nespremenjena, saj sta si obe strani enakomerno delili (vsaka po 12 %) zmanjšanje obsega prodaje.

| (122) | V vsakem primeru se zdi, da zmanjšanje potrošnje Unije ni bilo tako znatno kot zmanjšanje proizvodnje in tako ne zadostuje za pojasnitev obsega škode, ki jo je utrpel proizvajalec Unije. Opozoriti je treba, da so se v obdobju preiskave prodajne cene znižale za 7 %, zmanjšanje obsega proizvodnje pa so privedle do višjih stroškov in do zelo negativne donosnosti. Zato se šteje, da je zmanjšanje potrošnje Unije negativno vplivalo na industrijo Unije, vendar ni prekinilo vzročne zveze med dampinškim uvozom iz Kitajske in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(122)

V vsakem primeru se zdi, da zmanjšanje potrošnje Unije ni bilo tako znatno kot zmanjšanje proizvodnje in tako ne zadostuje za pojasnitev obsega škode, ki jo je utrpel proizvajalec Unije. Opozoriti je treba, da so se v obdobju preiskave prodajne cene znižale za 7 %, zmanjšanje obsega proizvodnje pa so privedle do višjih stroškov in do zelo negativne donosnosti. Zato se šteje, da je zmanjšanje potrošnje Unije negativno vplivalo na industrijo Unije, vendar ni prekinilo vzročne zveze med dampinškim uvozom iz Kitajske in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

5.2.4   Drugi dejavniki, na katere so se sklicevale zainteresirane strani

Drugi dejavniki, na katere so se sklicevale zainteresirane strani

| (123) | Ena od zainteresiranih strani je trdila, da proizvajalec Unije prodaja izdelek z blagovno znamko, medtem ko kitajski proizvajalci prodajajo izdelek brez blagovne znamke. Po navedbah te strani so izdelki z blagovno znamko bolj opazni in jim zato bolj škodijo medijske kampanje, ki opozarjajo na morebitne zdravstvene pomisleke, kar naj bi bil razlog za upad prodaje industrije Unije. |
| --- | --- |

(123)

Ena od zainteresiranih strani je trdila, da proizvajalec Unije prodaja izdelek z blagovno znamko, medtem ko kitajski proizvajalci prodajajo izdelek brez blagovne znamke. Po navedbah te strani so izdelki z blagovno znamko bolj opazni in jim zato bolj škodijo medijske kampanje, ki opozarjajo na morebitne zdravstvene pomisleke, kar naj bi bil razlog za upad prodaje industrije Unije.

| (124) | Ta trditev je zelo špekulativna in je ne podpira noben utemeljeni dokaz. Aspartam se prodaja velikim družbam, ki v glavnem delujejo v živilskem sektorju in sektorju pijač, ne pa kot izdelek z blagovno znamko za končne uporabnike. Preiskava je potrdila, da imata aspartam, ki ga prodaja industrija Unije, in aspartam iz kitajskega uvoza popolnoma enake fizikalne in kemične lastnosti ter da po koncu postopka certificiranja uporabniki ne razlikujejo med tema viroma. Zato je treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(124)

Ta trditev je zelo špekulativna in je ne podpira noben utemeljeni dokaz. Aspartam se prodaja velikim družbam, ki v glavnem delujejo v živilskem sektorju in sektorju pijač, ne pa kot izdelek z blagovno znamko za končne uporabnike. Preiskava je potrdila, da imata aspartam, ki ga prodaja industrija Unije, in aspartam iz kitajskega uvoza popolnoma enake fizikalne in kemične lastnosti ter da po koncu postopka certificiranja uporabniki ne razlikujejo med tema viroma. Zato je treba to trditev zavrniti.

| (125) | Ta zainteresirana stran je trdila tudi, da stroške industrije Unije izkrivlja nabava ene od surovin od povezane družbe. Vendar je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je povezana družba surovino prodajala po enakih cenah industriji Unije in drugim tretjim nepovezanim stranem, in sicer po običajnih tržnih pogojih. Zato trditev, da so stroški industrije Unije izkrivljeni, ni podprta z ugotovitvami preiskave. |
| --- | --- |

(125)

Ta zainteresirana stran je trdila tudi, da stroške industrije Unije izkrivlja nabava ene od surovin od povezane družbe. Vendar je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je povezana družba surovino prodajala po enakih cenah industriji Unije in drugim tretjim nepovezanim stranem, in sicer po običajnih tržnih pogojih. Zato trditev, da so stroški industrije Unije izkrivljeni, ni podprta z ugotovitvami preiskave.

| (126) | Druga zainteresirana stran je izpodbijala obstoj vzročne zveze z argumentom, da poslabšanje položaja industrije Unije ni sovpadalo s povečanjem obsega dampinškega uvoza iz LRK. |
| --- | --- |

(126)

Druga zainteresirana stran je izpodbijala obstoj vzročne zveze z argumentom, da poslabšanje položaja industrije Unije ni sovpadalo s povečanjem obsega dampinškega uvoza iz LRK.

| (127) | Kakor je podrobno pojasnjeno v uvodnih izjavah od (108) do (113), je bila škoda povzročena zaradi kombiniranega učinka znatnega tržnega deleža kitajskega uvoza ter njegovih nizkih in padajočih cen. Ta trditev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(127)

Kakor je podrobno pojasnjeno v uvodnih izjavah od (108) do (113), je bila škoda povzročena zaradi kombiniranega učinka znatnega tržnega deleža kitajskega uvoza ter njegovih nizkih in padajočih cen. Ta trditev se zato zavrne.

5.2.5   Sklep o vzročni zvezi

Sklep o vzročni zvezi

| (128) | Preiskava je pokazala, da je stalen cenovni pritisk kitajskega uvoza skupaj z njegovo močno prisotnostjo na trgu Unije povzročil znatno škodo industriji Unije. Že tako nižje cene kitajskega uvoza so se v obravnavanem obdobju znižale za nadaljnjih 12 % in to znižanje cen je le v manjši meri mogoče razložiti z gibanjem cen surovin. |
| --- | --- |

(128)

Preiskava je pokazala, da je stalen cenovni pritisk kitajskega uvoza skupaj z njegovo močno prisotnostjo na trgu Unije povzročil znatno škodo industriji Unije. Že tako nižje cene kitajskega uvoza so se v obravnavanem obdobju znižale za nadaljnjih 12 % in to znižanje cen je le v manjši meri mogoče razložiti z gibanjem cen surovin.

| (129) | Škoda v tej preiskavi je jasna in zadeva večino kazalnikov, kot je opisano zgoraj v poglavju 4. Stalen in agresiven cenovni pritisk, ki ga je izvajala LRK, je industrijo Unije prisilil v znižanje cen pod raven celotnih stroškov proizvodnje, zaradi česar je zlasti v obdobju preiskave utrpela znatne izgube. |
| --- | --- |

(129)

Škoda v tej preiskavi je jasna in zadeva večino kazalnikov, kot je opisano zgoraj v poglavju 4. Stalen in agresiven cenovni pritisk, ki ga je izvajala LRK, je industrijo Unije prisilil v znižanje cen pod raven celotnih stroškov proizvodnje, zaradi česar je zlasti v obdobju preiskave utrpela znatne izgube.

| (130) | Komisija je pazljivo proučila učinke vseh znanih dejavnikov, ki bi lahko negativno vplivali na položaj industrije Unije, in sklenila, da bodisi niso povzročili nobene škode (izvoz v tretje države, prodaja z blagovno znamko in brez nje, nabava surovin pri povezani strani), ali pa je bil njihov učinek omejen in zato ni mogel prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije (zmanjšanje potrošnje Unije in izvozne uspešnosti industrije Unije). |
| --- | --- |

(130)

Komisija je pazljivo proučila učinke vseh znanih dejavnikov, ki bi lahko negativno vplivali na položaj industrije Unije, in sklenila, da bodisi niso povzročili nobene škode (izvoz v tretje države, prodaja z blagovno znamko in brez nje, nabava surovin pri povezani strani), ali pa je bil njihov učinek omejen in zato ni mogel prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije (zmanjšanje potrošnje Unije in izvozne uspešnosti industrije Unije).

| (131) | Zato se sklene, da je dampinški uvoz iz Kitajske povzročil znatno škodo industriji Unije in da noben drug dejavnik ni prekinil te vzročne zveze med kitajskim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(131)

Zato se sklene, da je dampinški uvoz iz Kitajske povzročil znatno škodo industriji Unije in da noben drug dejavnik ni prekinil te vzročne zveze med kitajskim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

6.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (132) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi lahko kljub ugotovljenemu škodljivemu dampingu jasno sklenila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. |
| --- | --- |

(132)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi lahko kljub ugotovljenemu škodljivemu dampingu jasno sklenila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.

