# Europeiska unionens L 57/2016

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 57 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 59 årgången3 mars 2016 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 57

Svensk utgåva

Lagstiftning

59 årgången3 mars 2016

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/297 av den 2 mars 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2016/298 av den 29 februari 2016 om den ståndpunkt som Europeiska unionen ska inta i AVS–EU-ambassadörskommittén vad gäller godkännande av undantag från budgetförordningen för Centrum för företagsutveckling | 4 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/299 av den 2 mars 2016 om avslutande av antidumpningsförfarandet rörande import av kiselmangan med ursprung i Indien | 8 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/297 av den 2 mars 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2016/298 av den 29 februari 2016 om den ståndpunkt som Europeiska unionen ska inta i AVS–EU-ambassadörskommittén vad gäller godkännande av undantag från budgetförordningen för Centrum för företagsutveckling

4

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/299 av den 2 mars 2016 om avslutande av antidumpningsförfarandet rörande import av kiselmangan med ursprung i Indien

8

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 3.3.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 57/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 57/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/297

av den 2 mars 2016

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 mars 2016.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | EG | 371,5 |
| IL | 236,2 |
| MA | 89,6 |
| SN | 174,9 |
| TN | 116,3 |
| TR | 106,5 |
| ZZ | 182,5 |
| 0707 00 05 | JO | 194,1 |
| MA | 80,8 |
| TR | 166,7 |
| ZZ | 147,2 |
| 0709 93 10 | MA | 51,3 |
| TR | 164,9 |
| ZZ | 108,1 |
| 0805 10 20 | EG | 47,8 |
| IL | 76,4 |
| MA | 56,2 |
| TN | 50,0 |
| TR | 65,7 |
| ZZ | 59,2 |
| 0805 50 10 | MA | 110,9 |
| TN | 91,8 |
| TR | 97,7 |
| ZZ | 100,1 |
| 0808 10 80 | CL | 93,5 |
| US | 114,3 |
| ZZ | 103,9 |
| 0808 30 90 | CL | 161,2 |
| CN | 90,6 |
| ZA | 91,5 |
| ZZ | 114,4 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

EG

371,5

IL

236,2

MA

89,6

SN

174,9

TN

116,3

TR

106,5

ZZ

182,5

0707 00 05

JO

194,1

MA

80,8

TR

166,7

ZZ

147,2

0709 93 10

MA

51,3

TR

164,9

ZZ

108,1

0805 10 20

EG

47,8

IL

76,4

MA

56,2

TN

50,0

TR

65,7

ZZ

59,2

0805 50 10

MA

110,9

TN

91,8

TR

97,7

ZZ

100,1

0808 10 80

CL

93,5

US

114,3

ZZ

103,9

0808 30 90

CL

161,2

CN

90,6

ZA

91,5

ZZ

114,4

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 3.3.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 57/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 57/4

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2016/298

av den 29 februari 2016

om den ståndpunkt som Europeiska unionen ska inta i AVS–EU-ambassadörskommittén vad gäller godkännande av undantag från budgetförordningen för Centrum för företagsutveckling

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 209.2 jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av bilaga III till partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (1), särskilt artikel 2.6,

med beaktande av AVS–EG-ambassadörskommitténs beslut nr 5/2004 av den 17 december 2004 om budgetförordning för Centrum för företagsutveckling (2),

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Vid sitt 39:e möte den 19–20 juni 2014 i Nairobi Kenya enades AVS–EU-ministerrådet i ett gemensamt uttalande om att gå vidare med stängningen under ordnade former av Centrumet för företagsutveckling (nedan kallat centrumet) och med ändringen av bilaga III till partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (AVS–EU-partnerskapsavtalet), och att i detta syfte delegera befogenheter till AVS–EU-ambassadörskommittén att föra ärendet vidare och anta nödvändiga beslut. |
| --- | --- |

(1)

Vid sitt 39:e möte den 19–20 juni 2014 i Nairobi Kenya enades AVS–EU-ministerrådet i ett gemensamt uttalande om att gå vidare med stängningen under ordnade former av Centrumet för företagsutveckling (nedan kallat centrumet) och med ändringen av bilaga III till partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (AVS–EU-partnerskapsavtalet), och att i detta syfte delegera befogenheter till AVS–EU-ambassadörskommittén att föra ärendet vidare och anta nödvändiga beslut.

| (2) | AVS–EU-ambassadörskommittén erinrar i sitt beslut nr 4/2014 (3) om att centrumets tillsynsmyndigheters befogenheter enligt bilaga III till AVS–EU-partnerskapsavtalet samt de detaljerade arrangemangen i AVS–EU-ministerrådets gemensamma uttalande ska respekteras vid stängningen av centrumet. |
| --- | --- |

(2)

AVS–EU-ambassadörskommittén erinrar i sitt beslut nr 4/2014 (3) om att centrumets tillsynsmyndigheters befogenheter enligt bilaga III till AVS–EU-partnerskapsavtalet samt de detaljerade arrangemangen i AVS–EU-ministerrådets gemensamma uttalande ska respekteras vid stängningen av centrumet.

| (3) | Enligt bilaga III till AVS–EU-partnerskapsavtalet ska AVS–EU-ambassadörskommittén övervaka centrumets övergripande strategi och utöva tillsyn över styrelsens arbete. |
| --- | --- |

(3)

Enligt bilaga III till AVS–EU-partnerskapsavtalet ska AVS–EU-ambassadörskommittén övervaka centrumets övergripande strategi och utöva tillsyn över styrelsens arbete.

| (4) | Enligt bilaga III till AVS–EU-partnerskapsavtalet ska centrumets styrelse fastställa budgetförordning, tjänsteföreskrifter och interna verksamhetsregler. |
| --- | --- |

(4)

Enligt bilaga III till AVS–EU-partnerskapsavtalet ska centrumets styrelse fastställa budgetförordning, tjänsteföreskrifter och interna verksamhetsregler.

| (5) | I sin begäran till AVS–EU-ambassadörskommittén, genom en skrivelse av den 19 oktober 2015, förklarade centrumets styrelse att man i samband med stängningen av centrumet önskade göra undantag från artikel 27.1 och 27.5 i AVS–EG-ambassadörskommitténs beslut nr 5/2004 av den 17 december 2004 om budgetförordning för Centrum för företagsutveckling (nedan kallad centrumets budgetförordning) och ansökte om förhandsgodkännande från tillsynsmyndigheten. |
| --- | --- |

(5)

I sin begäran till AVS–EU-ambassadörskommittén, genom en skrivelse av den 19 oktober 2015, förklarade centrumets styrelse att man i samband med stängningen av centrumet önskade göra undantag från artikel 27.1 och 27.5 i AVS–EG-ambassadörskommitténs beslut nr 5/2004 av den 17 december 2004 om budgetförordning för Centrum för företagsutveckling (nedan kallad centrumets budgetförordning) och ansökte om förhandsgodkännande från tillsynsmyndigheten.

| (6) | Ändringen av eller undantagen från centrumets budgetförordning och centrumets tjänsteföreskrifter (4), beroende på de behov som kan uppstå vid stängningen av centrumet under ordnader former, kräver ett flexibelt förfarande. |
| --- | --- |

(6)

Ändringen av eller undantagen från centrumets budgetförordning och centrumets tjänsteföreskrifter (4), beroende på de behov som kan uppstå vid stängningen av centrumet under ordnader former, kräver ett flexibelt förfarande.

| (7) | Kravet på att utse en revisionsfirma för en period om tre år enligt artikel 27.1 i centrumets budgetförordning och kravet på denna firma att varje år upprätta en lagstadgad revisionsrapport i enlighet med artikel 27.5 i den förordningen behöver anpassas för att säkerställa ett effektivare förfarande mot bakgrund av stängningen av organisationen. |
| --- | --- |

(7)

Kravet på att utse en revisionsfirma för en period om tre år enligt artikel 27.1 i centrumets budgetförordning och kravet på denna firma att varje år upprätta en lagstadgad revisionsrapport i enlighet med artikel 27.5 i den förordningen behöver anpassas för att säkerställa ett effektivare förfarande mot bakgrund av stängningen av organisationen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Den ståndpunkt som unionen ska inta i AVS–EU-ambassadörskommittén vad gäller godkännande av undantag från centrumets budgetförordning ska baseras på det utkast till AVS–EU-ambassadörskommitténs beslut som bifogas det här beslutet.

2.   Smärre ändringar av utkastet till beslut kan godkännas av företrädare för unionen i AVS–EU-ambassadörskommittén utan något nytt beslut av rådet.

Artikel 2

AVS–EU-ambassadörskommitténs beslut ska efter det att det har antagits offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 29 februari 2016.

På rådets vägnar

H.G.J. KAMP

Ordförande

---

(1)  Avtal som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 (EGT L 317, 15.12.2000, s. 3), ändrat genom det avtal som undertecknades i Luxemburg den 25 juni 2005 (EUT L 209, 11.8.2005, s. 27) och det avtal som undertecknades i Ouagadougou den 22 juni 2010 (EUT L 287, 4.11.2010, s. 3).

1

(2)  
  EUT L 70, 9.3.2006, s. 52.

2

(3)  AVS–EU-ambassadörskommitténs beslut nr 4/2014 av den 23 oktober 2014 vad gäller det mandat som ska ges styrelsen för Centrumet för företagsutveckling (EUT L 330, 15.11.2014, s. 61).

3

(4)  AVS–EG-ambassadörskommitténs beslut nr 9/2005 av den 27 juli 2005 om tjänsteföreskrifter för Centrum för företagsutveckling (EUT L 348, 30.12.2005, s. 54).

4

---

UTKAST

AVS–EU-AMBASSADÖRSKOMMITTÉNS BESLUT

av den

om godkännande av undantag från budgetförordningen för Centrumet för företagsutveckling

AVS–EU-AMBASSADÖRSKOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av bilaga III till partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (1), särskilt artikel 2.6,

med beaktande av AVS–EG-ambassadörskommitténs beslut nr 5/2004 av den 17 december 2004 om budgetförordning för Centrum för företagsutveckling (2),

av följande skäl:

| (1) | Enligt bilaga III till AVS–EU-partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (AVS–EU-partnerskapsavtalet), ska AVS–EU-ambassadörskommittén övervaka centrumets övergripande strategi och utöva tillsyn över styrelsens arbete. |
| --- | --- |

(1)

Enligt bilaga III till AVS–EU-partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (AVS–EU-partnerskapsavtalet), ska AVS–EU-ambassadörskommittén övervaka centrumets övergripande strategi och utöva tillsyn över styrelsens arbete.

| (2) | Enligt bilaga III till AVS–EU-partnerskapsavtalet ska centrumets styrelse fastställa budgetförordning, tjänsteföreskrifter och interna verksamhetsregler. |
| --- | --- |

(2)

Enligt bilaga III till AVS–EU-partnerskapsavtalet ska centrumets styrelse fastställa budgetförordning, tjänsteföreskrifter och interna verksamhetsregler.

| (3) | Stadgarna och arbetsordningen för Centrum för företagsutveckling, som antogs genom AVS–EU-ambassadörskommitténs beslut nr 8/2005 (3) (nedan kallade centrumets stadgar) och AVS–EG-ambassadörskommitténs beslut nr 5/2004 (nedan kallad centrumets budgetförordning) (4) ger garantier för informationen till och övervakningen från AVS–EU-ambassadörskommitténs sida. |
| --- | --- |

(3)

Stadgarna och arbetsordningen för Centrum för företagsutveckling, som antogs genom AVS–EU-ambassadörskommitténs beslut nr 8/2005 (3) (nedan kallade centrumets stadgar) och AVS–EG-ambassadörskommitténs beslut nr 5/2004 (nedan kallad centrumets budgetförordning) (4) ger garantier för informationen till och övervakningen från AVS–EU-ambassadörskommitténs sida.

| (4) | Vid sitt 39:e möte den 19–20 juni 2014 i Nairobi enades AVS–EU-ministerrådet, i ett gemensamt uttalande, om att gå vidare med stängningen under ordnade former av centrumet och ändringen av bilaga III AVS–EU-partnerskapsavtalet, och att i detta syfte delegera befogenheter till AVS–EU-ambassadörskommittén för att föra ärendet vidare så att nödvändiga beslut kan antas. |
| --- | --- |

(4)

Vid sitt 39:e möte den 19–20 juni 2014 i Nairobi enades AVS–EU-ministerrådet, i ett gemensamt uttalande, om att gå vidare med stängningen under ordnade former av centrumet och ändringen av bilaga III AVS–EU-partnerskapsavtalet, och att i detta syfte delegera befogenheter till AVS–EU-ambassadörskommittén för att föra ärendet vidare så att nödvändiga beslut kan antas.

| (5) | AVS–EU-ambassadörskommittén erinrar i sitt beslut nr 4/2014 (5) om att centrumets tillsynsmyndigheters befogenheter enligt bilaga III till AVS–EU-partnerskapsavtalet samt de detaljerade arrangemangen i AVS–EU-ministerrådets gemensamma uttalande ska respekteras vid stängningen av centrumet. |
| --- | --- |