6.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (133) | Preiskava je pokazala, da je industrija Unije zaradi dampinškega uvoza iz LRK utrpela znatno škodo. Skoraj vsi kazalniki škode so v obravnavanem obdobju pokazali negativno gibanje, zlasti to velja za obseg proizvodnje, obseg prodaje, prodajne cene in zaposlenost. Negativen trend je bil ugotovljen tudi za kazalnike, povezane s finančno uspešnostjo, kot so donosnost, denarni tok in donosnost naložb. |
| --- | --- |

(133)

Preiskava je pokazala, da je industrija Unije zaradi dampinškega uvoza iz LRK utrpela znatno škodo. Skoraj vsi kazalniki škode so v obravnavanem obdobju pokazali negativno gibanje, zlasti to velja za obseg proizvodnje, obseg prodaje, prodajne cene in zaposlenost. Negativen trend je bil ugotovljen tudi za kazalnike, povezane s finančno uspešnostjo, kot so donosnost, denarni tok in donosnost naložb.

| (134) | Po uvedbi ukrepov se pričakuje, da bo industrija Unije lahko povečala proizvodnjo in obseg prodaje na trgu, na katerem vlada učinkovita konkurenca. Cene kitajskih izvoznikov bi se morale zvišati, industrija Unije pa bo delno razbremenjena trenutnega močnega cenovnega pritiska, ki ga izvajajo na trg Unije. |
| --- | --- |

(134)

Po uvedbi ukrepov se pričakuje, da bo industrija Unije lahko povečala proizvodnjo in obseg prodaje na trgu, na katerem vlada učinkovita konkurenca. Cene kitajskih izvoznikov bi se morale zvišati, industrija Unije pa bo delno razbremenjena trenutnega močnega cenovnega pritiska, ki ga izvajajo na trg Unije.

| (135) | Brez ukrepov bi se položaj industrije Unije zelo verjetno še bolj poslabšal. Zelo verjetno se bo krčenje obsega prodaje in tržnega deleža nadaljevalo zaradi znatnega cenovnega pritiska nizkocenovnega dampinškega uvoza. To bo industrijo Unije prisililo v nadaljnje znižanje cen in srednjeročno v popolno ustavitev proizvodnje aspartama, kar bi povzročilo izgubo delovnih mest v Uniji. |
| --- | --- |

(135)

Brez ukrepov bi se položaj industrije Unije zelo verjetno še bolj poslabšal. Zelo verjetno se bo krčenje obsega prodaje in tržnega deleža nadaljevalo zaradi znatnega cenovnega pritiska nizkocenovnega dampinškega uvoza. To bo industrijo Unije prisililo v nadaljnje znižanje cen in srednjeročno v popolno ustavitev proizvodnje aspartama, kar bi povzročilo izgubo delovnih mest v Uniji.

| (136) | Zato je Komisija v tej fazi sklenila, da bi bila uvedba protidampinških dajatev v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(136)

Zato je Komisija v tej fazi sklenila, da bi bila uvedba protidampinških dajatev v interesu industrije Unije.

6.2   Interes nepovezanih uvoznikov in distributerjev

Interes nepovezanih uvoznikov in distributerjev

| (137) | Dva distributerja, ki kupujeta aspartam samo od industrije Unije, sta sodelovala v preiskavi in izrazila podporo ukrepom, saj sta v celoti odvisna od proizvodnje in prodaje industrije Unije. |
| --- | --- |

(137)

Dva distributerja, ki kupujeta aspartam samo od industrije Unije, sta sodelovala v preiskavi in izrazila podporo ukrepom, saj sta v celoti odvisna od proizvodnje in prodaje industrije Unije.

| (138) | Nihče od znanih uvoznikov ni sodeloval v tej preiskavi s predložitvijo izpolnjenega vprašalnika ali kakršnih koli vlog v pisni obliki. Na splošno imajo glede na tržne informacije, pridobljene od industrije Unije iz nedavne preiskave v zvezi s podobnim izdelkom (12), uvozniki precej širok nabor proizvodov in je aspartam le eden od njih. Glede na to, da ti ukrepi ne bi prepovedali uvoza aspartama iz LRK, ampak le ponovno vzpostavili pošteno konkurenco na trgu Unije, se v vsakem primeru šteje, da ukrepi uvoznikom ne bi preprečili nadaljnjega trgovanja z zadevnim izdelkom na trgu Unije. |
| --- | --- |

(138)

Nihče od znanih uvoznikov ni sodeloval v tej preiskavi s predložitvijo izpolnjenega vprašalnika ali kakršnih koli vlog v pisni obliki. Na splošno imajo glede na tržne informacije, pridobljene od industrije Unije iz nedavne preiskave v zvezi s podobnim izdelkom (12), uvozniki precej širok nabor proizvodov in je aspartam le eden od njih. Glede na to, da ti ukrepi ne bi prepovedali uvoza aspartama iz LRK, ampak le ponovno vzpostavili pošteno konkurenco na trgu Unije, se v vsakem primeru šteje, da ukrepi uvoznikom ne bi preprečili nadaljnjega trgovanja z zadevnim izdelkom na trgu Unije.

12

| (139) | Na podlagi razpoložljivih informacij se zato šteje, da uvedba ukrepov ne bi bila v nasprotju z interesi distributerjev in uvoznikov na trgu Unije. |
| --- | --- |

(139)

Na podlagi razpoložljivih informacij se zato šteje, da uvedba ukrepov ne bi bila v nasprotju z interesi distributerjev in uvoznikov na trgu Unije.

6.3   Interes uporabnikov

Interes uporabnikov

| (140) | Komisija je na začetku preiskave vzpostavila stik z vsemi znanimi uporabniki aspartama. Pet uporabnikov je sodelovalo v preiskavi in predložilo izpolnjene vprašalnike. Ti uporabniki predstavljajo 5,4 % potrošnje Unije. Trije od teh uporabnikov so aspartam kupovali izključno od industrije Unije in navedli, da so bodisi neopredeljeni bodisi naklonjeni uvedbi ukrepov. |
| --- | --- |

(140)

Komisija je na začetku preiskave vzpostavila stik z vsemi znanimi uporabniki aspartama. Pet uporabnikov je sodelovalo v preiskavi in predložilo izpolnjene vprašalnike. Ti uporabniki predstavljajo 5,4 % potrošnje Unije. Trije od teh uporabnikov so aspartam kupovali izključno od industrije Unije in navedli, da so bodisi neopredeljeni bodisi naklonjeni uvedbi ukrepov.

| (141) | Dva uporabnika, ki sta aspartam kupovala iz LRK, sta skupaj kupila manj kot 10 % kitajskega uvoza v obdobju preiskave. Ob preverjanju njunih podatkov je bilo ugotovljeno, da je delež aspartama v njunih stroških proizvodnje manjši od 3 % in da sta bili v obdobju preiskave obe družbi dobičkonosni. Vpliv ukrepov na njune skupne stroške bi lahko znašal največ 1,5 %. |
| --- | --- |

(141)

Dva uporabnika, ki sta aspartam kupovala iz LRK, sta skupaj kupila manj kot 10 % kitajskega uvoza v obdobju preiskave. Ob preverjanju njunih podatkov je bilo ugotovljeno, da je delež aspartama v njunih stroških proizvodnje manjši od 3 % in da sta bili v obdobju preiskave obe družbi dobičkonosni. Vpliv ukrepov na njune skupne stroške bi lahko znašal največ 1,5 %.

| (142) | Na podlagi teh informacij je bilo ugotovljeno, da uvedba protidampinških dajatev ne bi bistveno povečala njunih skupnih stroškov proizvodnje in da imata v vsakem primeru nekaj manevrskega prostora za absorpcijo teh dodatnih stroškov. |
| --- | --- |

(142)

Na podlagi teh informacij je bilo ugotovljeno, da uvedba protidampinških dajatev ne bi bistveno povečala njunih skupnih stroškov proizvodnje in da imata v vsakem primeru nekaj manevrskega prostora za absorpcijo teh dodatnih stroškov.