(5)

AVS–EU-ambassadörskommittén erinrar i sitt beslut nr 4/2014 (5) om att centrumets tillsynsmyndigheters befogenheter enligt bilaga III till AVS–EU-partnerskapsavtalet samt de detaljerade arrangemangen i AVS–EU-ministerrådets gemensamma uttalande ska respekteras vid stängningen av centrumet.

| (6) | I sin begäran till AVS–EU-ambassadörskommittén, genom en skrivelse av den 19 oktober 2015, förklarade centrumets styrelse att man i samband med stängningen av centrumet önskade göra undantag från artikel 27.1 och 27.5 i centrumets budgetförordning och ansökte om förhandsgodkännande från tillsynsmyndigheten. |
| --- | --- |

(6)

I sin begäran till AVS–EU-ambassadörskommittén, genom en skrivelse av den 19 oktober 2015, förklarade centrumets styrelse att man i samband med stängningen av centrumet önskade göra undantag från artikel 27.1 och 27.5 i centrumets budgetförordning och ansökte om förhandsgodkännande från tillsynsmyndigheten.

| (7) | Ändringen av eller undantagen från centrumets budgetförordning och centrumets tjänsteföreskrifter (6), beroende på de behov som kan uppstå vid stängningen av centrumet under ordnader former, kräver ett flexibelt förfarande. |
| --- | --- |

(7)

Ändringen av eller undantagen från centrumets budgetförordning och centrumets tjänsteföreskrifter (6), beroende på de behov som kan uppstå vid stängningen av centrumet under ordnader former, kräver ett flexibelt förfarande.

| (8) | Kravet på att utse en revisionsfirma för en period om tre år enligt artikel 27.1 i centrumets budgetförordning och kravet på denna firma att varje år upprätta en lagstadgad revisionsrapport i enlighet med artikel 27.5 i den förordningen behöver anpassas för att säkerställa ett ffektivare förfarande mot bakgrund av stängningen av organisationen. |
| --- | --- |

(8)

Kravet på att utse en revisionsfirma för en period om tre år enligt artikel 27.1 i centrumets budgetförordning och kravet på denna firma att varje år upprätta en lagstadgad revisionsrapport i enlighet med artikel 27.5 i den förordningen behöver anpassas för att säkerställa ett ffektivare förfarande mot bakgrund av stängningen av organisationen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   AVS–EU-ambassadörskommittén avger ett positivt yttrande med omedelbar verkan avseende undantaget från artikel 27.1 och 27.5 i centrumets budgetförordning.

2.   Genom undantag från artikel 27.1 i centrumets budgetförordning ska centrumet för företagsutveckling att kunna utnämna en revisionsfirma för en period av fyra år för budgetåren 2013–2016. Revisionsfirman ska väljas ut i enlighet med de regler för upphandling som föreskrivs i centrumets budgetförordning.

Genom undantag från artikel 27.5 i centrumets budgetförordning ska en revision som omfattar flera år inledas för de år som ännu inte granskats och en enda slutrapport läggas fram för centrumets styrelse.

Artikel 2

AVS–EU-ambassadörskommittén bemyndigar centrumets styrelse att göra undantag från och/eller ändra centrumets budgetförordning och centrumets tjänsteföreskrifter beroende på de behov som kan uppstå vid genomförandet av processen för att under ordnade former stänga centrumet. Centrumets styrelse ska omedelbart informera AVS–EU-ambassadörskommittén om varje sådant beslut om undantag och/eller ändring av centrumets förordningar.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i

På AVS–EU-ambassadörskommitténs vägnar

Ordförande

---

(1)  Avtal som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 (EGT L 317, 15.12.2000, s. 3), ändrat genom det avtal som undertecknades i Luxemburg den 25 juni 2005 (EUT L 209, 11.8.2005, s. 27) och det avtal som undertecknades i Ouagadougou den 22 juni 2010 (EUT L 287, 4.11.2010, s. 3).

1

(2)  
  EUT L 70, 9.3.2006, s. 52.

2

(3)  
  EUT L 66, 8.3.2006, s. 16.

3

(4)  AVS–EG-ambassadörskommitténs beslut nr 5/2004 av den 17 december 2004 om budgetförordning för Centrum för företagsutveckling (EUT L 70, 9.3.2006, s. 52).

4

(5)  
  EUT L 330, 15.11.2014, s. 61.

5

(6)  
  EUT L 348, 30.12.2005, s. 54.

6

---

| 3.3.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 57/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 57/8

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2016/299

av den 2 mars 2016

om avslutande av antidumpningsförfarandet rörande import av kiselmangan med ursprung i Indien

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDET

FÖRFARANDET

1.1   Inledande

Inledande

| (1) | Den 20 december 2014 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning vad gäller import till unionen av kiselmangan med ursprung i Indien (nedan kallat det berörda landet) på grundval av artikel 5 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(1)

Den 20 december 2014 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning vad gäller import till unionen av kiselmangan med ursprung i Indien (nedan kallat det berörda landet) på grundval av artikel 5 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

kommissionen

det berörda landet

Europeiska unionens officiella tidning

2

tillkännagivandet om inledande

| (2) | Undersökningen inleddes efter ett klagomål inlämnat den 10 november 2014 från Comité de Liaison des Industries de Ferro-Alliages (nedan kallad Euroalliages eller klaganden) som företrädde tre unionstillverkare. Klaganden står för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av kiselmangan. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning och för därav följande väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning. |
| --- | --- |

(2)

Undersökningen inleddes efter ett klagomål inlämnat den 10 november 2014 från Comité de Liaison des Industries de Ferro-Alliages (nedan kallad Euroalliages eller klaganden) som företrädde tre unionstillverkare. Klaganden står för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av kiselmangan. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning och för därav följande väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.

Euroalliages

klaganden

1.2   Berörda parter

Berörda parter

| (3) | I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen andra kända unionstillverkare, exporterande tillverkare, importörer, användare och intresseorganisationer som berörs samt de indiska myndigheterna om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(3)

I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen andra kända unionstillverkare, exporterande tillverkare, importörer, användare och intresseorganisationer som berörs samt de indiska myndigheterna om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta.

| (4) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(4)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

1.3   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (5) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval bland exporterande tillverkare i Indien och icke-närstående importörer i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(5)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval bland exporterande tillverkare i Indien och icke-närstående importörer i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

a)   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (6) | På grund av det begränsade antalet kända unionstillverkare var det inte nödvändigt med ett stickprovsförfarande. Alla kända unionstillverkare informerades om inledandet av undersökningen och ombads att kontakta kommissionen och att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(6)

På grund av det begränsade antalet kända unionstillverkare var det inte nödvändigt med ett stickprovsförfarande. Alla kända unionstillverkare informerades om inledandet av undersökningen och ombads att kontakta kommissionen och att delta i undersökningen.

b)   Stickprovsförfarande avseende importörer

| (7) | För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla icke-närstående importörer att kontakta kommissionen och lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(7)

För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla icke-närstående importörer att kontakta kommissionen och lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.

| (8) | Fyra icke-närstående importörer svarade kommissionen men endast två lämnade de begärda uppgifterna och gick med på att ingå i urvalet. Med hänsyn till det låga antalet beslutade kommissionen att det inte var nödvändigt med ett stickprovsförfarande. |
| --- | --- |

(8)

Fyra icke-närstående importörer svarade kommissionen men endast två lämnade de begärda uppgifterna och gick med på att ingå i urvalet. Med hänsyn till det låga antalet beslutade kommissionen att det inte var nödvändigt med ett stickprovsförfarande.

c)   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Indien

| (9) | För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla exporterande tillverkare i Indien att kontakta kommissionen och lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(9)

För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla exporterande tillverkare i Indien att kontakta kommissionen och lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.

| (10) | Ursprungligen svarade 21 exporterande tillverkare på frågeformuläret inom den givna tidsfristen. De rapporterade en total exportförsäljningsvolym som enligt uppgifter från Eurostat omfattade 48 % av den totala importen från Indien under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(10)

Ursprungligen svarade 21 exporterande tillverkare på frågeformuläret inom den givna tidsfristen. De rapporterade en total exportförsäljningsvolym som enligt uppgifter från Eurostat omfattade 48 % av den totala importen från Indien under undersökningsperioden.

| (11) | Senare lämnade ytterligare 13 företag in stickprovsformulär och uttryckte en vilja att samarbeta. Kommissionen kontaktade dessa företag och bad dem att lämna fler uppgifter om deras export till unionen. Emellertid var det endast 11 företag som lämnade in de begärda uppgifterna. |
| --- | --- |

(11)

Senare lämnade ytterligare 13 företag in stickprovsformulär och uttryckte en vilja att samarbeta. Kommissionen kontaktade dessa företag och bad dem att lämna fler uppgifter om deras export till unionen. Emellertid var det endast 11 företag som lämnade in de begärda uppgifterna.

| (12) | Efter en rekommendation från förhörsombudet beslutade kommissionen att även dessa företag skulle betraktas som deltagande exporterande tillverkare i undersökningen, och företagen informerades om detta den 21 maj 2015. Därmed omfattade den totala exportvolymen från alla deltagande exporterande tillverkare 60 % av den totala importen från Indien (uppgifter från Eurostat). |
| --- | --- |

(12)

Efter en rekommendation från förhörsombudet beslutade kommissionen att även dessa företag skulle betraktas som deltagande exporterande tillverkare i undersökningen, och företagen informerades om detta den 21 maj 2015. Därmed omfattade den totala exportvolymen från alla deltagande exporterande tillverkare 60 % av den totala importen från Indien (uppgifter från Eurostat).

| (13) | Ett stickprov bestående av fyra grupper av exporterande tillverkare som stod för den största representativa exportvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande valdes ursprungligen ut. Detta stickprov stod för 31 % av den totala exportvolymen från Indien till unionen enligt uppgifter från Eurostat och för 51 % av den totala volymen från samarbetsvilliga exportörer. |
| --- | --- |

(13)

Ett stickprov bestående av fyra grupper av exporterande tillverkare som stod för den största representativa exportvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande valdes ursprungligen ut. Detta stickprov stod för 31 % av den totala exportvolymen från Indien till unionen enligt uppgifter från Eurostat och för 51 % av den totala volymen från samarbetsvilliga exportörer.

| (14) | Senare meddelande ett av de fyra företag som ingick i urvalet kommissionen att det inte kunde fortsätta sitt samarbete som ett företag som ingår i urvalet. Således togs detta företag bort från stickprovet. De återstående tre företagen stod dock fortfarande för omkring 43 % av den totala exporten från Indien till unionen för de samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkarna och för omkring 26 % av den totala importen enligt uppgifter från Eurostat, och stickprovet ansågs därför fortfarande vara representativt. |
| --- | --- |

(14)

Senare meddelande ett av de fyra företag som ingick i urvalet kommissionen att det inte kunde fortsätta sitt samarbete som ett företag som ingår i urvalet. Således togs detta företag bort från stickprovet. De återstående tre företagen stod dock fortfarande för omkring 43 % av den totala exporten från Indien till unionen för de samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkarna och för omkring 26 % av den totala importen enligt uppgifter från Eurostat, och stickprovet ansågs därför fortfarande vara representativt.

| (15) | Klaganden hävdade att stickprovet inte var representativt eftersom exporttyperna för den berörda produkten för två av de tre företagen i stickprovet inte var representativa för den största delen av indisk export. Vidare framhöll klaganden att stickprovet med de tre återstående företagen endast stod för 13 % av den totala exporten från Indien till unionen. |
| --- | --- |

(15)

Klaganden hävdade att stickprovet inte var representativt eftersom exporttyperna för den berörda produkten för två av de tre företagen i stickprovet inte var representativa för den största delen av indisk export. Vidare framhöll klaganden att stickprovet med de tre återstående företagen endast stod för 13 % av den totala exporten från Indien till unionen.

| (16) | Klaganden begärde därför en revision av stickprovet eller tillämpning av artikel 18 i grundförordningen om det inte skulle finnas tillräckligt med tid för ett nytt stickprov. |
| --- | --- |

(16)

Klaganden begärde därför en revision av stickprovet eller tillämpning av artikel 18 i grundförordningen om det inte skulle finnas tillräckligt med tid för ett nytt stickprov.

| (17) | Klagandens argument godtas inte. För det första står stickprovet för 26 % av den totala exporten från Indien till unionen, och inte 13 % som felaktigt hade kommunicerats till berörda parter i det informationsdokument som avses i skäl 26. För det andra är urvalskriteriet för stickprovet den största exportvolymen till unionen i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. Det faktum att två av de företag som ingick i urvalet inte tillverkar och exporterar alla produkttyper innebär inte att stickprovet inte är representativt eftersom det samlade stickprovet omfattar alla typer av kiselmangan. För det tredje framhöll klaganden själv i klagomålet att alla kvaliteter och storlekar på kiselmangan ska betraktas som en enda produkt eftersom de alla har samma huvudsakliga kemiska och fysiska egenskaper och samma huvudsakliga användningsområden (3). För det fjärde var det inte sannolikt att det faktum att ett av de företag i urvalet som hade relativt liten exportvolym avbröt samarbetet skulle påverka resultatet av undersökningen avsevärt eller innebära en betydande grad av bristande samarbete i fråga om stickprovet. |
| --- | --- |

(17)

Klagandens argument godtas inte. För det första står stickprovet för 26 % av den totala exporten från Indien till unionen, och inte 13 % som felaktigt hade kommunicerats till berörda parter i det informationsdokument som avses i skäl 26. För det andra är urvalskriteriet för stickprovet den största exportvolymen till unionen i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. Det faktum att två av de företag som ingick i urvalet inte tillverkar och exporterar alla produkttyper innebär inte att stickprovet inte är representativt eftersom det samlade stickprovet omfattar alla typer av kiselmangan. För det tredje framhöll klaganden själv i klagomålet att alla kvaliteter och storlekar på kiselmangan ska betraktas som en enda produkt eftersom de alla har samma huvudsakliga kemiska och fysiska egenskaper och samma huvudsakliga användningsområden (3). För det fjärde var det inte sannolikt att det faktum att ett av de företag i urvalet som hade relativt liten exportvolym avbröt samarbetet skulle påverka resultatet av undersökningen avsevärt eller innebära en betydande grad av bristande samarbete i fråga om stickprovet.

alla kvaliteter och storlekar på kiselmangan ska betraktas som en enda produkt eftersom de alla har samma huvudsakliga kemiska och fysiska egenskaper och samma huvudsakliga användningsområden

3

| (18) | Därmed följer att klagandens begäran om att det antingen ska väljas ett nytt stickprov eller att artikel 18 i grundförordningen ska tillämpas bör avslås. |
| --- | --- |

(18)

Därmed följer att klagandens begäran om att det antingen ska väljas ett nytt stickprov eller att artikel 18 i grundförordningen ska tillämpas bör avslås.

| (19) | Vidare framhöll klaganden under en utfrågning den 18 november 2015 att export av kiselmangan av låg kvalitet till unionen bör undantas från exportvolymen för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet eftersom en sådan produkt av låg kvalitet inte kan användas som sådan av europeiska stålverk. Kommissionen påminner om att kiselmangan av låg kvalitet är en del av den berörda produkten och att en relevant volym exporterades till unionen. Därför godtas inte begäran om undantagande. Även om detta skulle godtas skulle påverkan på stickprovets representativitet vara obetydlig eftersom stickprovet fortfarande skulle stå för omkring en fjärdedel av den totala exporten från Indien till unionen. |
| --- | --- |

(19)

Vidare framhöll klaganden under en utfrågning den 18 november 2015 att export av kiselmangan av låg kvalitet till unionen bör undantas från exportvolymen för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet eftersom en sådan produkt av låg kvalitet inte kan användas som sådan av europeiska stålverk. Kommissionen påminner om att kiselmangan av låg kvalitet är en del av den berörda produkten och att en relevant volym exporterades till unionen. Därför godtas inte begäran om undantagande. Även om detta skulle godtas skulle påverkan på stickprovets representativitet vara obetydlig eftersom stickprovet fortfarande skulle stå för omkring en fjärdedel av den totala exporten från Indien till unionen.

1.4   Individuell undersökning

Individuell undersökning

| (20) | Fem exporterande tillverkare från Indien lämnade in svar på frågeformuläret och begärde att få sina individuella dumpningsmarginaler fastställda. |
| --- | --- |

(20)

Fem exporterande tillverkare från Indien lämnade in svar på frågeformuläret och begärde att få sina individuella dumpningsmarginaler fastställda.

| (21) | Kommissionen ansåg att det var ogenomförbart att bevilja detta mot bakgrund av omständigheterna för undersökningen. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen ansåg att det var ogenomförbart att bevilja detta mot bakgrund av omständigheterna för undersökningen.

1.5   Svar på frågeformuläret

Svar på frågeformuläret

| (22) | Kommissionen översände frågeformulär till de tre exporterande tillverkare eller grupper av tillverkare i Indien som ingick i urvalet, till alla kända unionstillverkare och till de importörer och användare som så begärde. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen översände frågeformulär till de tre exporterande tillverkare eller grupper av tillverkare i Indien som ingick i urvalet, till alla kända unionstillverkare och till de importörer och användare som så begärde.

| (23) | Svar på frågeformulären togs emot från de tre exporterande tillverkare eller grupper av tillverkare i Indien som ingick i urvalet, två unionstillverkare, två icke-närstående importörer i unionen och fem användare i unionen. |
| --- | --- |

(23)

Svar på frågeformulären togs emot från de tre exporterande tillverkare eller grupper av tillverkare i Indien som ingick i urvalet, två unionstillverkare, två icke-närstående importörer i unionen och fem användare i unionen.

1.6   Kontrollbesök

Kontrollbesök

| (24) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde var nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav följande skada och unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:






  a) | Tillverkare i unionen:






  — | Comilog Dunkerque snc, Dunkerque, Frankrike. |
| --- | --- | --- | --- |

(24)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde var nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav följande skada och unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:

a)

Tillverkare i unionen:

—

Comilog Dunkerque snc, Dunkerque, Frankrike.

| — | OFZ sa, Istebné, Slovakien. |
| --- | --- |

—

OFZ sa, Istebné, Slovakien.

| b) | Exporterande tillverkare i Indien:






  — | Modern India Con-Cast Limited, Ferro Alloys and Minerals Division, Kolkata, Indien och Gayson & Company Private Limited., Kolkata, Indien. |
| --- | --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare i Indien:

—

Modern India Con-Cast Limited, Ferro Alloys and Minerals Division, Kolkata, Indien och Gayson & Company Private Limited., Kolkata, Indien.

| — | Tata Steel Limited, Kolkata, Indien och Tata Steel Asia (Hongkong) Limited, Kowloon, Hongkong. |
| --- | --- |

—

Tata Steel Limited, Kolkata, Indien och Tata Steel Asia (Hongkong) Limited, Kowloon, Hongkong.

| — | Indsil Hydro Power and Manganese Ltd, Indsil Energy & Electrochemicals Ltd och Sree Mahalakshmi Smelters (P) Ltd, Coimbatore, Indien. |
| --- | --- |

—

Indsil Hydro Power and Manganese Ltd, Indsil Energy & Electrochemicals Ltd och Sree Mahalakshmi Smelters (P) Ltd, Coimbatore, Indien.

| c) | Icke-närstående importörer i unionen:






  — | Sineco SpA, Follo, Italien. |
| --- | --- | --- |

c)

Icke-närstående importörer i unionen:

—

Sineco SpA, Follo, Italien.

| — | Fesil Sales, Alzingen, Luxemburg. |
| --- | --- |

—

Fesil Sales, Alzingen, Luxemburg.

| d) | Användare i unionen:






  — | Aperam Sourcing SCA, Luxemburg. |
| --- | --- | --- |

d)

Användare i unionen:

—

Aperam Sourcing SCA, Luxemburg.

| — | ArcelorMittal Sourcing Soc en cpa, Luxemburg. |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Sourcing Soc en cpa, Luxemburg.

| — | Salzgitter AG, Salzgitter, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Salzgitter AG, Salzgitter, Tyskland.

1.7   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (25) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2013 till och med den 30 september 2014 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2011 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(25)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2013 till och med den 30 september 2014 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2011 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

undersökningsperioden

UP

skadeundersökningsperioden

2.   UNDANTAG FRÅN INFÖRANDET AV PROVISORISKA ÅTGÄRDER OCH EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE

UNDANTAG FRÅN INFÖRANDET AV PROVISORISKA ÅTGÄRDER OCH EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE

| (26) | Kommissionen beslutade att inte införa provisoriska åtgärder. Alla berörda parter erhöll ett informationsdokument som angav orsakerna till undantaget från införande av provisoriska åtgärder. Flera berörda parter lämnade in skriftliga synpunkter rörande innehållet i informationsdokumentet. De parter som begärde att bli hörda gavs möjlighet till detta. En utfrågning med klaganden ägde rum i närvaro av förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden den 8 december 2015. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen beslutade att inte införa provisoriska åtgärder. Alla berörda parter erhöll ett informationsdokument som angav orsakerna till undantaget från införande av provisoriska åtgärder. Flera berörda parter lämnade in skriftliga synpunkter rörande innehållet i informationsdokumentet. De parter som begärde att bli hörda gavs möjlighet till detta. En utfrågning med klaganden ägde rum i närvaro av förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden den 8 december 2015.

| (27) | Kommissionen underrättade alla parter om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för dess avsikt att inte införa en definitiv antidumpningstull på import till unionen av kiselmangan med ursprung i Indien. Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutliga meddelandet av uppgifter. En andra utfrågning med klaganden ägde rum i närvaro av förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden den 20 januari 2016. Under den senare utfrågningen åtföljdes klaganden av den spanska unionstillverkaren FerroAtlantica, som inte representerades av klaganden och som inte hade samarbetat under förfarandet, vilket anges i avsnitt 5. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen underrättade alla parter om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för dess avsikt att inte införa en definitiv antidumpningstull på import till unionen av kiselmangan med ursprung i Indien. Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutliga meddelandet av uppgifter. En andra utfrågning med klaganden ägde rum i närvaro av förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden den 20 januari 2016. Under den senare utfrågningen åtföljdes klaganden av den spanska unionstillverkaren FerroAtlantica, som inte representerades av klaganden och som inte hade samarbetat under förfarandet, vilket anges i avsnitt 5.

| (28) | Synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt. |
| --- | --- |

(28)

Synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt.

3.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

3.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (29) | Den berörda produkten är kiselmangan (inbegripet ferrokiselmangan) med ursprung i Indien, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7202 30 00 och ex 8111 00 11 (nedan kallad den berörda produkten). |
| --- | --- |

(29)

Den berörda produkten är kiselmangan (inbegripet ferrokiselmangan) med ursprung i Indien, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7202 30 00 och ex 8111 00 11 (nedan kallad den berörda produkten).

den berörda produkten

| (30) | Kiselmangan är en ferrolegering som i huvudsak består av mangan, kisel och järn och i regel innehåller mindre delar av andra element, såsom kol, fosfor, svavel och bor. Kiselmangan tillverkas genom smältning av manganmalm i elektriska ugnar och används främst som en källa till mangan och kisel vid stålproduktion. |
| --- | --- |

(30)

Kiselmangan är en ferrolegering som i huvudsak består av mangan, kisel och järn och i regel innehåller mindre delar av andra element, såsom kol, fosfor, svavel och bor. Kiselmangan tillverkas genom smältning av manganmalm i elektriska ugnar och används främst som en källa till mangan och kisel vid stålproduktion.

| (31) | Kiselmangan har flera olika kvaliteter beroende på halten mangan, kisel och kol, och kiselmangan säljs som stenar av olika storlekar beroende på kundernas behov. Alla kvaliteter och storlekar utgör dock en enda produkt, men en extrasumma betalas för en högre halt mangan eller kisel och för en kolhalt på under 0,1 %, vilket gör kiselmanganet lämpligt för tillverkning av rostfritt specialstål. |
| --- | --- |

(31)

Kiselmangan har flera olika kvaliteter beroende på halten mangan, kisel och kol, och kiselmangan säljs som stenar av olika storlekar beroende på kundernas behov. Alla kvaliteter och storlekar utgör dock en enda produkt, men en extrasumma betalas för en högre halt mangan eller kisel och för en kolhalt på under 0,1 %, vilket gör kiselmanganet lämpligt för tillverkning av rostfritt specialstål.

| (32) | Högre eller lägre halt av övriga element, såsom fosfor och bor, påverkar inte priset, även om halten av sådana element över vissa tröskelvärden gör kiselmanganet olämpligt för viss tillverkning i senare led. |
| --- | --- |

(32)

Högre eller lägre halt av övriga element, såsom fosfor och bor, påverkar inte priset, även om halten av sådana element över vissa tröskelvärden gör kiselmanganet olämpligt för viss tillverkning i senare led.

3.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (33) | Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och används för samma grundläggande ändamål:






  1. | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(33)

Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och används för samma grundläggande ändamål:

1.

Den berörda produkten.

| 2. | Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Indien. |
| --- | --- |

2.

Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Indien.

| 3. | Den produkt som tillverkas och säljs inom unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

3.