| (143) | Eden od uporabnikov je poudaril pomen uporabe dveh virov dobave, tj. možnost, da aspartam kupujeta iz drugih virov. Namen protidampinških ukrepov ni, da se uvoznikom aspartama s poreklom iz Kitajske prepreči dostop do trga Unije, ampak da se ponovno vzpostavi učinkovita konkurenca med različnimi dobavitelji in trgovci, ki so prisotni na tem trgu. Kot je navedeno v uvodni izjavi (135), bi neuvedba ukrepov verjetno povzročila izginotje industrije Unije in bi tako nadalje zmanjšala že tako majhno število proizvajalcev aspartama po vsem svetu, zaradi česar bi bilo še težje zagotavljati dobavo aspartama iz dveh virov. Zato je Komisija sklenila, da ukrepi ne bi ogrozili potrebe uporabnikov po dobavi iz dveh virov. |
| --- | --- |

(143)

Eden od uporabnikov je poudaril pomen uporabe dveh virov dobave, tj. možnost, da aspartam kupujeta iz drugih virov. Namen protidampinških ukrepov ni, da se uvoznikom aspartama s poreklom iz Kitajske prepreči dostop do trga Unije, ampak da se ponovno vzpostavi učinkovita konkurenca med različnimi dobavitelji in trgovci, ki so prisotni na tem trgu. Kot je navedeno v uvodni izjavi (135), bi neuvedba ukrepov verjetno povzročila izginotje industrije Unije in bi tako nadalje zmanjšala že tako majhno število proizvajalcev aspartama po vsem svetu, zaradi česar bi bilo še težje zagotavljati dobavo aspartama iz dveh virov. Zato je Komisija sklenila, da ukrepi ne bi ogrozili potrebe uporabnikov po dobavi iz dveh virov.

6.4   Sklep o interesu Unije

Sklep o interesu Unije

| (144) | Uvedba protidampinških ukrepov naj bi industriji Unije omogočila, da ostane na trgu in nato izboljša svoj položaj. Obstaja veliko tveganje, da se bi v primeru neuvedbe ukrepov industrija Unije srednjeročno morala umakniti iz poslovnega segmenta aspartama, kar bi neizogibno pomenilo izgubo delovnih mest. Ugotovljen ni bil noben utemeljen razlog proti uvedbi ukrepov z vidika uvoznikov ali uporabnikov. |
| --- | --- |

(144)

Uvedba protidampinških ukrepov naj bi industriji Unije omogočila, da ostane na trgu in nato izboljša svoj položaj. Obstaja veliko tveganje, da se bi v primeru neuvedbe ukrepov industrija Unije srednjeročno morala umakniti iz poslovnega segmenta aspartama, kar bi neizogibno pomenilo izgubo delovnih mest. Ugotovljen ni bil noben utemeljen razlog proti uvedbi ukrepov z vidika uvoznikov ali uporabnikov.

| (145) | Na podlagi zgoraj navedenega je Komisija sklenila, da so ukrepi za uvoz aspartama s poreklom iz LRK v splošnem interesu Unije in da ne obstaja noben utemeljen razlog proti njihovi uvedbi. |
| --- | --- |

(145)

Na podlagi zgoraj navedenega je Komisija sklenila, da so ukrepi za uvoz aspartama s poreklom iz LRK v splošnem interesu Unije in da ne obstaja noben utemeljen razlog proti njihovi uvedbi.

7.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (146) | Glede na sklepe Komisije o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(146)

Glede na sklepe Komisije o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.

7.1   Stopnja odprave škode (stopnja škode)

Stopnja odprave škode (stopnja škode)

| (147) | Pri določitvi stopnje odprave škode je Komisija najprej določila višino dajatve, ki bi bila potrebna za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(147)

Pri določitvi stopnje odprave škode je Komisija najprej določila višino dajatve, ki bi bila potrebna za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (148) | Škoda bi bila odpravljena, če bi industrija Unije lahko krila svoje proizvodne stroške in ustvarila dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga taka industrija v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka na trgu Unije lahko razumno ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(148)

Škoda bi bila odpravljena, če bi industrija Unije lahko krila svoje proizvodne stroške in ustvarila dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga taka industrija v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka na trgu Unije lahko razumno ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza.

| (149) | Iz tega razloga in ker ni bilo druge razumne možnosti, je Komisija uporabila povprečje stopenj dobička, ustvarjenih v letih 2011 in 2012, torej v prvih dveh letih obravnavanega obdobja (v razponu od 5 % do 10 %). Ta pristop je uporabila, ker je bil dobiček iz prodaje v Uniji v letu 2011 ustvarjen ob visoki izkoriščenosti zmogljivosti, ki je pomenila razmeroma nizke stroške proizvodnje na enoto. Leta 2012 se je položaj poslabšal zaradi izgube prodaje in proizvodnje, kar je povzročilo večje stroške proizvodnje na enoto, to pa je negativno vplivalo na dobičkonosnost. Šteje se, da je povprečje stopenj dobička, zabeleženih v letih 2011 in 2012, v skladu z dobičkom, ki ga je mogoče ustvariti v normalnih tržnih pogojih in ob učinkoviti konkurenci industrije Unije. |
| --- | --- |

(149)

Iz tega razloga in ker ni bilo druge razumne možnosti, je Komisija uporabila povprečje stopenj dobička, ustvarjenih v letih 2011 in 2012, torej v prvih dveh letih obravnavanega obdobja (v razponu od 5 % do 10 %). Ta pristop je uporabila, ker je bil dobiček iz prodaje v Uniji v letu 2011 ustvarjen ob visoki izkoriščenosti zmogljivosti, ki je pomenila razmeroma nizke stroške proizvodnje na enoto. Leta 2012 se je položaj poslabšal zaradi izgube prodaje in proizvodnje, kar je povzročilo večje stroške proizvodnje na enoto, to pa je negativno vplivalo na dobičkonosnost. Šteje se, da je povprečje stopenj dobička, zabeleženih v letih 2011 in 2012, v skladu z dobičkom, ki ga je mogoče ustvariti v normalnih tržnih pogojih in ob učinkoviti konkurenci industrije Unije.

| (150) | Na podlagi tega je Komisija za industrijo Unije izračunala neškodljivo ceno podobnega izdelka za vsako kontrolno številko proizvoda tako, da je dejansko izgubo v obdobju preiskave zamenjala s prej navedeno ciljno stopnjo dobička. |
| --- | --- |

(150)

Na podlagi tega je Komisija za industrijo Unije izračunala neškodljivo ceno podobnega izdelka za vsako kontrolno številko proizvoda tako, da je dejansko izgubo v obdobju preiskave zamenjala s prej navedeno ciljno stopnjo dobička.

| (151) | Komisija je nato določila stopnjo odprave škode na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno vzorčenega sodelujočega proizvajalca izvoznika iz LRK, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen, in tehtanimi povprečnimi neškodljivimi cenami podobnega izdelka, ki ga je proizvajalec Unije prodajal na trgu Unije v obdobju preiskave, za vsako PCN posebej. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtanih povprečnih uvoznih vrednosti CIF. Povprečna stopnja škode na proizvajalca izvoznika je bila dobljena tako, da se je vsota razlik, ugotovljenih na ravni PCN, izrazila kot odstotek njihove celotne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(151)

Komisija je nato določila stopnjo odprave škode na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno vzorčenega sodelujočega proizvajalca izvoznika iz LRK, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen, in tehtanimi povprečnimi neškodljivimi cenami podobnega izdelka, ki ga je proizvajalec Unije prodajal na trgu Unije v obdobju preiskave, za vsako PCN posebej. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtanih povprečnih uvoznih vrednosti CIF. Povprečna stopnja škode na proizvajalca izvoznika je bila dobljena tako, da se je vsota razlik, ugotovljenih na ravni PCN, izrazila kot odstotek njihove celotne vrednosti CIF.

| (152) | Stopnja odprave škode za „druge sodelujoče družbe“ in za „vse druge družbe“ je opredeljena na enak način kot dampinška stopnja za te družbe (glej uvodne izjave od (63) do (67)). |
| --- | --- |

(152)

Stopnja odprave škode za „druge sodelujoče družbe“ in za „vse druge družbe“ je opredeljena na enak način kot dampinška stopnja za te družbe (glej uvodne izjave od (63) do (67)).