Den produkt som tillverkas och säljs inom unionen av unionsindustrin.

| (34) | Kommissionen konstaterade därför i informationsdokumentet att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen konstaterade därför i informationsdokumentet att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.3   Invändningar gällande produktdefinition

Invändningar gällande produktdefinition

| (35) | Några berörda parter hävdade att kiselmangan med en mycket låg kolhalt (mestadels mellan 0,05 % och 0,1 %, högst 0,2 % – kiselmangan med låg kolhalt) skulle vara en annan produkt än ”standard”-kiselmangan som innehåller tio gånger mer kol (högst 2 %). De förklarar att trots att de två produkterna har liknande kemiska element är de tekniska egenskaperna olika, vilket påverkar användningen av dem: kiselmangan med låg kolhalt används till rostfritt stål och specialstål medan standardkiselmangan används till kolstål. De anger även att de två typerna av kiselmangan inte är utbytbara. Kiselmangan med låg kolhalt kan användas till att tillverka standardstål, men standardkiselmangan kan inte användas till att tillverka rostfritt stål och specialstål. Vidare skulle användning av kiselmangan med låg kolhalt för tillverkning av standardstål inte vara rimligt eftersom kiselmangan med låg kolhalt är dyrare. Således använder de ståltillverkare som köper båda kiselmangantyperna dem i olika tillverkningar. Vidare påminde de om att de Förenta staternas myndigheter uteslöt kiselmangan med låg kolhalt från sin undersökning och framhöll att det faktum att kommissionen inte gjorde skillnad mellan de två typerna i en tidigare undersökning inte innebär att kommissionen bör föra samma resonemang i det här fallet. Slutligen menar de att effektiva tullkontroller och tester enkelt kan utföras vid misstanke om kringgående av tull (standardkiselmangan deklarerad som kiselmangan med låg kolhalt för att undvika antidumpningstull). |
| --- | --- |

(35)

Några berörda parter hävdade att kiselmangan med en mycket låg kolhalt (mestadels mellan 0,05 % och 0,1 %, högst 0,2 % – kiselmangan med låg kolhalt) skulle vara en annan produkt än ”standard”-kiselmangan som innehåller tio gånger mer kol (högst 2 %). De förklarar att trots att de två produkterna har liknande kemiska element är de tekniska egenskaperna olika, vilket påverkar användningen av dem: kiselmangan med låg kolhalt används till rostfritt stål och specialstål medan standardkiselmangan används till kolstål. De anger även att de två typerna av kiselmangan inte är utbytbara. Kiselmangan med låg kolhalt kan användas till att tillverka standardstål, men standardkiselmangan kan inte användas till att tillverka rostfritt stål och specialstål. Vidare skulle användning av kiselmangan med låg kolhalt för tillverkning av standardstål inte vara rimligt eftersom kiselmangan med låg kolhalt är dyrare. Således använder de ståltillverkare som köper båda kiselmangantyperna dem i olika tillverkningar. Vidare påminde de om att de Förenta staternas myndigheter uteslöt kiselmangan med låg kolhalt från sin undersökning och framhöll att det faktum att kommissionen inte gjorde skillnad mellan de två typerna i en tidigare undersökning inte innebär att kommissionen bör föra samma resonemang i det här fallet. Slutligen menar de att effektiva tullkontroller och tester enkelt kan utföras vid misstanke om kringgående av tull (standardkiselmangan deklarerad som kiselmangan med låg kolhalt för att undvika antidumpningstull).

| (36) | Kommissionen ansåg att kiselmangan bör betraktas som en enda produkt i denna undersökning. Kiselmangan är en ferrolegering som främst används för stålproduktion. Kiselmangan består undantagslöst av samma kemiska komponenter, fastän ibland med lite olika proportioner. Därmed är de två typerna av kiselmangan inte olika produkter, även om en del stål kräver kiselmangan med begränsad kolhalt som inte kan ersättas av standardkiselmangan. De varierande kolhalterna i olika typer av kiselmangan – samt varierande manganhalter – återges vederbörligen i produktkontrollnumrets struktur, vilket möjliggör jämförelse av de olika produkttyperna. Förenta staternas myndigheter uteslöt kiselmangan med låg kolhalt från produktdefinitionen i sina undersökningar eftersom det inte fanns några tillverkare av kiselmangan med låg kolhalt i Förenta staterna. Kommissionen ansåg redan i tidigare undersökningar att standardkiselmangan och kiselmangan med låg kolhalt i grund och botten är samma produkt, även för att undvika möjligt kringgående av tull via felaktig deklaration (kiselmangan med låg kolhalt kan inte särskiljas visuellt av tullmyndigheterna, varför det skulle krävas provning). Det faktum att kiselmangan med låg kolhalt är dyrare garanterar inte att tullmyndigheterna skulle kunna upptäcka möjliga kringgåenden på grundval av fakturapriset, i synnerhet inte om de två parterna i transaktionen är närstående eller kommer överens om priskompensation. Följaktligen avvisas invändningen. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen ansåg att kiselmangan bör betraktas som en enda produkt i denna undersökning. Kiselmangan är en ferrolegering som främst används för stålproduktion. Kiselmangan består undantagslöst av samma kemiska komponenter, fastän ibland med lite olika proportioner. Därmed är de två typerna av kiselmangan inte olika produkter, även om en del stål kräver kiselmangan med begränsad kolhalt som inte kan ersättas av standardkiselmangan. De varierande kolhalterna i olika typer av kiselmangan – samt varierande manganhalter – återges vederbörligen i produktkontrollnumrets struktur, vilket möjliggör jämförelse av de olika produkttyperna. Förenta staternas myndigheter uteslöt kiselmangan med låg kolhalt från produktdefinitionen i sina undersökningar eftersom det inte fanns några tillverkare av kiselmangan med låg kolhalt i Förenta staterna. Kommissionen ansåg redan i tidigare undersökningar att standardkiselmangan och kiselmangan med låg kolhalt i grund och botten är samma produkt, även för att undvika möjligt kringgående av tull via felaktig deklaration (kiselmangan med låg kolhalt kan inte särskiljas visuellt av tullmyndigheterna, varför det skulle krävas provning). Det faktum att kiselmangan med låg kolhalt är dyrare garanterar inte att tullmyndigheterna skulle kunna upptäcka möjliga kringgåenden på grundval av fakturapriset, i synnerhet inte om de två parterna i transaktionen är närstående eller kommer överens om priskompensation. Följaktligen avvisas invändningen.

4.   DUMPNING

DUMPNING

4.1   Normalvärde

Normalvärde

| (37) | Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden per exporterande tillverkare motsvarar minst 5 % av det berörda företagets totala exportvolym av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden per exporterande tillverkare motsvarar minst 5 % av det berörda företagets totala exportvolym av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden.

| (38) | Kommissionen identifierade därefter de produkttyper som såldes på hemmamarknaden som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen och undersökte huruvida varje samarbetsvillig exporterande tillverkares försäljning på hemmamarknaden för varje produkttyp var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den totala försäljningsvolymen av produkttypen till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden motsvarar minst 5 % av den totala exportförsäljningen till unionen av den identiska eller jämförbara produkttypen. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen identifierade därefter de produkttyper som såldes på hemmamarknaden som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen och undersökte huruvida varje samarbetsvillig exporterande tillverkares försäljning på hemmamarknaden för varje produkttyp var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den totala försäljningsvolymen av produkttypen till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden motsvarar minst 5 % av den totala exportförsäljningen till unionen av den identiska eller jämförbara produkttypen.

| (39) | Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under undersökningsperioden för att avgöra om man kunde använda det faktiska försäljningspriset på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(39)

Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under undersökningsperioden för att avgöra om man kunde använda det faktiska försäljningspriset på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

| (40) | Normalvärdet grundar sig på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om






  a) | försäljningsvolymen för produkttypen, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade produktionskostnaden, utgör över 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för produkttypen i fråga, och |
| --- | --- | --- |

(40)

Normalvärdet grundar sig på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om

a)

försäljningsvolymen för produkttypen, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade produktionskostnaden, utgör över 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för produkttypen i fråga, och

| b) | det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna produkttyp är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

b)

det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna produkttyp är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet.

| (41) | I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden av produkttypen i fråga under undersökningsperioderna. |
| --- | --- |

(41)

I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden av produkttypen i fråga under undersökningsperioderna.

| (42) | Normalvärdet grundar sig på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp av enbart den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttyperna under undersökningsperioden, om






  a) | volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgör högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för typen i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

(42)

Normalvärdet grundar sig på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp av enbart den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttyperna under undersökningsperioden, om

a)

volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgör högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för typen i fråga, eller

| b) | det vägda genomsnittliga priset för denna produkttyp är lägre än tillverkningskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

b)

det vägda genomsnittliga priset för denna produkttyp är lägre än tillverkningskostnaden per enhet.

| (43) | Om ingen försäljning eller endast otillräcklig försäljning av en typ av den likadana produkten förekommit vid normal handel eller om en produkttyp inte sålts i representativa volymer på hemmamarknaden, använde kommissionen ett konstruerat normalvärde i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(43)

Om ingen försäljning eller endast otillräcklig försäljning av en typ av den likadana produkten förekommit vid normal handel eller om en produkttyp inte sålts i representativa volymer på hemmamarknaden, använde kommissionen ett konstruerat normalvärde i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen.

| (44) | Normalvärdet konstruerades genom att följande adderades till den genomsnittliga produktionskostnaden för den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens likadana produkt under undersökningsperioden:






  — | De vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden vid normal handel under undersökningsperioden. |
| --- | --- | --- |

(44)

Normalvärdet konstruerades genom att följande adderades till den genomsnittliga produktionskostnaden för den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens likadana produkt under undersökningsperioden:

—

De vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden vid normal handel under undersökningsperioden.

| — | Den vägda genomsnittliga vinst på hemmamarknaden som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna gjorde på den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

—

Den vägda genomsnittliga vinst på hemmamarknaden som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna gjorde på den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden.

| (45) | För ett företag som ingick i urvalet grundar sig normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp i enlighet med den metod som beskrivs i skäl 40. För de andra två företag som ingick i urvalet beräknades normalvärdet för vissa produkttyper genom användning av den metod som beskrivs i skäl 44. För övriga produkttyper som såldes vid normal handel grundade sig normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp i enlighet med den metod som beskrivs i skäl 40. |
| --- | --- |

(45)

För ett företag som ingick i urvalet grundar sig normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp i enlighet med den metod som beskrivs i skäl 40. För de andra två företag som ingick i urvalet beräknades normalvärdet för vissa produkttyper genom användning av den metod som beskrivs i skäl 44. För övriga produkttyper som såldes vid normal handel grundade sig normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp i enlighet med den metod som beskrivs i skäl 40.

4.2   Exportpris

Exportpris

| (46) | De exporterande tillverkarna exporterade till unionen antingen direkt till oberoende kunder eller genom närstående handlare utanför unionen. |
| --- | --- |

(46)

De exporterande tillverkarna exporterade till unionen antingen direkt till oberoende kunder eller genom närstående handlare utanför unionen.

| (47) | Exportpriset fastställdes därför på grundval av det pris som faktiskt betalades eller skulle betalas för den berörda produkten när den såldes på export till unionen, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(47)

Exportpriset fastställdes därför på grundval av det pris som faktiskt betalades eller skulle betalas för den berörda produkten när den såldes på export till unionen, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

4.3   Jämförelse

Jämförelse

| (48) | Kommissionen jämförde normalvärdet och de exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen jämförde normalvärdet och de exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik.

| (49) | Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. |
| --- | --- |

(49)

Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten.

| (50) | I detta hänseende tillämpade Indiens myndigheter två system för stimulans av exporten, närmare bestämt DDB (Duty Draw Back) och FPS (Focus Product Scheme). DDB-systemet tillhandahöll en återbetalning på 1,7 % av exportvärdet pris fritt ombord (FOB) för importtullar och skatter på importerade material om dessa insatsvaror användes för tillverkning av slutvarorna för export. FPS är en förmån på 4 % av FOB-värdet som tilldelas vissa produkter som exporteras, utan några ytterligare villkor som sammankopplar de exporterade och importerade varorna. |
| --- | --- |

(50)

I detta hänseende tillämpade Indiens myndigheter två system för stimulans av exporten, närmare bestämt DDB (Duty Draw Back) och FPS (Focus Product Scheme). DDB-systemet tillhandahöll en återbetalning på 1,7 % av exportvärdet pris fritt ombord (FOB) för importtullar och skatter på importerade material om dessa insatsvaror användes för tillverkning av slutvarorna för export. FPS är en förmån på 4 % av FOB-värdet som tilldelas vissa produkter som exporteras, utan några ytterligare villkor som sammankopplar de exporterade och importerade varorna.

| (51) | Ett företag begärde en justering för DDB på grundval av artikel 2.10 b i grundförordningen. Företaget kunde emellertid inte uppvisa kopplingen mellan importerat råmaterial och exporterade slutvaror, såsom krävs enligt artikel 2.10 b. Kommissionen godtog därför inte denna begäran. |
| --- | --- |

(51)

Ett företag begärde en justering för DDB på grundval av artikel 2.10 b i grundförordningen. Företaget kunde emellertid inte uppvisa kopplingen mellan importerat råmaterial och exporterade slutvaror, såsom krävs enligt artikel 2.10 b. Kommissionen godtog därför inte denna begäran.

| (52) | Ett annat företag begärde en justering för både DDB och FPS på grundval av artikel 2.10 k i grundförordningen. Vad gäller DDB kan en begäran inte godtas enligt artikel 2.10 k om det finns en specifik rättslig grund till den enligt artikel 2.10 b i grundförordningen och villkoren i den senare inte uppfylls. Eftersom företaget inte kunde uppvisa någon koppling mellan de importerade insatsvarorna och de exporterade varorna avvisade kommissionen denna begäran. |
| --- | --- |

(52)

Ett annat företag begärde en justering för både DDB och FPS på grundval av artikel 2.10 k i grundförordningen. Vad gäller DDB kan en begäran inte godtas enligt artikel 2.10 k om det finns en specifik rättslig grund till den enligt artikel 2.10 b i grundförordningen och villkoren i den senare inte uppfylls. Eftersom företaget inte kunde uppvisa någon koppling mellan de importerade insatsvarorna och de exporterade varorna avvisade kommissionen denna begäran.

| (53) | Vad gäller FPS visade de bevishandlingar som tillhandahölls av företaget inte att kunderna på hemmamarknaden permanent betalar ett annat pris på grund av FPS-systemet, såsom krävs enligt artikel 2.10 k i grundförordningen. Bevisningen visade snarare att de summor som erhållits från Indiens myndigheter enligt FPS-systemet helt enkelt skapade en permanent skillnad i försäljningsintäkterna mellan inhemsk försäljning och exportförsäljning. Kommissionen konstaterade därför att denna begäran saknar grund. |
| --- | --- |

(53)

Vad gäller FPS visade de bevishandlingar som tillhandahölls av företaget inte att kunderna på hemmamarknaden permanent betalar ett annat pris på grund av FPS-systemet, såsom krävs enligt artikel 2.10 k i grundförordningen. Bevisningen visade snarare att de summor som erhållits från Indiens myndigheter enligt FPS-systemet helt enkelt skapade en permanent skillnad i försäljningsintäkterna mellan inhemsk försäljning och exportförsäljning. Kommissionen konstaterade därför att denna begäran saknar grund.

4.4   Dumpningsmarginal

Dumpningsmarginal

| (54) | För de exporterande tillverkare som ingick i urvalet jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(54)

För de exporterande tillverkare som ingick i urvalet jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (55) | Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet beräknades i enlighet med bestämmelserna i artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes på grundval av de marginaler som fastställts för de exporterande tillverkarna i stickprovet. |
| --- | --- |

(55)

Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet beräknades i enlighet med bestämmelserna i artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes på grundval av de marginaler som fastställts för de exporterande tillverkarna i stickprovet.

| (56) | Nivån på samarbetsviljan ansågs vara låg, eftersom importen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna endast utgjorde 60 % av den totala exporten från Indien till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(56)

Nivån på samarbetsviljan ansågs vara låg, eftersom importen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna endast utgjorde 60 % av den totala exporten från Indien till unionen under undersökningsperioden.

| (57) | Kommissionen beräknade därför marginalen för hela landet på grundval av genomsnittet för de högsta dumpade transaktionerna för ett av de företag som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(57)

Kommissionen beräknade därför marginalen för hela landet på grundval av genomsnittet för de högsta dumpade transaktionerna för ett av de företag som ingick i urvalet.

| (58) | Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset för kostnader, försäkring och frakt (cif-priset) vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:






  Företag | Dumpningsmarginal (%) |
| --- | --- | --- |
| Tata Steel | 3,4 |
| Modern India | 15,2 |
| Indsil | 3,4 |
| Övriga samarbetsvilliga tillverkare
  (vägt genomsnitt för stickprovet) | 10,4 |
| (Övrig) tull för hela landet | 25,1 |

(58)

Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset för kostnader, försäkring och frakt (cif-priset) vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

Företag

Dumpningsmarginal (%)

Tata Steel

3,4

Modern India

15,2

Indsil

3,4

Övriga samarbetsvilliga tillverkare

(vägt genomsnitt för stickprovet)

10,4

(Övrig) tull för hela landet

25,1

5.   SKADA

SKADA

5.1   Definition av unionsindustrin och unionens tillverkning

Definition av unionsindustrin och unionens tillverkning

| (59) | Den likadana produkten tillverkades av fyra unionstillverkare under undersökningsperioden. På grundval av tillgängliga uppgifter från klagomålet finns det inga andra unionstillverkare av den likadana produkten i unionen. Två unionstillverkare som utgör klaganden, Comilog Dunkerque och OFZ, samarbetade. En annan unionstillverkare (Italghisa i Italien) som stödde klagomålet avbröt samarbetet strax efter inledandet av undersökningen. Dess tillverkningsvolym var dock marginell. FerroAtlantica, den fjärde unionstillverkaren, samarbetade inte men motsatte sig inte undersökningen. |
| --- | --- |

(59)

Den likadana produkten tillverkades av fyra unionstillverkare under undersökningsperioden. På grundval av tillgängliga uppgifter från klagomålet finns det inga andra unionstillverkare av den likadana produkten i unionen. Två unionstillverkare som utgör klaganden, Comilog Dunkerque och OFZ, samarbetade. En annan unionstillverkare (Italghisa i Italien) som stödde klagomålet avbröt samarbetet strax efter inledandet av undersökningen. Dess tillverkningsvolym var dock marginell. FerroAtlantica, den fjärde unionstillverkaren, samarbetade inte men motsatte sig inte undersökningen.

| (60) | För att skydda sekretessen avseende uppgifterna från de två samarbetsvilliga unionstillverkarna är alla värden uttryckta i intervall. Under undersökningsperioden uppgick den totala unionstillverkningen till [213 000/282 000] ton. De två samarbetsvilliga unionstillverkarna tillverkade [85 000/113 000] ton, vilket motsvarar omkring [35 %/47 %] av den totala unionstillverkningen. |
| --- | --- |

(60)

För att skydda sekretessen avseende uppgifterna från de två samarbetsvilliga unionstillverkarna är alla värden uttryckta i intervall. Under undersökningsperioden uppgick den totala unionstillverkningen till [213 000/282 000] ton. De två samarbetsvilliga unionstillverkarna tillverkade [85 000/113 000] ton, vilket motsvarar omkring [35 %/47 %] av den totala unionstillverkningen.

| (61) | Flera berörda parter lämnade synpunkter gällande definitionen av unionsindustrin. För det första ansåg de att det faktum att FerroAtlantica inte räknades med bland klagandena väcker frågor kring kommissionens konstaterande att återstående tillverkare kan anses utgöra en betydande del av unionsindustrin, såsom krävs enligt artikel 4.1 i WTO:s antidumpningsavtal och artikel 4.1 i grundförordningen. För det andra ansåg de att om analysen av ekonomiska faktorer och index av betydelse för unionsindustrin hade beaktat även FerroAtlantica och i synnerhet dess lönsamhet under skadeundersökningsperioden skulle den påföljande skadebilden ha sett väldigt annorlunda ut. För det tredje hävdade de att det var ett taktiskt val att FerroAtlantica inte räknades med bland klagandena, som enbart motiverades av syftet att förvränga skadebilden, eftersom FerroAtlantica var en aktiv klagande i tidigare antidumpningsundersökningar som inletts av kommissionen. |
| --- | --- |

(61)

Flera berörda parter lämnade synpunkter gällande definitionen av unionsindustrin. För det första ansåg de att det faktum att FerroAtlantica inte räknades med bland klagandena väcker frågor kring kommissionens konstaterande att återstående tillverkare kan anses utgöra en betydande del av unionsindustrin, såsom krävs enligt artikel 4.1 i WTO:s antidumpningsavtal och artikel 4.1 i grundförordningen. För det andra ansåg de att om analysen av ekonomiska faktorer och index av betydelse för unionsindustrin hade beaktat även FerroAtlantica och i synnerhet dess lönsamhet under skadeundersökningsperioden skulle den påföljande skadebilden ha sett väldigt annorlunda ut. För det tredje hävdade de att det var ett taktiskt val att FerroAtlantica inte räknades med bland klagandena, som enbart motiverades av syftet att förvränga skadebilden, eftersom FerroAtlantica var en aktiv klagande i tidigare antidumpningsundersökningar som inletts av kommissionen.

| (62) | Kommissionen avvisade dessa synpunkter enligt följande: i) FerroAtlantica kontaktades vederbörligen av kommissionen och ett frågeformulär skickades till företaget. Detta innebär att företaget, även om det inte är en klagande, hade en likvärdig möjlighet att träda fram, uttrycka sina åsikter och samarbeta genom att lämna över de begärda uppgifterna till kommissionen. Företaget samarbetade dock inte och förblev tyst. Kommissionen har varken möjlighet att tvinga eller förhindra företaget att samarbeta. Därför vore det ohållbart för kommissionen att utesluta företaget i fråga. Tillgängliga uppgifter rörande detta företag tillhandahölls i gengäld i klagomålet och användes i skadeundersökningen enligt förklaringen nedan i skäl 88. ii) De två unionstillverkarna samarbetade och tillhandahöll de nödvändiga uppgifterna. De stod för omkring [35 %/47 %] av den totala unionstillverkningen. Kommissionen ansåg denna procentsats vara tillräckligt hög för att konstatera att de två tillverkarna är en betydande del av den inhemska tillverkningen. En betydande del innebär inte nödvändigtvis den största delen enligt artikel 4.1 i grundförordningen (4), vilket är förenligt med den tolkning som görs av ett liknande begrepp i artikel 4.1 i WTO:s antidumpningsavtal (5). iii) Analysen av de mikroekonomiska indikatorerna grundade sig på uppgifter från de två samarbetsvilliga unionstillverkarna. Om de mikroekonomiska uppgifterna för FerroAtlantica hade beaktats skulle de olika ekonomiska indikatorerna eventuellt ha kunnat visa andra utvecklingstrender, men eftersom de två samarbetsvilliga unionstillverkarna står för en betydande del av unionsindustrin är en analys på grundval av uppgifter från dem rimlig. |
| --- | --- |

(62)

Kommissionen avvisade dessa synpunkter enligt följande: i) FerroAtlantica kontaktades vederbörligen av kommissionen och ett frågeformulär skickades till företaget. Detta innebär att företaget, även om det inte är en klagande, hade en likvärdig möjlighet att träda fram, uttrycka sina åsikter och samarbeta genom att lämna över de begärda uppgifterna till kommissionen. Företaget samarbetade dock inte och förblev tyst. Kommissionen har varken möjlighet att tvinga eller förhindra företaget att samarbeta. Därför vore det ohållbart för kommissionen att utesluta företaget i fråga. Tillgängliga uppgifter rörande detta företag tillhandahölls i gengäld i klagomålet och användes i skadeundersökningen enligt förklaringen nedan i skäl 88. ii) De två unionstillverkarna samarbetade och tillhandahöll de nödvändiga uppgifterna. De stod för omkring [35 %/47 %] av den totala unionstillverkningen. Kommissionen ansåg denna procentsats vara tillräckligt hög för att konstatera att de två tillverkarna är en betydande del av den inhemska tillverkningen. En betydande del innebär inte nödvändigtvis den största delen enligt artikel 4.1 i grundförordningen (4), vilket är förenligt med den tolkning som görs av ett liknande begrepp i artikel 4.1 i WTO:s antidumpningsavtal (5). iii) Analysen av de mikroekonomiska indikatorerna grundade sig på uppgifter från de två samarbetsvilliga unionstillverkarna. Om de mikroekonomiska uppgifterna för FerroAtlantica hade beaktats skulle de olika ekonomiska indikatorerna eventuellt ha kunnat visa andra utvecklingstrender, men eftersom de två samarbetsvilliga unionstillverkarna står för en betydande del av unionsindustrin är en analys på grundval av uppgifter från dem rimlig.

4

5

5.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (63) | Den totala förbrukningen i unionen fastställdes genom att den totala importen i unionen adderades till alla unionstillverkares försäljning på hemmamarknaden. Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 1


  Förbrukning i unionen (i ton) | 2011 | 2012 | 2013 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i unionen | 954 347 | 896 247 | 882 969 | 853 732 |
| Index | 100 | 94 | 93 | 89 |
| Källa: | Svar på frågeformulär, klagandenas uppskattning avseende försäljningsvolymen för icke-samarbetsvilliga unionstillverkare och uppgifter från Eurostat gällande import (det fanns ett skrivfel i importvolymen i informationsdokumentet). |

(63)

Den totala förbrukningen i unionen fastställdes genom att den totala importen i unionen adderades till alla unionstillverkares försäljning på hemmamarknaden. Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 1

Tabell 1

Förbrukning i unionen (i ton)

Förbrukning i unionen (i ton)

2011

2012

2013

Undersökningsperioden

Total förbrukning i unionen

954 347

896 247

882 969

853 732

Index

Index

100

100

94

94

93

93

89

89

Källa:

Källa:

Svar på frågeformulär, klagandenas uppskattning avseende försäljningsvolymen för icke-samarbetsvilliga unionstillverkare och uppgifter från Eurostat gällande import (det fanns ett skrivfel i importvolymen i informationsdokumentet).

| (64) | Förbrukningen i unionen minskade under åren, i enlighet med minskningen i unionstillverkningen av stål och förbrukningen av stål i unionen. |
| --- | --- |

(64)

Förbrukningen i unionen minskade under åren, i enlighet med minskningen i unionstillverkningen av stål och förbrukningen av stål i unionen.