7.2   Začasni ukrepi

Začasni ukrepi

| (153) | Za uvoz aspartama s poreklom iz LRK bi bilo treba uvesti začasne protidampinške ukrepe v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 7(2) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje škode in stopnje dampinga. Višino dajatev bi bilo treba določiti na ravni nižje od teh dveh stopenj. |
| --- | --- |

(153)

Za uvoz aspartama s poreklom iz LRK bi bilo treba uvesti začasne protidampinške ukrepe v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 7(2) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje škode in stopnje dampinga. Višino dajatev bi bilo treba določiti na ravni nižje od teh dveh stopenj.

| (154) | Na podlagi navedenega bi morale biti začasne protidampinške stopnje dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, naslednje:








  Družba | Stopnja dampinga | Stopnja škode | Začasna protidampinška dajatev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd | 284,23 % | 55,40 % | 55,4 % |
| Skupina Sinosweet | 275,91 % | 59,40 % | 59,4 % |
| Skupina Niutang | 219,17 % | 59,13 % | 59,1 % |
| Vse druge sodelujoče družbe | 262,93 % | 58,86 % | 58,8 % |
| Vse druge družbe | 284,23 % | 59,40 % | 59,4 % |

(154)

Na podlagi navedenega bi morale biti začasne protidampinške stopnje dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, naslednje:

Družba

Stopnja dampinga

Stopnja škode

Začasna protidampinška dajatev

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

284,23 %

55,40 %

55,4 %

Skupina Sinosweet

275,91 %

59,40 %

59,4 %

Skupina Niutang

219,17 %

59,13 %

59,1 %

Vse druge sodelujoče družbe

262,93 %

58,86 %

58,8 %

Vse druge družbe

284,23 %

59,40 %

59,4 %

| (155) | Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato so izražale stanje, v katerem so bile te družbe med to preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo izključno na uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države, ki so ga proizvedli navedeni pravni subjekti. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zanje se ne smejo uporabljati nobene individualne stopnje protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(155)

Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato so izražale stanje, v katerem so bile te družbe med to preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo izključno na uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države, ki so ga proizvedli navedeni pravni subjekti. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zanje se ne smejo uporabljati nobene individualne stopnje protidampinške dajatve.

| (156) | Družba lahko zaprosi za uporabo teh individualnih stopenj protidampinških dajatev, če naknadno spremeni ime svojega subjekta. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (13). Zahtevek mora vsebovati vse relevantne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno upravičenost do uživanja koristi stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o spremembi imena. |
| --- | --- |

(156)

Družba lahko zaprosi za uporabo teh individualnih stopenj protidampinških dajatev, če naknadno spremeni ime svojega subjekta. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (13). Zahtevek mora vsebovati vse relevantne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno upravičenost do uživanja koristi stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o spremembi imena.

13

Uradnem listu Evropske unije

| (157) | Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinških dajatev, bi bilo treba protidampinško dajatev za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, temveč tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo. |
| --- | --- |

(157)

Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinških dajatev, bi bilo treba protidampinško dajatev za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, temveč tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo.

8.   KONČNE DOLOČBE

KONČNE DOLOČBE

| (158) | V interesu dobrega javnega upravljanja lahko zainteresirane strani v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(158)

V interesu dobrega javnega upravljanja lahko zainteresirane strani v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

| (159) | Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasnih dajatev so začasne in jih bo morda treba v zaključni fazi preiskave spremeniti – |
| --- | --- |

(159)

Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasnih dajatev so začasne in jih bo morda treba v zaključni fazi preiskave spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Začasna protidampinška dajatev se uvede na uvoz aspartama (N-L-α-aspartil-L-phenilalanin-1-metil ester, 3-amino-N-(α-karbometoksi-fenetil)-sukcinaminska kislina-N-metil ester), CAS RN 22839-47-0, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2924 29 98 (oznaka TARIC 2924299805).

2.   Stopnje začasne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so:

| Družba | Začasne protidampinške dajatve | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd | 55,4 % | C067 |
| Skupina Sinosweet: | Sinosweet Co., Ltd., Yixing city, Jiangsu Province, LRK, |

Družba

Začasne protidampinške dajatve

Dodatna oznaka TARIC

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

55,4 %

C067

Skupina Sinosweet:

Sinosweet Co., Ltd., Yixing city, Jiangsu Province, LRK,

| | in Hansweet Co., Ltd., Yixing city, Jiangsu Province, LRK. |
| --- | --- |

in Hansweet Co., Ltd., Yixing city, Jiangsu Province, LRK.

59,4 %

C068

Skupina Niutang:

| | Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd., Nantong city, LRK, |
| --- | --- |

Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd., Nantong city, LRK,

| | in Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd., Niutang town, Changzhou city, Jiangsu Province, LRK. |
| --- | --- |

in Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd., Niutang town, Changzhou city, Jiangsu Province, LRK.

59,1 %

C069

Nevzorčene sodelujoče družbe:

Shaoxing Marina Biotechnology Co., Ltd., Shaoxing, Zhejiang Province, LRK

58,8 %

C070

Changzhou Guanghui Biotechnology Co., Ltd., Chunjiang Town, Changzhou city, Jiangsu Province, LRK

58,8 %

C071

Vitasweet Jiangsu Co., Ltd., Liyang City, Changzhou City, Jiangsu Province, LRK.

58,8 %

C072

Vse druge družbe:

59,4 %

C999

3.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo relevantne veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

1.   V 25 koledarskih dneh od začetka veljavnosti te uredbe lahko zainteresirane strani:

| (a) | zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba; |
| --- | --- |

(a)

zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba;

| (b) | Komisiji predložijo svoje pisne pripombe ter |
| --- | --- |

(b)

Komisiji predložijo svoje pisne pripombe ter

| (c) | zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(c)

zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

2.   V 25 koledarskih dneh od začetka veljavnosti te uredbe lahko strani iz člena 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 predložijo pripombe o uporabi začasnih ukrepov.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. februarja 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  Obvestilo o začetku protidampinškega postopka za uvoz aspartama s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ter aspartama s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki ga vsebujejo nekateri pripravki in/ali mešanice (UL C 177, 30.5.2015, str. 6).

2

(3)  Glej sodbo Splošnega sodišča v zadevi T-443/11, Gold East Paper (Jiangsu) in Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co. Ltd proti Svetu Evropske unije z dne 11. septembra 2014.

3

(4)  Pritožba ter izpolnjeni vprašalniki proizvajalca Unije, uporabnikov in proizvajalca iz primerljive države.

4

(5)  
  CCM Information Science & Technology Co., Ltd, je raziskovalna družba, ki ponuja informacije o trgu, poizvedbe, raziskovanje podatkov in storitve svetovanja. Družba zagotavlja podatkovne zbirke, poročila o trgih, poročila o trgovanju, biltene, analize uvoza in izvoza ter poročila o spremljanju cen. Storitve ponuja kmetijski, kemijski, živilski, farmacevtski, tiskarski in embalažni industriji ter sektorju energetike www.cnchemicals.com.

5

CCM Information Science & Technology Co., Ltd,

(6)  Zagotavljanje absolutnih vrednosti skupaj z navedbo tržnega deleža kitajskega uvoza bi razkrilo podatke o prodaji edinega proizvajalca Unije.

6

(7)  Proizvodna zmogljivost je bila ugotovljena na podlagi neprekinjene proizvodnje (7/7 in 24/24) z 21-dnevno ustavitvijo zaradi vzdrževanja na vsakih 18 mesecev.

7

(8)  Izjemna, 105-odstotna stopnja izkoriščenosti zmogljivosti v letu 2011 je rezultat dejstva, da zaradi velikega obsega prodaje v navedenem koledarskem letu proizvodnja sploh ni bila zaustavljena (Unija in izvoz skupaj).

8

(9)  Splošno sprejeta računovodska načela.

9

(10)  Industrija Unije svoje knjige vodi po proračunskih letih. Proračunsko leto 2012 pomeni obdobje od aprila 2012 do marca 2013.

10

(11)  Pritožba ter izpolnjeni vprašalniki proizvajalca Unije, uporabnikov in proizvajalca iz primerljive države.

11

(12)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1963 z dne 30. oktobra 2015 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz kalijevega acesulfama s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 287, 31.10.2015, str. 52).