5.3   Import från Indien

Import från Indien

| (65) | Importvolymen fastställdes med hjälp av uppgifter från Eurostat och med beaktande av alla importförfaranden, däribland aktiv förädling. Ursprunget till en betydande importvolym specificeras inte av kommersiella eller militära skäl inom ramen för handel med tredjeländer. Med hjälp av tullmyndigheterna i en medlemsstat kunde kommissionen dela upp en del av denna volym efter ursprungsland. Vid tilldelning av denna ”ospecificerade” import till respektive ursprungsland förändras inte den övergripande importutvecklingen nämnvärt. För att bibehålla sekretessen avseende denna import anges emellertid importsiffrorna i intervall. |
| --- | --- |

(65)

Importvolymen fastställdes med hjälp av uppgifter från Eurostat och med beaktande av alla importförfaranden, däribland aktiv förädling. Ursprunget till en betydande importvolym specificeras inte av kommersiella eller militära skäl inom ramen för handel med tredjeländer. Med hjälp av tullmyndigheterna i en medlemsstat kunde kommissionen dela upp en del av denna volym efter ursprungsland. Vid tilldelning av denna ”ospecificerade” import till respektive ursprungsland förändras inte den övergripande importutvecklingen nämnvärt. För att bibehålla sekretessen avseende denna import anges emellertid importsiffrorna i intervall.

| (66) | Importen från Indien utvecklades enligt följande:

  Tabell 2


  Importvolym (i ton) och marknadsandel | 2011 | 2012 | 2013 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Indien | 174 000 –231 000 | 237 000 –314 000 | 226 000 –299 000 | 195 000 –259 000 |
| Index | 100 | 136 | 130 | 112 |
| Marknadsandel | 18–24 % | 26–35 % | 26–34 % | 23–30 % |
| Index | 100 | 145 | 140 | 126 |
| Källa: | Uppgifter från Eurostat i kombination med uppgifter rörande ”ospecificerad” import. |

(66)

Importen från Indien utvecklades enligt följande:

Tabell 2

Tabell 2

Importvolym (i ton) och marknadsandel

Importvolym (i ton) och marknadsandel

2011

2012

2013

Undersökningsperioden

Importvolym från Indien

174 000 –231 000

237 000 –314 000

226 000 –299 000

195 000 –259 000

Index

Index

100

100

136

136

130

130

112

112

Marknadsandel

18–24 %

26–35 %

26–34 %

23–30 %

Index

Index

100

100

145

145

140

140

126

126

Källa:

Källa:

Uppgifter från Eurostat i kombination med uppgifter rörande ”ospecificerad” import.

| (67) | Importen från Indien står för omkring en fjärdedel av den totala importen till unionen och har den största marknadsandelen av den totala importen till unionen. |
| --- | --- |

(67)

Importen från Indien står för omkring en fjärdedel av den totala importen till unionen och har den största marknadsandelen av den totala importen till unionen.

| (68) | Importen från Indien ökade avsevärt under 2012 jämfört med 2011 men minskade igen under efterföljande år till en nivå under undersökningsperioden som var något högre än under 2011. Utvecklingen för importen från Indien liknade utvecklingen för tillverkning och försäljning för unionsindustrin och var den motsatta jämfört med utvecklingen för importen från övriga tredjeländer (importen från Indien ökade under 2012 medan importen från övriga tredjeländer minskade, och omvänt) under 2013 och under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(68)

Importen från Indien ökade avsevärt under 2012 jämfört med 2011 men minskade igen under efterföljande år till en nivå under undersökningsperioden som var något högre än under 2011. Utvecklingen för importen från Indien liknade utvecklingen för tillverkning och försäljning för unionsindustrin och var den motsatta jämfört med utvecklingen för importen från övriga tredjeländer (importen från Indien ökade under 2012 medan importen från övriga tredjeländer minskade, och omvänt) under 2013 och under undersökningsperioden.

| (69) | Klaganden hävdade att marknadsandelen från Indien har ökat betydligt från 2008 till 2013. |
| --- | --- |

(69)

Klaganden hävdade att marknadsandelen från Indien har ökat betydligt från 2008 till 2013.

| (70) | Som anges i skäl 25 omfattade emellertid den granskning av utvecklingstendenser som är relevanta för en bedömning av skadan perioden från den 1 januari 2011 till slutet av undersökningsperioden. Några uppgifter från längre tillbaka än 2011 granskades därför inte och kunde inte heller beaktas. |
| --- | --- |

(70)

Som anges i skäl 25 omfattade emellertid den granskning av utvecklingstendenser som är relevanta för en bedömning av skadan perioden från den 1 januari 2011 till slutet av undersökningsperioden. Några uppgifter från längre tillbaka än 2011 granskades därför inte och kunde inte heller beaktas.

| (71) | Det vägda genomsnittliga priset för importen till unionen från Indien utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Importpriser (euro/ton) | 2011 | 2012 | 2013 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indien | 808–1 072 | 790–1 048 | 687–911 | 631–837 |
| Index | 100 | 98 | 85 | 78 |
| Källa: | Uppgifter från Eurostat i kombination med uppgifter rörande ”ospecificerad” import. |

(71)

Det vägda genomsnittliga priset för importen till unionen från Indien utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Importpriser (euro/ton)

Importpriser (euro/ton)

2011

2012

2013

Undersökningsperioden

Indien

808–1 072

790–1 048

687–911

631–837

Index

Index

100

100

98

98

85

85

78

78

Källa:

Källa:

Uppgifter från Eurostat i kombination med uppgifter rörande ”ospecificerad” import.

| (72) | Priset för import från Indien sjönk i överensstämmelse med unionsindustrins försäljningspris. Uppgifter från Eurostat visar också att importen från Indien är billigast bland importen från de främsta länderna för export av kiselmangan. |
| --- | --- |

(72)

Priset för import från Indien sjönk i överensstämmelse med unionsindustrins försäljningspris. Uppgifter från Eurostat visar också att importen från Indien är billigast bland importen från de främsta länderna för export av kiselmangan.

5.4   Prisunderskridande

Prisunderskridande

| (73) | Kommissionen bedömde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra






  a) | det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som de samarbetsvilliga unionstillverkarna debiterade icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och |
| --- | --- | --- |

(73)

Kommissionen bedömde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra

a)

det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som de samarbetsvilliga unionstillverkarna debiterade icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och

| b) | motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de indiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån (kostnader, försäkring, frakt) med lämpliga justeringar för kostnader efter import. |
| --- | --- |

b)

motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de indiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån (kostnader, försäkring, frakt) med lämpliga justeringar för kostnader efter import.

| (74) | Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt, och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av de samarbetsvilliga unionstillverkarnas omsättning under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(74)

Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt, och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av de samarbetsvilliga unionstillverkarnas omsättning under undersökningsperioden.

| (75) | En kvalitetsjustering gjordes för att ta hänsyn till den lägre andelen mangan i kiselmangan som såldes av de indiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet (om och när det fanns grund för det). Justeringen gjordes med hjälp av proportionell skalning (pro-rata scaling) som allmänt används inom industrin för att få ett riktmärke för priset för den berörda produkten mot standardkiselmangan (65 % mangan och 16 % kisel). |
| --- | --- |

(75)

En kvalitetsjustering gjordes för att ta hänsyn till den lägre andelen mangan i kiselmangan som såldes av de indiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet (om och när det fanns grund för det). Justeringen gjordes med hjälp av proportionell skalning (pro-rata scaling) som allmänt används inom industrin för att få ett riktmärke för priset för den berörda produkten mot standardkiselmangan (65 % mangan och 16 % kisel).

| (76) | En av de indiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet sålde kiselmangan med låg kolhalt till unionen. Kiselmangan med låg kolhalt tillverkas av unionsindustrin men inte av de två samarbetsvilliga unionstillverkarna. För att garantera en rättvis jämförelse mellan indisk kiselmangan med låg kolhalt och unionens standardkiselmangan uppjusterade kommissionen unionens genomsnittliga försäljningspris med hjälp av det genomsnittliga marknadspriset för kiselmangan med låg kolhalt. Genom att göra detta tog kommissionen hänsyn till det faktum att ett högre pris betalas för kiselmangan med låg kolhalt än för standardkiselmangan. |
| --- | --- |

(76)

En av de indiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet sålde kiselmangan med låg kolhalt till unionen. Kiselmangan med låg kolhalt tillverkas av unionsindustrin men inte av de två samarbetsvilliga unionstillverkarna. För att garantera en rättvis jämförelse mellan indisk kiselmangan med låg kolhalt och unionens standardkiselmangan uppjusterade kommissionen unionens genomsnittliga försäljningspris med hjälp av det genomsnittliga marknadspriset för kiselmangan med låg kolhalt. Genom att göra detta tog kommissionen hänsyn till det faktum att ett högre pris betalas för kiselmangan med låg kolhalt än för standardkiselmangan.

| (77) | Mot bakgrund av detta kunde man konstatera att en indisk exporterande tillverkare som ingick i urvalet underskred unionsindustrins priser med 6,5 % och att de andra två indiska tillverkare som ingick i urvalet inte underskred unionens priser. |
| --- | --- |

(77)

Mot bakgrund av detta kunde man konstatera att en indisk exporterande tillverkare som ingick i urvalet underskred unionsindustrins priser med 6,5 % och att de andra två indiska tillverkare som ingick i urvalet inte underskred unionens priser.

| (78) | För de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna konstaterades begränsat underskridande på grundval av genomsnittliga importpriser enligt uppgifter från Eurostat, utan justering för kvalitetsskillnader eller olika handelsled. |
| --- | --- |

(78)

För de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna konstaterades begränsat underskridande på grundval av genomsnittliga importpriser enligt uppgifter från Eurostat, utan justering för kvalitetsskillnader eller olika handelsled.

| (79) | Flera berörda parter hävdar att en jämförelse mellan unionspriser och indiska priser på grundval av genomsnittliga priser enligt Eurostat är vilseledande. Två berörda parter föreslog att kommissionen skulle justera Indiens genomsnittliga pris enligt antagandet att den genomsnittliga manganhalten i indisk kiselmangan är 58 %. En part föreslog att det ukrainska genomsnittliga priset på grundval av uppgifter från Eurostat bör justeras enligt antagandet att den genomsnittliga manganhalten i ukrainsk kiselmangan är 68 %. Dessa parter hävdade att det indiska genomsnittliga priset efter sådana justeringar inte skulle vara lägre än de priser som debiteras av unionstillverkarna eller av tillverkare i övriga tredjeländer. |
| --- | --- |

(79)

Flera berörda parter hävdar att en jämförelse mellan unionspriser och indiska priser på grundval av genomsnittliga priser enligt Eurostat är vilseledande. Två berörda parter föreslog att kommissionen skulle justera Indiens genomsnittliga pris enligt antagandet att den genomsnittliga manganhalten i indisk kiselmangan är 58 %. En part föreslog att det ukrainska genomsnittliga priset på grundval av uppgifter från Eurostat bör justeras enligt antagandet att den genomsnittliga manganhalten i ukrainsk kiselmangan är 68 %. Dessa parter hävdade att det indiska genomsnittliga priset efter sådana justeringar inte skulle vara lägre än de priser som debiteras av unionstillverkarna eller av tillverkare i övriga tredjeländer.

| (80) | Kommissionen känner till det faktum att uppgifterna från Eurostat innehöll alla grader/kvaliteter av den berörda produkten och att de inte möjliggjorde en korrekt jämförelse mellan produkttyperna. I brist på mer exakta uppgifter per produkttyp, i synnerhet med tanke på de icke-samarbetsvilliga indiska tillverkarna, kan användningen av genomsnittliga priser i skadeanalysen inte frångås och bedömningen görs under alla omständigheter med tillbörlig omsorg tillsammans med övriga skadeindikatorer. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen känner till det faktum att uppgifterna från Eurostat innehöll alla grader/kvaliteter av den berörda produkten och att de inte möjliggjorde en korrekt jämförelse mellan produkttyperna. I brist på mer exakta uppgifter per produkttyp, i synnerhet med tanke på de icke-samarbetsvilliga indiska tillverkarna, kan användningen av genomsnittliga priser i skadeanalysen inte frångås och bedömningen görs under alla omständigheter med tillbörlig omsorg tillsammans med övriga skadeindikatorer.

| (81) | En berörd part förklarade att den proportionella justeringen på grundval av manganhalt inte motsvarar hela prisskillnaden eftersom köparen av produkten av lägre kvalitet måste bära kostnaderna för att få bort de återstående orenheterna. En berörd part hävdade att den struktur för produktkontrollnumret som användes av kommissionen inte särskilde mellan olika typer av kiselmangan med en manganhalt på under 60 %, vilket gör jämförelsen av beräkningarna av prisunderskridandet olämplig. En annan berörd part noterade att resultaten är inkorrekta på grund av att man skapar intervall avseende manganhalten. |
| --- | --- |

(81)

En berörd part förklarade att den proportionella justeringen på grundval av manganhalt inte motsvarar hela prisskillnaden eftersom köparen av produkten av lägre kvalitet måste bära kostnaderna för att få bort de återstående orenheterna. En berörd part hävdade att den struktur för produktkontrollnumret som användes av kommissionen inte särskilde mellan olika typer av kiselmangan med en manganhalt på under 60 %, vilket gör jämförelsen av beräkningarna av prisunderskridandet olämplig. En annan berörd part noterade att resultaten är inkorrekta på grund av att man skapar intervall avseende manganhalten.

| (82) | Kommissionen avvisade dessa invändningar eftersom den proportionella justeringen grundar sig på en allmänt erkänd marknadspraxis och därför är lämplig. Den berörda parten tillhandahöll inte heller någon alternativ metod. Den justering som gjordes av manganhalten för de indiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet grundade sig på den exakta halt som bekräftades under undersökningen. Därmed skiljer den mellan olika typer, till och med för kiselmangan med en manganhalt på under 60 %. |
| --- | --- |

(82)

Kommissionen avvisade dessa invändningar eftersom den proportionella justeringen grundar sig på en allmänt erkänd marknadspraxis och därför är lämplig. Den berörda parten tillhandahöll inte heller någon alternativ metod. Den justering som gjordes av manganhalten för de indiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet grundade sig på den exakta halt som bekräftades under undersökningen. Därmed skiljer den mellan olika typer, till och med för kiselmangan med en manganhalt på under 60 %.

| (83) | En berörd part hävdade att kiselmangan som tillverkas av unionsindustrin är dyrare eftersom den innehåller färre orenheter, såsom fosfor och bor, än kiselmangan som tillverkas i Indien. Denna part tillhandahöll uppgifter om krav från kunder som ville ha kiselmangan som innehöll mindre än en viss procentsats fosfor och bor, och att kunderna således var villiga att betala en extrasumma för detta. |
| --- | --- |

(83)

En berörd part hävdade att kiselmangan som tillverkas av unionsindustrin är dyrare eftersom den innehåller färre orenheter, såsom fosfor och bor, än kiselmangan som tillverkas i Indien. Denna part tillhandahöll uppgifter om krav från kunder som ville ha kiselmangan som innehöll mindre än en viss procentsats fosfor och bor, och att kunderna således var villiga att betala en extrasumma för detta.

| (84) | De uppgifter som lämnades bevisade dock inte att fosfor- och borhalten påverkade priset. De visade bara att vissa användare kunde kräva att den kiselmangan som de köpte skulle ha en fosfor- och borhalt under ett visst tröskelvärde – för att tillverka vissa specialstålprodukter. Utan tydlig bevisning för att en extrasumma betalas avvisas denna invändning. |
| --- | --- |

(84)

De uppgifter som lämnades bevisade dock inte att fosfor- och borhalten påverkade priset. De visade bara att vissa användare kunde kräva att den kiselmangan som de köpte skulle ha en fosfor- och borhalt under ett visst tröskelvärde – för att tillverka vissa specialstålprodukter. Utan tydlig bevisning för att en extrasumma betalas avvisas denna invändning.

| (85) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter invände klaganden att det inte är ovanligt att finna en del prisunderskridande på en råvarumarknad och att förekomsten av prisunderskridande inte i sig är ett krav för att fastställa förekomsten av skada. Kommissionen grundade sina slutsatser om skada på flera indikationer och graden av prisunderskridande i det här fallet har inte varit avgörande för fastställandet av skada, såsom anges i avsnitt 5.5. |
| --- | --- |

(85)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter invände klaganden att det inte är ovanligt att finna en del prisunderskridande på en råvarumarknad och att förekomsten av prisunderskridande inte i sig är ett krav för att fastställa förekomsten av skada. Kommissionen grundade sina slutsatser om skada på flera indikationer och graden av prisunderskridande i det här fallet har inte varit avgörande för fastställandet av skada, såsom anges i avsnitt 5.5.

| (86) | Klaganden hävdade att kommissionen tillämpade en annan metod för beräkning av dumpningsmarginalen och fastställandet av prisunderskridandet eftersom den använde de mest dumpade transaktionerna för att fastställa dumpningsmarginalen men inte för prisunderskridandet. |
| --- | --- |

(86)

Klaganden hävdade att kommissionen tillämpade en annan metod för beräkning av dumpningsmarginalen och fastställandet av prisunderskridandet eftersom den använde de mest dumpade transaktionerna för att fastställa dumpningsmarginalen men inte för prisunderskridandet.

| (87) | Kommissionen ser ingen anledning att tillämpa samma metod för beräkning av prisunderskridande som för beräkning av dumpning. Syftet med beräkningarna är helt olika: Beräkningarna av de mest dumpade transaktionerna syftade till att beräkna dumpningsmarginalen för icke-samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkare, medan beräkningarna av prisunderskridande inte gjordes för att räkna ut några exakta marginaler utan för att granska effekten av dumpad import på priser, såsom krävs enligt artikel 3.3 i grundförordningen. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(87)

Kommissionen ser ingen anledning att tillämpa samma metod för beräkning av prisunderskridande som för beräkning av dumpning. Syftet med beräkningarna är helt olika: Beräkningarna av de mest dumpade transaktionerna syftade till att beräkna dumpningsmarginalen för icke-samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkare, medan beräkningarna av prisunderskridande inte gjordes för att räkna ut några exakta marginaler utan för att granska effekten av dumpad import på priser, såsom krävs enligt artikel 3.3 i grundförordningen. Påståendet avvisades därför.

5.5   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

| (88) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. Skadeindikatorerna grundar sig på de specifika uppgifter som tillhandahölls av de två samarbetsvilliga unionstillverkarna, klagandena i det här fallet, som stod för en betydande del av den totala unionstillverkningen under undersökningsperioden. Uppgifter gällande alla unionstillverkare granskades också beträffande följande indikatorer då de fanns tillgängliga i klagomålet: Förbrukning i unionen, marknadsandel, tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, sysselsättning och produktivitet. Såsom förklaras i skäl 60 är alla värden uttryckta i intervall för att skydda sekretessen avseende uppgifterna från de två samarbetsvilliga unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(88)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. Skadeindikatorerna grundar sig på de specifika uppgifter som tillhandahölls av de två samarbetsvilliga unionstillverkarna, klagandena i det här fallet, som stod för en betydande del av den totala unionstillverkningen under undersökningsperioden. Uppgifter gällande alla unionstillverkare granskades också beträffande följande indikatorer då de fanns tillgängliga i klagomålet: Förbrukning i unionen, marknadsandel, tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, sysselsättning och produktivitet. Såsom förklaras i skäl 60 är alla värden uttryckta i intervall för att skydda sekretessen avseende uppgifterna från de två samarbetsvilliga unionstillverkarna.

| (89) | Skadeindikatorerna är: tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek, återhämtning från tidigare dumpning, genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(89)

Skadeindikatorerna är: tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek, återhämtning från tidigare dumpning, genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

| (90) | En berörd part kritiserade att en del av FerroAtlanticas uppgifter togs i beaktande för de mikroekonomiska indikatorerna (försäljningsvolym och marknadsandel, tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande, sysselsättning och produktivitet) men inte för resterande mikroekonomiska indikatorer. Denna invändning avvisas eftersom FerroAtlantica inte samarbetade och kommissionen därför inte hade några mikroekonomiska uppgifter från detta företag till sitt förfogande. |
| --- | --- |

(90)

En berörd part kritiserade att en del av FerroAtlanticas uppgifter togs i beaktande för de mikroekonomiska indikatorerna (försäljningsvolym och marknadsandel, tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande, sysselsättning och produktivitet) men inte för resterande mikroekonomiska indikatorer. Denna invändning avvisas eftersom FerroAtlantica inte samarbetade och kommissionen därför inte hade några mikroekonomiska uppgifter från detta företag till sitt förfogande.

5.5.1   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (91) | Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 4


  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande (ton) | 2011 | 2012 | 2013 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkningsvolym | 231 000 –307 000 | 280 000 –372 000 | 227 000 –301 000 | 213 000 –282 000 |
| Index | 100 | 121 | 98 | 92 |
| Produktionskapacitet | 326 000 –432 000 | 404 000 –536 000 | 403 000 –535 000 | 403 000 –534 000 |
| Index | 100 | 124 | 124 | 124 |
| Kapacitetsutnyttjande | 70–90 % | 60–80 % | 50–70 % | 50–60 % |
| Index | 100 | 98 | 79 | 74 |
| Källa: | Svar på frågeformulär och klagandenas uppskattning avseende uppgifter för icke-samarbetsvilliga unionstillverkare. |

(91)

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 4

Tabell 4

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande (ton)

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande (ton)

2011

2012

2013

Undersökningsperioden

Tillverkningsvolym

231 000 –307 000

280 000 –372 000

227 000 –301 000

213 000 –282 000

Index

Index

100

100

121

121

98

98

92

92

Produktionskapacitet

326 000 –432 000

404 000 –536 000

403 000 –535 000

403 000 –534 000

Index

Index

100

100

124

124

124

124

124

124

Kapacitetsutnyttjande

70–90 %

60–80 %

50–70 %

50–60 %

Index

Index

100

100

98

98

79

79

74

74

Källa:

Källa:

Svar på frågeformulär och klagandenas uppskattning avseende uppgifter för icke-samarbetsvilliga unionstillverkare.

| (92) | Tillverkningsvolymen under 2013 och under undersökningsperioden var mindre än i början av skadeundersökningsperioden. 2012 utgör en produktionstopp. På grund av ett beslut av en del av unionsindustrin ökade produktionskapaciteten för unionsindustrin som helhet under 2012 jämfört med 2011 och förblev ungefär densamma efteråt. Som en följd av detta minskade kapacitetsutnyttjandet avsevärt. |
| --- | --- |

(92)

Tillverkningsvolymen under 2013 och under undersökningsperioden var mindre än i början av skadeundersökningsperioden. 2012 utgör en produktionstopp. På grund av ett beslut av en del av unionsindustrin ökade produktionskapaciteten för unionsindustrin som helhet under 2012 jämfört med 2011 och förblev ungefär densamma efteråt. Som en följd av detta minskade kapacitetsutnyttjandet avsevärt.

5.5.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

| (93) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Försäljningsvolym (ton) och marknadsandel | 2011 | 2012 | 2013 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym på unionsmarknaden | 198 000 –263 000 | 218 000 –289 000 | 212 000 –281 000 | 189 000 –251 000 |
| Index | 100 | 110 | 107 | 96 |
| Marknadsandel | 21–28 % | 24–32 % | 24–32 % | 22–29 % |
| Index | 100 | 117 | 116 | 107 |
| Källa: | Svar på frågeformulär och klagandenas uppskattning avseende uppgifter för icke-samarbetsvilliga unionstillverkare. |

(93)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Tabell 5

Försäljningsvolym (ton) och marknadsandel

Försäljningsvolym (ton) och marknadsandel

2011

2012

2013

Undersökningsperioden

Försäljningsvolym på unionsmarknaden

198 000 –263 000

218 000 –289 000

212 000 –281 000

189 000 –251 000

Index

Index

100

100

110

110

107

107

96

96

Marknadsandel

21–28 %

24–32 %

24–32 %

22–29 %

Index

Index

100

100

117

117

116

116

107

107

Källa:

Källa:

Svar på frågeformulär och klagandenas uppskattning avseende uppgifter för icke-samarbetsvilliga unionstillverkare.

| (94) | Försäljningsvolymen ökade under 2012 jämfört med 2011 och minskade under 2013. Försäljningsvolymen under undersökningsperioden var mindre än under 2011. År 2012 utgjorde en försäljningstopp. Eftersom minskningen av försäljningen proportionellt sett var lägre än minskningen av förbrukningen har emellertid marknadsandelen ökat och var större under undersökningsperioden än under 2011. |
| --- | --- |

(94)

Försäljningsvolymen ökade under 2012 jämfört med 2011 och minskade under 2013. Försäljningsvolymen under undersökningsperioden var mindre än under 2011. År 2012 utgjorde en försäljningstopp. Eftersom minskningen av försäljningen proportionellt sett var lägre än minskningen av förbrukningen har emellertid marknadsandelen ökat och var större under undersökningsperioden än under 2011.