12

(13)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170/Wetstraat 170, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

13

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/25

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/263

z dne 25. februarja 2016

o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede imena kategorije živil 12.3 Kisi

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aditivih za živila (1) in zlasti člena 10(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 so določeni seznam Unije aditivov za živila, odobrenih za uporabo v živilih, in pogoji njihove uporabe. |
| --- | --- |

(1)

V Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 so določeni seznam Unije aditivov za živila, odobrenih za uporabo v živilih, in pogoji njihove uporabe.

| (2) | Navedeni seznam se lahko na pobudo Komisije ali na podlagi zahtevka posodobi v skladu s skupnim postopkom iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 1331/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| --- | --- |

(2)

Navedeni seznam se lahko na pobudo Komisije ali na podlagi zahtevka posodobi v skladu s skupnim postopkom iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 1331/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| (3) | Seznam Unije aditivov za živila je bil določen na podlagi aditivov za živila, dovoljenih za uporabo v živilih, v skladu z direktivami Evropskega parlamenta in Sveta 94/35/ES (3), 94/36/ES (4) in 95/2/ES (5) ter po pregledu njihove skladnosti s členi 6, 7 in 8 Uredbe (ES) št. 1333/2008. Seznam Unije vključuje aditive za živila na podlagi kategorij živil, katerim se lahko dodajo. |
| --- | --- |

(3)

Seznam Unije aditivov za živila je bil določen na podlagi aditivov za živila, dovoljenih za uporabo v živilih, v skladu z direktivami Evropskega parlamenta in Sveta 94/35/ES (3), 94/36/ES (4) in 95/2/ES (5) ter po pregledu njihove skladnosti s členi 6, 7 in 8 Uredbe (ES) št. 1333/2008. Seznam Unije vključuje aditive za živila na podlagi kategorij živil, katerim se lahko dodajo.

| (4) | V delu D seznama Unije kategorija živil 12 zajema soli, začimbe, juhe, omake, solate in beljakovinske izdelke ter vključuje podkategorijo 12.3 – Kisi. Del E seznama Unije določa naslednje aditive za živila za kategorijo živil 12.3: aditivi iz skupine I, karameli (E 150a–d) in žveplov dioksid – sulfiti (E 220–228) samo v fermentiranem kisu. |
| --- | --- |

(4)

V delu D seznama Unije kategorija živil 12 zajema soli, začimbe, juhe, omake, solate in beljakovinske izdelke ter vključuje podkategorijo 12.3 – Kisi. Del E seznama Unije določa naslednje aditive za živila za kategorijo živil 12.3: aditivi iz skupine I, karameli (E 150a–d) in žveplov dioksid – sulfiti (E 220–228) samo v fermentiranem kisu.

| (5) | Ocetna kislina, ki se uporablja tudi kot aditiv za živila E 260, bi se razredčena z vodo (4–30 vol. %) lahko uporabljala kot živilo ali sestavina živila na enak način kot kisi kmetijskega izvora. |
| --- | --- |

(5)

Ocetna kislina, ki se uporablja tudi kot aditiv za živila E 260, bi se razredčena z vodo (4–30 vol. %) lahko uporabljala kot živilo ali sestavina živila na enak način kot kisi kmetijskega izvora.

| (6) | V nekaterih državah članicah se lahko samo kisi, pridobljeni s fermentacijo kmetijskih proizvodov, imenujejo „kisi“. V drugih državah članicah pa se tako proizvodi, pridobljeni z redčenjem ocetne kisline z vodo, kot kisi, pridobljeni s fermentacijo kmetijskih proizvodov, tržijo pod imenom „kis“. |
| --- | --- |

(6)

V nekaterih državah članicah se lahko samo kisi, pridobljeni s fermentacijo kmetijskih proizvodov, imenujejo „kisi“. V drugih državah članicah pa se tako proizvodi, pridobljeni z redčenjem ocetne kisline z vodo, kot kisi, pridobljeni s fermentacijo kmetijskih proizvodov, tržijo pod imenom „kis“.

| (7) | Po razpravah z državami članicami v delovni skupini vladnih strokovnjakov o aditivih se je izkazalo, da sta tehnološki potrebi po aditivih za živila v obliki razredčene ocetne kisline in v obliki kisov kmetijskega izvora enakovredni. Zato je primerno spremeniti ime kategorije živil 12.3 „Kisi“ tako, da izrecno vsebuje razredčeno ocetno kislino (razredčena z vodo na 4–30 vol. %), primerno za prehrano ljudi, da se zagotovita preglednost in pravna varnost glede uporabe aditivov za živila v navedenem živilu. |
| --- | --- |

(7)

Po razpravah z državami članicami v delovni skupini vladnih strokovnjakov o aditivih se je izkazalo, da sta tehnološki potrebi po aditivih za živila v obliki razredčene ocetne kisline in v obliki kisov kmetijskega izvora enakovredni. Zato je primerno spremeniti ime kategorije živil 12.3 „Kisi“ tako, da izrecno vsebuje razredčeno ocetno kislino (razredčena z vodo na 4–30 vol. %), primerno za prehrano ljudi, da se zagotovita preglednost in pravna varnost glede uporabe aditivov za živila v navedenem živilu.

| (8) | Celovita podatkovna baza Evropske agencije za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) o porabi živil (6) zagotavlja informacije o porabi živil po celi Evropski uniji. Statistike vključujejo informacije o porabi kisov kmetijskega izvora kot živil, ki jih Agencija upošteva pri izvajanju ocene izpostavljenosti. Ker se razredčena ocetna kislina uporablja na enak način kot kisi kmetijskega izvora, se ne pričakuje, da bi imela predlagana sprememba v zvezi z imenom kategorije živil 12.3 vpliv na izpostavljenost aditivom, odobrenim za uporabo v navedeni kategoriji živil. |
| --- | --- |

(8)

Celovita podatkovna baza Evropske agencije za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) o porabi živil (6) zagotavlja informacije o porabi živil po celi Evropski uniji. Statistike vključujejo informacije o porabi kisov kmetijskega izvora kot živil, ki jih Agencija upošteva pri izvajanju ocene izpostavljenosti. Ker se razredčena ocetna kislina uporablja na enak način kot kisi kmetijskega izvora, se ne pričakuje, da bi imela predlagana sprememba v zvezi z imenom kategorije živil 12.3 vpliv na izpostavljenost aditivom, odobrenim za uporabo v navedeni kategoriji živil.

| (9) | V skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 1331/2008 mora Komisija za posodobitev seznama Unije aditivov za živila iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 zaprositi Agencijo za mnenje, razen če zadevna posodobitev ne bo imela učinka na zdravje ljudi. Ker gre pri vključitvi razredčene ocetne kisline v kategorijo živil 12.3 v delih E in D seznama Unije aditivov za živila za posodobitev navedenega seznama, ki ne bo imela učinka na zdravje ljudi, Komisiji Agencije ni treba zaprositi za mnenje. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 1331/2008 mora Komisija za posodobitev seznama Unije aditivov za živila iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 zaprositi Agencijo za mnenje, razen če zadevna posodobitev ne bo imela učinka na zdravje ljudi. Ker gre pri vključitvi razredčene ocetne kisline v kategorijo živil 12.3 v delih E in D seznama Unije aditivov za živila za posodobitev navedenega seznama, ki ne bo imela učinka na zdravje ljudi, Komisiji Agencije ni treba zaprositi za mnenje.

| (10) | Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. februarja 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 354, 31.12.2008, str. 16.

1

(2)  Uredba (ES) št. 1331/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o vzpostavitvi skupnega postopka odobritve za aditive za živila, encime za živila in arome za živila (UL L 354, 31.12.2008, str. 1).

2

(3)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 94/35/ES z dne 30. junija 1994 o sladilih za uporabo v živilih (UL L 237, 10.9.1994, str. 3).

3

(4)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 94/36/ES z dne 30. junija 1994 o barvilih za uporabo v živilih (UL L 237, 10.9.1994, str. 13).

4

(5)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/2/ES z dne 20. februarja 1995 o dodatkih v živilih razen barvil in sladil (UL L 61, 18.3.1995, str. 1).

5

(6)  http://www.efsa.europa.eu/en/datexfoodcdb/datexfooddb.htm

6

---

PRILOGA

V delih D in E Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 se vnos za kategorijo živil 12.3 nadomesti z naslednjim:

| „12.3 | Kisi in razredčena ocetna kislina (razredčena z vodo na 4–30 vol. %)“. |
| --- | --- |

„12.3

Kisi in razredčena ocetna kislina (razredčena z vodo na 4–30 vol. %)“.

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/27

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/264

z dne 25. februarja 2016

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. februarja 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 94,1 |
| SN | 174,1 |
| TN | 107,9 |
| TR | 110,0 |
| ZZ | 144,5 |
| 0707 00 05 | MA | 83,5 |
| TR | 171,2 |
| ZZ | 127,4 |
| 0709 91 00 | TN | 173,6 |
| ZZ | 173,6 |
| 0709 93 10 | MA | 41,8 |
| TR | 158,0 |
| ZZ | 99,9 |
| 0805 10 20 | EG | 47,1 |
| IL | 64,8 |
| MA | 50,6 |
| TN | 56,6 |
| TR | 63,7 |
| ZZ | 56,6 |
| 0805 20 10 | IL | 121,3 |
| MA | 89,3 |
| TR | 84,6 |
| ZZ | 98,4 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 137,8 |
| JM | 161,2 |
| MA | 109,3 |
| TR | 71,8 |
| US | 130,0 |
| ZZ | 122,0 |
| 0805 50 10 | EG | 90,7 |
| MA | 85,9 |
| TR | 88,1 |
| ZZ | 88,2 |
| 0808 10 80 | CL | 93,2 |
| US | 123,9 |
| ZZ | 108,6 |
| 0808 30 90 | CL | 221,4 |
| CN | 63,3 |
| TR | 156,1 |
| ZA | 91,4 |
| ZZ | 133,1 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

236,2

MA

94,1

SN

174,1

TN

107,9

TR

110,0

ZZ

144,5

0707 00 05

MA

83,5

TR

171,2

ZZ

127,4

0709 91 00

TN

173,6

ZZ

173,6

0709 93 10

MA

41,8

TR

158,0

ZZ

99,9

0805 10 20

EG

47,1

IL

64,8

MA

50,6

TN

56,6

TR

63,7

ZZ

56,6

0805 20 10

IL

121,3

MA

89,3

TR

84,6

ZZ

98,4

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

137,8

JM

161,2

MA

109,3

TR

71,8

US

130,0

ZZ

122,0

0805 50 10

EG

90,7

MA

85,9

TR

88,1

ZZ

88,2

0808 10 80

CL

93,2

US

123,9

ZZ

108,6

0808 30 90

CL

221,4

CN

63,3

TR

156,1

ZA

91,4

ZZ

133,1

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/30 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/30

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/265

z dne 25. februarja 2016

o odobritvi motornega generatorja MELCO kot inovativne tehnologije za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih vozil v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nove osebne avtomobile kot del celostnega pristopa Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih tovornih vozil (1), in zlasti člena 12(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Dobavitelj Mitsubishi Electric Corporation (v nadaljnjem besedilu: MELCO), ki ga v Uniji zastopa Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V. (v nadaljnjem besedilu: vložnik), je 27. maja 2015 vložil vlogo za odobritev svoje druge inovativne tehnologije: motornega generatorja MELCO. Popolnost vloge je bila ocenjena v skladu s členom 4 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 725/2011 (2). Ugotovljeno je bilo, da je vloga popolna in obdobje, ki ga ima Komisija na voljo za njeno oceno, se je v skladu s členom 10(2) navedene uredbe začelo 28. maja 2015. |
| --- | --- |

(1)

Dobavitelj Mitsubishi Electric Corporation (v nadaljnjem besedilu: MELCO), ki ga v Uniji zastopa Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V. (v nadaljnjem besedilu: vložnik), je 27. maja 2015 vložil vlogo za odobritev svoje druge inovativne tehnologije: motornega generatorja MELCO. Popolnost vloge je bila ocenjena v skladu s členom 4 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 725/2011 (2). Ugotovljeno je bilo, da je vloga popolna in obdobje, ki ga ima Komisija na voljo za njeno oceno, se je v skladu s členom 10(2) navedene uredbe začelo 28. maja 2015.

| (2) | Vloga je bila ocenjena v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 443/2009, Izvedbeno uredbo (EU) št. 725/2011 in tehničnimi smernicami za pripravo vlog za odobritev inovativnih tehnologij v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 (3) (v nadaljnjem besedilu: tehnične smernice). Informacije iz vloge dokazujejo, da so pogoji in merila iz člena 12 Uredbe (ES) št. 443/2009 ter členov 2 in 4 Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011 izpolnjeni. |
| --- | --- |

(2)

Vloga je bila ocenjena v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 443/2009, Izvedbeno uredbo (EU) št. 725/2011 in tehničnimi smernicami za pripravo vlog za odobritev inovativnih tehnologij v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 (3) (v nadaljnjem besedilu: tehnične smernice). Informacije iz vloge dokazujejo, da so pogoji in merila iz člena 12 Uredbe (ES) št. 443/2009 ter členov 2 in 4 Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011 izpolnjeni.

| (3) | Motorni generator MELCO ima generatorsko funkcijo podobno navadnemu alternatorju. V primerjavi z osnovnim alternatorjem zmanjšuje izgubo v bakru statorja z uporabo statorja z zelo visokim faktorjem polnjenja, izdelanim s postopkom navijanja žice z zelo veliko gostoto, in uporabo dvosmerne hladilne konstrukcije. Prav tako zmanjšuje izgubo v železu statorja z uporabo tankega in visokokakovostnega elektromagnetnega jedra statorja iz jekla. Nazadnje zmanjšuje izgubo usmernika z uporabo novega kovinskooksidnega polprevodniškega modula. |
| --- | --- |

(3)

Motorni generator MELCO ima generatorsko funkcijo podobno navadnemu alternatorju. V primerjavi z osnovnim alternatorjem zmanjšuje izgubo v bakru statorja z uporabo statorja z zelo visokim faktorjem polnjenja, izdelanim s postopkom navijanja žice z zelo veliko gostoto, in uporabo dvosmerne hladilne konstrukcije. Prav tako zmanjšuje izgubo v železu statorja z uporabo tankega in visokokakovostnega elektromagnetnega jedra statorja iz jekla. Nazadnje zmanjšuje izgubo usmernika z uporabo novega kovinskooksidnega polprevodniškega modula.

| (4) | Vložnik je dokazal, da je bil motorni generator vrste, opisane v vlogi, vgrajen v 3 % ali manj vseh novih osebnih vozil, registriranih v referenčnem letu 2009 v skladu s členom 2(2)(a) Izvedbene Uredbe (EU) št. 725/2011. |
| --- | --- |

(4)

Vložnik je dokazal, da je bil motorni generator vrste, opisane v vlogi, vgrajen v 3 % ali manj vseh novih osebnih vozil, registriranih v referenčnem letu 2009 v skladu s členom 2(2)(a) Izvedbene Uredbe (EU) št. 725/2011.

| (5) | Za določitev prihranka emisij CO2, ki ga bo omogočila inovativna tehnologija, ko bo vgrajena v vozilo, je treba opredeliti osnovno tehnologijo, s katero bi bilo treba primerjati učinkovitost inovativne tehnologije, kot je določeno v členih 5 in 8 Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011. Po poenostavljenem pristopu, ki ga je izbral vložnik in je opisan v tehničnih smernicah, je za osnovno tehnologijo primerno šteti 12-voltni alternator s 67-odstotno učinkovitostjo, kot je določil vložnik. |
| --- | --- |

(5)

Za določitev prihranka emisij CO2, ki ga bo omogočila inovativna tehnologija, ko bo vgrajena v vozilo, je treba opredeliti osnovno tehnologijo, s katero bi bilo treba primerjati učinkovitost inovativne tehnologije, kot je določeno v členih 5 in 8 Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011. Po poenostavljenem pristopu, ki ga je izbral vložnik in je opisan v tehničnih smernicah, je za osnovno tehnologijo primerno šteti 12-voltni alternator s 67-odstotno učinkovitostjo, kot je določil vložnik.

| (6) | Vložnik je zagotovil metodologijo za preskušanje in izračun zmanjšanja emisij CO2, ki vključuje formule, skladne s formulami iz tehničnih smernic za poenostavljeni pristop glede učinkovitih alternatorjev. Da bi natančno opredelili statistično značilnost bi formula morala upoštevati tudi potrebo po oceni mase motornega generatorja v primerjavi z maso osnovnega alternatorja (tj. 7 kg). Zaradi zagotovitve, da se uporabljajo isti utežni faktorji in vrtilne frekvence, bi moral proizvajalec za certificiranje prihrankov priskrbeti dokaze, da so razponi hitrosti motornega generatorja MELCO skladni z razponi, ki se uporabljajo za alternatorje. Taka metodologija preskušanja bo zagotovila preverljive, ponovljive in primerljive rezultate ter realni prikaz koristi inovativne tehnologije v zvezi z emisijami CO2 s pomembnimi statističnimi značilnostmi v skladu s členom 6 Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011. |
| --- | --- |

(6)

Vložnik je zagotovil metodologijo za preskušanje in izračun zmanjšanja emisij CO2, ki vključuje formule, skladne s formulami iz tehničnih smernic za poenostavljeni pristop glede učinkovitih alternatorjev. Da bi natančno opredelili statistično značilnost bi formula morala upoštevati tudi potrebo po oceni mase motornega generatorja v primerjavi z maso osnovnega alternatorja (tj. 7 kg). Zaradi zagotovitve, da se uporabljajo isti utežni faktorji in vrtilne frekvence, bi moral proizvajalec za certificiranje prihrankov priskrbeti dokaze, da so razponi hitrosti motornega generatorja MELCO skladni z razponi, ki se uporabljajo za alternatorje. Taka metodologija preskušanja bo zagotovila preverljive, ponovljive in primerljive rezultate ter realni prikaz koristi inovativne tehnologije v zvezi z emisijami CO2 s pomembnimi statističnimi značilnostmi v skladu s členom 6 Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011.

| (7) | Glede na navedeno je vložnik zadovoljivo dokazal, da je inovativna tehnologija dosegla zmanjšanje emisij za najmanj 1 g CO2/km. |
| --- | --- |

(7)

Glede na navedeno je vložnik zadovoljivo dokazal, da je inovativna tehnologija dosegla zmanjšanje emisij za najmanj 1 g CO2/km.

| (8) | Prihranek zaradi inovativne tehnologije bi bil lahko delno prikazan v standardnem preskusnem ciklusu, zato bi bilo treba končni skupni prihranek za certificiranje vozila z vgrajeno inovativno tehnologijo v skladu s členom 11 Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011 določiti v skladu z drugim pododstavkom člena 8(2) navedene izvedbene uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Prihranek zaradi inovativne tehnologije bi bil lahko delno prikazan v standardnem preskusnem ciklusu, zato bi bilo treba končni skupni prihranek za certificiranje vozila z vgrajeno inovativno tehnologijo v skladu s členom 11 Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011 določiti v skladu z drugim pododstavkom člena 8(2) navedene izvedbene uredbe.

| (9) | Poročilo o preverjanju, ki ga je pripravila akreditirana tehnična služba UTAC, ki je neodvisen in priglašen organ, podpira ugotovitve iz vloge. |
| --- | --- |

(9)

Poročilo o preverjanju, ki ga je pripravila akreditirana tehnična služba UTAC, ki je neodvisen in priglašen organ, podpira ugotovitve iz vloge.

| (10) | Zato odobritvi zadevne inovativne tehnologije ni treba ugovarjati. |
| --- | --- |

(10)

Zato odobritvi zadevne inovativne tehnologije ni treba ugovarjati.

| (11) | Za namene določanja splošne kode ekološke inovacije, ki se uporablja v zadevnih homologacijskih dokumentih v skladu s prilogami I, VIII in IX k Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), bi bilo treba določiti posamično kodo, ki se uporablja za inovativno tehnologijo, odobreno s tem sklepom – |
| --- | --- |

(11)

Za namene določanja splošne kode ekološke inovacije, ki se uporablja v zadevnih homologacijskih dokumentih v skladu s prilogami I, VIII in IX k Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), bi bilo treba določiti posamično kodo, ki se uporablja za inovativno tehnologijo, odobreno s tem sklepom –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Motorni generator MELCO, kot je opisan v vlogi Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V., ki zastopa Mitsubishi Electric Corporation (v nadaljnjem besedilu: MELCO) v Uniji, namenjen za uporabo v vozilih kategorije M1, se odobri kot inovativna tehnologija v smislu člena 12 Uredbe (ES) št. 443/2009.

2.   Zmanjšanje emisij CO2 zaradi uporabe motornega generatorja iz odstavka 1 se določi z metodologijo iz Priloge.

3.   Koda ekološke inovacije, ki se vnese v homologacijsko dokumentacijo za inovativno tehnologijo, odobreno s tem izvedbenim sklepom, je „16“.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 25. februarja 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 140, 5.6.2009, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 725/2011 z dne 25. julija 2011 o uvedbi postopka za odobritev in certificiranje inovativnih tehnologij za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih vozil v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 194, 26.7.2011, str. 19).

2

2

(3)  https://circabc.europa.eu/d/a/workspace/SpacesStore/42c4a33e-6fd7-44aa-adac-f28620bd436f/Technical%20Guidelines%20February%202013.pdf

3

(4)  Direktiva 2007/46/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (UL L 263, 9.10.2007, str. 1).

4

---

PRILOGA

1.   UVOD

Za določitev prihrankov CO2, ki jih je mogoče pripisati uporabi motornega generatorja v vozilih kategorije M1, je treba navesti:

| (1) | preskusne pogoje; |
| --- | --- |

(1)

preskusne pogoje;

| (2) | preskusno opremo; |
| --- | --- |

(2)

preskusno opremo;

| (3) | določitev učinkovitosti inovativne tehnologije in osnovne tehnologije; |
| --- | --- |

(3)

določitev učinkovitosti inovativne tehnologije in osnovne tehnologije;

| (4) | izračun prihrankov CO2; |
| --- | --- |

(4)

izračun prihrankov CO2;

| (5) | izračun statistične napake in pomen rezultatov. |
| --- | --- |

(5)

izračun statistične napake in pomen rezultatov.

2.   SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE

Latinični simboli

| | – | prihranki CO2 [g CO2/km] |
| --- | --- | --- |
| CO2 | – | ogljikov dioksid |
| CF | – | pretvorbeni faktor (l/100 km) (g CO2/km) [gCO2/l], kot je opredeljen v razpredelnici 3 |
| h | – | frekvenca, kot je opredeljena v razpredelnici 1 |
| I | – | jakost električnega toka, pri katerem poteka merjenje [A] |
| m | – | število meritev vzorca |
| M | – | navor [Nm] |
| n | – | vrtilna frekvenca [min-1], kot je opredeljena v razpredelnici 1 |
| P | – | moč [W] |
| | – | standardni odklon učinkovitosti motornega generatorja [%] |
| | – | standardni odklon povprečja učinkovitosti motornega generatorja [%] |
| | – | standardni odklon skupnega prihranka CO2 [g CO2/km] |
| U | – | preskusna napetost, pri kateri poteka merjenje [V] |
| v | – | povprečna hitrost vožnje po novem evropskem voznem ciklu (NEDC) [km/h] |
| VPe | – | poraba dejanske energije [l/kWh], kot je opredeljena v razpredelnici 2 |
| | – | občutljivost izračunanega prihranka CO2 glede na izkoristek motornega generatorja |

Formula

–

prihranki CO2 [g CO2/km]

CO2

–

ogljikov dioksid

CF

–

pretvorbeni faktor (l/100 km) (g CO2/km) [gCO2/l], kot je opredeljen v razpredelnici 3

h

–

frekvenca, kot je opredeljena v razpredelnici 1

I

–

jakost električnega toka, pri katerem poteka merjenje [A]

m

–

število meritev vzorca

M

–

navor [Nm]

n

–

vrtilna frekvenca [min-1], kot je opredeljena v razpredelnici 1

P

–

moč [W]

Formula

–

standardni odklon učinkovitosti motornega generatorja [%]

Formula

–

standardni odklon povprečja učinkovitosti motornega generatorja [%]

Formula

–

standardni odklon skupnega prihranka CO2 [g CO2/km]

U

–

preskusna napetost, pri kateri poteka merjenje [V]

v

–

povprečna hitrost vožnje po novem evropskem voznem ciklu (NEDC) [km/h]

VPe

–

poraba dejanske energije [l/kWh], kot je opredeljena v razpredelnici 2

Image 1

–

občutljivost izračunanega prihranka CO2 glede na izkoristek motornega generatorja

Grški simboli

| Δ | – | razlika |
| --- | --- | --- |
| ηB | – | izkoristek osnovnega alternatorja [%] |
| ηMG | – | izkoristek motornega generatorja [%] |
| | – | povprečni izkoristek motornega generatorja v obratovalni točki i [%] |

Δ

–

razlika

ηB

–

izkoristek osnovnega alternatorja [%]

ηMG

–

izkoristek motornega generatorja [%]

Formula

–

povprečni izkoristek motornega generatorja v obratovalni točki i [%]

Indeksi

Indeks (i) se nanaša na obratovalno točko.

Indeks (j) se nanaša na merjenje vzorca.

| MG | – | motorni generator |
| --- | --- | --- |
| m | – | mehanski |
| RW | – | dejanske razmere |
| TA | – | homologacijske preskusne razmere |
| B | – | osnovni |

MG

–

motorni generator

m

–

mehanski

RW

–

dejanske razmere

TA

–

homologacijske preskusne razmere

B

–

osnovni

3.   PRESKUSNI POGOJI

Preskusni pogoji morajo izpolnjevati zahteve iz standarda ISO 8854:2012 (1).

4.   PRESKUSNA OPREMA

Preskusna oprema mora biti v skladu z zahtevami iz standarda ISO 8854:2012 (1).

5.   MERITVE IN DOLOČITEV IZKORISTKA

Izkoristek motornega generatorja se določi v skladu s standardom ISO 8854:2012, razen elementov iz tega odstavka.

Homologacijskemu organu se predložijo dokazila, da so razponi hitrosti motornega generatorja skladni z razponi, ki so opisani v nadaljevanju. Meritve se izvajajo v različnih obratovalnih točkah i, kot je opredeljeno v razpredelnici 1. Jakost električnega toka motornega generatorja je opredeljena kot polovica nazivnega toka za vse obratovalne točke. Za vsako hitrost je treba vzdrževati stalno napetost in izhodni tok motornega generatorja, napetost je 14,3 V.

Razpredelnica 1

Obratovalne točke

| Obratovalna točka
  i | Ustalitveni čas
  [s] | Vrtilna frekvenca
  ni [min– 1] | Frekvenca
  hi |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 200 | 1 800 | 0,25 |
| 2 | 1 200 | 3 000 | 0,40 |
| 3 | 600 | 6 000 | 0,25 |
| 4 | 300 | 10 000 | 0,10 |

Obratovalna točka

i

Ustalitveni čas

[s]

Vrtilna frekvenca

ni [min– 1]

Frekvenca

hi

1

1 200

1 800

0,25

2

1 200

3 000

0,40

3

600

6 000

0,25

4

300

10 000

0,10

Izkoristek se izračuna po formuli 1.

Formula 1

Formula

Vse meritve izkoristka je treba opraviti vsaj petkrat (5-krat) zapored. Izračunati je treba povprečje meritev v vsaki obratovalni točki (
  Formula
  ).

Izkoristek motornega generatorja (ηMG) se izračuna po formuli 2.

Formula 2

Formula

Motorni generator omogoča prihranek mehanske moči v dejanskih razmerah (ΔPmRW) in homologacijskih preskusnih razmerah (ΔPmTA), kot je opredeljeno v formuli 3.

Formula 3

ΔPm = ΔPmRW – ΔPmTA

Pri tem se prihranjena mehanska moč v dejanskih razmerah (ΔPmRW) izračuna s formulo 4 in prihranjena mehanska moč v homologacijskih preskusnih razmerah (ΔPmTA) s formulo 5.

Formula 4

Formula

Formula 5

Formula

pri čemer:

| PRW | : | potrebna moč v dejanskih razmerah [W], ki je 750 W, |
| --- | --- | --- |
| PTA | : | potrebna moč v homologacijskih preskusnih razmerah [W], ki je 350 W, |
| ηB | : | izkoristek osnovnega alternatorja [%], ki je 67 %. |

PRW

:

potrebna moč v dejanskih razmerah [W], ki je 750 W,

PTA

:

potrebna moč v homologacijskih preskusnih razmerah [W], ki je 350 W,

ηB

:

izkoristek osnovnega alternatorja [%], ki je 67 %.

6.   IZRAČUN PRIHRANKOV CO2

Prihranke CO2 motornega generatorja je treba izračunati z naslednjo formulo:

Formula 6

Formula

pri čemer:

| v | : | povprečna hitrost vožnje NEDC [km/h], ki znaša 33,58 km/h, |
| --- | --- | --- |
| VPe | : | poraba dejanske moči [l/kWh], kot je opredeljena v razpredelnici 2.

  Razpredelnica 2


  Poraba dejanske moči







  Tip motorja | Poraba dejanske moči (Vpe)
  [l/kWh] |
| bencin | 0,264 |
| bencin (za motor s turbopuhalom) | 0,280 |
| dizelsko gorivo | 0,220 |

v

:

povprečna hitrost vožnje NEDC [km/h], ki znaša 33,58 km/h,

VPe

:

poraba dejanske moči [l/kWh], kot je opredeljena v razpredelnici 2.

Razpredelnica 2

Poraba dejanske moči

Tip motorja

Poraba dejanske moči (Vpe)

[l/kWh]

bencin

0,264

bencin (za motor s turbopuhalom)

0,280

dizelsko gorivo

0,220

CF

:

pretvorbeni faktor (l/100 km) (g CO2/km) [gCO2/l], kot je opredeljen v naslednji razpredelnici 3

Razpredelnica 3

Pretvorbeni faktor goriva

| Vrsta goriva | Pretvorbeni faktor (l/100 km) – (g CO2/km) (CF)
  [gCO2/l] |
| --- | --- |
| bencin | 2 330 |
| dizelsko gorivo | 2 640 |

Vrsta goriva

Pretvorbeni faktor (l/100 km) – (g CO2/km) (CF)

[gCO2/l]

bencin

2 330

dizelsko gorivo

2 640

7.   IZRAČUN STATISTIČNE NAPAKE

V rezultatih metodologije preskušanja je treba kvantificirati statistične napake zaradi meritev. Za vsako obratovalno točko se standardni odklon izračuna z naslednjo formulo:

Formula 7

Formula

Standardni odklon vrednosti učinkovitosti motornega generatorja (
  Formula
  ) se izračuna s formulo 8:

Formula 8

Formula

Standardni odklon učinkovitosti motornega generatorja (
  Formula
  ) povzroča napako v prihrankih CO2 (
  Formula
  ). Ta napaka se izračuna s formulo 9:

Formula 9

Image 2

8.   STATISTIČNA ZNAČILNOST

Za vsak tip, varianto in različico vozila, v katero je vgrajen motorni generator, je treba dokazati, da napaka v prihrankih emisije CO2, izračunana po formuli 9, ni večja od razlike med skupnim prihrankom CO2 in najmanjšo mejno vrednostjo prihrankov, opredeljeno v členu 9(1) Uredbe (EU) št. 725/2011 (glej formulo 10).

Formula 10

Formula

pri čemer je:

| MT | : | najnižja mejna vrednost [gCO2/km], ki znaša 1 gCO2/km |
| --- | --- | --- |
| | : | Korekcijski koeficient CO2 zaradi pozitivne razlike med maso motornega generatorja in osnovnega alternatorja. Za

  je treba uporabiti podatke iz razpredelnice 4:

  Razpredelnica 4


  Korekcijski koeficient CO2 zaradi dodatne mase







  Vrsta goriva | Korekcijski koeficient CO2 zaradi dodatne mase (

  )
  [g CO2/km] |
| bencin | 0,0277 · Δm |
| dizelsko gorivo | 0,0383 · Δm |

MT

:

najnižja mejna vrednost [gCO2/km], ki znaša 1 gCO2/km

Formula

:

Korekcijski koeficient CO2 zaradi pozitivne razlike med maso motornega generatorja in osnovnega alternatorja. Za
  Formula
  je treba uporabiti podatke iz razpredelnice 4:

Razpredelnica 4

Korekcijski koeficient CO2 zaradi dodatne mase

Vrsta goriva

Korekcijski koeficient CO2 zaradi dodatne mase (
  Formula
  )

[g CO2/km]

bencin

0,0277 · Δm

dizelsko gorivo

0,0383 · Δm

V razpredelnici 4 Δm je dodatna masa zaradi namestitve motornega generatorja. To je pozitivna razlika med maso motornega generatorja in maso osnovnega alternatorja. Masa osnovnega alternatorja je 7 kg.

9.   MOTORNI GENERATOR ZA VGRADNJO V VOZILA

Homologacijski organ mora certificirati prihranke CO2 na podlagi meritev motornega generatorja in osnovnega alternatorja z uporabo metodologije preskušanja iz te priloge. Če so prihranki CO2 pod mejno vrednostjo iz člena 9(1), se uporabi drugi pododstavek člena 11(2) Uredbe (EU) št. 725/2011.

---

(1)  ISO 8854:2012 Cestna vozila – Alternatorji z regulatorji – Preskusne metode in splošne zahteve.

Referenčna številka SO 8854:2012, objavljen 1. junija 2012.

---