5.5.3   Tillväxt

Tillväxt

| (95) | Under skadeundersökningsperioden registrerade unionsindustrin ingen tillväxt men lyckades bibehålla marknadsandelen i en svår situation med minskande förbrukning. |
| --- | --- |

(95)

Under skadeundersökningsperioden registrerade unionsindustrin ingen tillväxt men lyckades bibehålla marknadsandelen i en svår situation med minskande förbrukning.

5.5.4   Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

| (96) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Sysselsättning och produktivitet | 2011 | 2012 | 2013 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 339–449 | 403–535 | 342–453 | 295–392 |
| Index | 100 | 119 | 101 | 87 |
| Produktivitet (ton/anställd) | 629–834 | 640–848 | 612–811 | 663–879 |
| Index | 100 | 102 | 97 | 105 |
| Källa: | Svar på frågeformulär och klagandenas uppskattning avseende uppgifter för icke-samarbetsvilliga unionstillverkare. |

(96)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2011

2012

2013

Undersökningsperioden

Antal anställda

339–449

403–535

342–453

295–392

Index

Index

100

100

119

119

101

101

87

87

Produktivitet (ton/anställd)

629–834

640–848

612–811

663–879

Index

Index

100

100

102

102

97

97

105

105

Källa:

Källa:

Svar på frågeformulär och klagandenas uppskattning avseende uppgifter för icke-samarbetsvilliga unionstillverkare.

| (97) | Antalet anställda ökade under 2012 och minskade under efterföljande period. Produktiviteten, mätt som producerad enhet per anställd, fluktuerade och var under undersökningsperioden högre än under 2011. |
| --- | --- |

(97)

Antalet anställda ökade under 2012 och minskade under efterföljande period. Produktiviteten, mätt som producerad enhet per anställd, fluktuerade och var under undersökningsperioden högre än under 2011.

5.5.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (98) | Alla dumpningsmarginaler ligger över miniminivån och för en exporterande tillverkare ligger de väsentligt över den nivån. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande, med tanke på volymen av och priserna på importen från Indien. |
| --- | --- |

(98)

Alla dumpningsmarginaler ligger över miniminivån och för en exporterande tillverkare ligger de väsentligt över den nivån. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande, med tanke på volymen av och priserna på importen från Indien.

| (99) | Antidumpningsåtgärderna mot import av kiselmangan med ursprung i Kina och Kazakstan upphörde under 2012. Det fanns ingen begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång. Det finns ingen indikation om att unionsindustrin inte skulle ha återhämtat sig från inverkan av tidigare dumpning innan dumpningen från Indien började. |
| --- | --- |

(99)

Antidumpningsåtgärderna mot import av kiselmangan med ursprung i Kina och Kazakstan upphörde under 2012. Det fanns ingen begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång. Det finns ingen indikation om att unionsindustrin inte skulle ha återhämtat sig från inverkan av tidigare dumpning innan dumpningen från Indien började.

5.5.6   Priser och faktorer som påverkar priserna

Priser och faktorer som påverkar priserna

| (100) | Det vägda genomsnittliga försäljningspriset per enhet som de två samarbetsvilliga unionstillverkarna tog ut av icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Försäljningspris i unionen | 2011 | 2012 | 2013 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittliga försäljningspriser per enhet i unionen (euro/ton) | 800–1 100 | 800–1 000 | 700–900 | 600–900 |
| Index | 100 | 96 | 86 | 80 |
| Tillverkningskostnad per enhet | 900–1 300 | 800–1 100 | 800–1 000 | 800–1 100 |
| Index | 100 | 87 | 83 | 85 |
| Källa: | Svar på frågeformulär. |

(100)

Det vägda genomsnittliga försäljningspriset per enhet som de två samarbetsvilliga unionstillverkarna tog ut av icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Försäljningspris i unionen

Försäljningspris i unionen

2011

2012

2013

Undersökningsperioden

Genomsnittliga försäljningspriser per enhet i unionen (euro/ton)

800–1 100

800–1 000

700–900

600–900

Index

Index

100

100

96

96

86

86

80

80

Tillverkningskostnad per enhet

900–1 300

800–1 100

800–1 000

800–1 100

Index

Index

100

100

87

87

83

83

85

85

Källa:

Källa:

Svar på frågeformulär.

| (101) | Genomsnittligt försäljningspris per enhet för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna sjönk år efter år. |
| --- | --- |

(101)

Genomsnittligt försäljningspris per enhet för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna sjönk år efter år.

| (102) | Tillverkningskostnaderna minskade, främst på grund av en sänkning av priset för de två huvudsakliga faktorerna för tillverkningskostnad: manganmalm och kraft. |
| --- | --- |

(102)

Tillverkningskostnaderna minskade, främst på grund av en sänkning av priset för de två huvudsakliga faktorerna för tillverkningskostnad: manganmalm och kraft.

5.5.7   Arbetskraftskostnader

Arbetskraftskostnader

| (103) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro) | 2011 | 2012 | 2013 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 24 800 –32 900 | 24 400 –32 300 | 26 600 –35 200 | 30 700 –40 700 |
| Index | 100 | 98 | 107 | 124 |
| Källa: | Svar på frågeformulär. |

(103)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro)

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro)

2011

2012

2013

Undersökningsperioden

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

24 800 –32 900

24 400 –32 300

26 600 –35 200

30 700 –40 700

Index

Index

100

100

98

98

107

107

124

124

Källa:

Källa:

Svar på frågeformulär.

| (104) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd beräknas genom att man dividerar de totala arbetskraftskostnaderna för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna under en bestämd period med det totala antalet anställa under samma period. De totala arbetskraftskostnaderna ökade under 2012 och 2013, men minskade nästan till 2011 års nivå under undersökningsperioden. Antalet anställda minskade också under åren, mer (förhållandevis) än minskningen av arbetskraftskostnaderna. Som en följd av detta ökade den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd. |
| --- | --- |

(104)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd beräknas genom att man dividerar de totala arbetskraftskostnaderna för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna under en bestämd period med det totala antalet anställa under samma period. De totala arbetskraftskostnaderna ökade under 2012 och 2013, men minskade nästan till 2011 års nivå under undersökningsperioden. Antalet anställda minskade också under åren, mer (förhållandevis) än minskningen av arbetskraftskostnaderna. Som en följd av detta ökade den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd.

5.5.8   Lager

Lager

| (105) | De två samarbetsvilliga unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Lager | 2011 | 2012 | 2013 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (ton) | 8 000 –10 700 | 13 300 –17 600 | 15 900 –21 100 | 10 900 –14 500 |
| Index | 100 | 165 | 198 | 136 |
| Utgående lager i procent av tillverkningen | 10 % | 12 % | 19 % | 13 % |
| Index | 100 | 124 | 189 | 130 |
| Källa: | Svar på frågeformulär. |

(105)

De två samarbetsvilliga unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Lager

Lager

2011

2012

2013

Undersökningsperioden

Utgående lager (ton)

8 000 –10 700

13 300 –17 600

15 900 –21 100

10 900 –14 500

Index

Index

100

100

165

165

198

198

136

136

Utgående lager i procent av tillverkningen

10 %

12 %

19 %

13 %

Index

Index

100

100

124

124

189

189

130

130

Källa:

Källa:

Svar på frågeformulär.

| (106) | Lagernivåerna ökade under 2012 och 2013 och minskade under undersökningsperioden men låg fortfarande över 2011 års nivå. Detta gäller även för förhållandet mellan lager och tillverkning. |
| --- | --- |

(106)

Lagernivåerna ökade under 2012 och 2013 och minskade under undersökningsperioden men låg fortfarande över 2011 års nivå. Detta gäller även för förhållandet mellan lager och tillverkning.

5.5.9   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (107) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2011 | 2012 | 2013 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen) | – 10 %–– 8 % | – 3 %–– 1 % | – 6 %–– 4 % | – 8 %–– 6 % |
| Index | 100 | 843 | 194 | 124 |
| Kassaflöde (i tusental euro) | – 2 000 –– 2 700 | – 4 300 –– 5 800 | – 1 700 –– 2 300 | – 4 300 –– 5 800 |
| Index | 100 | 46 | 115 | 45 |
| Investeringar (i tusental euro) | 27 000 –36 000 | 24 000 –32 000 | 23 000 –30 000 | 24 000 –32 000 |
| Index | 100 | 89 | 82 | 89 |
| Räntabilitet | – 33 %–– 45 % | – 5 %–– 7 % | – 17 %–– 23 % | – 21 %–– 29 % |
| Index | 100 | 664 | 198 | 157 |
| Källa: | Svar på frågeformulär. |

(107)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2011

2012

2013

Undersökningsperioden

Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen)

– 10 %–– 8 %

– 3 %–– 1 %

– 6 %–– 4 %

– 8 %–– 6 %

Index

Index

100

100

843

843

194

194

124

124

Kassaflöde (i tusental euro)

– 2 000 –– 2 700

– 4 300 –– 5 800

– 1 700 –– 2 300

– 4 300 –– 5 800

Index

Index

100

100

46

46

115

115

45

45

Investeringar (i tusental euro)

27 000 –36 000

24 000 –32 000

23 000 –30 000

24 000 –32 000

Index

Index

100

100

89

89

82

82

89

89

Räntabilitet

– 33 %–– 45 %

– 5 %–– 7 %

– 17 %–– 23 %

– 21 %–– 29 %

Index

Index

100

100

664

664

198

198

157

157

Källa:

Källa:

Svar på frågeformulär.

| (108) | Kommissionen fastställde lönsamheten för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av kiselmangan till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning. Lönsamheten var negativ under hela skadeundersökningsperioden. Det värsta året var 2011. Situationen började förbättras under 2012 men försämrades igen under efterföljande år och under undersökningsperioden. Under undersökningsperioden förbättrades situationen något jämfört med 2011. |
| --- | --- |

(108)

Kommissionen fastställde lönsamheten för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av kiselmangan till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning. Lönsamheten var negativ under hela skadeundersökningsperioden. Det värsta året var 2011. Situationen började förbättras under 2012 men försämrades igen under efterföljande år och under undersökningsperioden. Under undersökningsperioden förbättrades situationen något jämfört med 2011.

| (109) | Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Utvecklingen för nettokassaflödet är cyklisk, den gick ned 2012, upp 2013 och ned igen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(109)

Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Utvecklingen för nettokassaflödet är cyklisk, den gick ned 2012, upp 2013 och ned igen under undersökningsperioden.

| (110) | Investeringsnivån minskade under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(110)

Investeringsnivån minskade under skadeundersökningsperioden.

| (111) | Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Eftersom investeringsnivån minskade förbättrades räntabiliteten (alltid negativ eftersom de två samarbetsvilliga företagen gick med förlust) under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(111)

Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Eftersom investeringsnivån minskade förbättrades räntabiliteten (alltid negativ eftersom de två samarbetsvilliga företagen gick med förlust) under skadeundersökningsperioden.

5.6   Slutsats beträffande skada

Slutsats beträffande skada

| (112) | Faktorer som utveckling av tillverkningsvolym, kapacitetsutnyttjande samt försäljningsvolym och pris visar en tydlig negativ utveckling för hela unionsindustrin. |
| --- | --- |

(112)

Faktorer som utveckling av tillverkningsvolym, kapacitetsutnyttjande samt försäljningsvolym och pris visar en tydlig negativ utveckling för hela unionsindustrin.

| (113) | Vad gäller de två samarbetsvilliga unionstillverkarna visar indikatorerna att de har gått med förlust under hela skadeundersökningsperioden. Deras försäljningspris och -volym för kiselmangan minskade konstant och detta kompenserades inte tillräckligt av den samtidiga sänkningen av tillverkningskostnaderna. Andra indikatorer som kassaflöde och räntabilitet var också negativa under hela skadeundersökningsperioden eller följde en nedåtgående trend. |
| --- | --- |

(113)

Vad gäller de två samarbetsvilliga unionstillverkarna visar indikatorerna att de har gått med förlust under hela skadeundersökningsperioden. Deras försäljningspris och -volym för kiselmangan minskade konstant och detta kompenserades inte tillräckligt av den samtidiga sänkningen av tillverkningskostnaderna. Andra indikatorer som kassaflöde och räntabilitet var också negativa under hela skadeundersökningsperioden eller följde en nedåtgående trend.

| (114) | På grundval av ovanstående uppgifter och med hänsyn till de två samarbetsvilliga unionstillverkarna drog kommissionen slutsatsen att en betydande del av unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.1 efter en utvärdering av alla relevanta ekonomiska faktorer och index som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd, såsom anges i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(114)

På grundval av ovanstående uppgifter och med hänsyn till de två samarbetsvilliga unionstillverkarna drog kommissionen slutsatsen att en betydande del av unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.1 efter en utvärdering av alla relevanta ekonomiska faktorer och index som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd, såsom anges i artikel 3.5 i grundförordningen.

| (115) | Några berörda parter hävdade att deras ekonomiska faktorer, även med beaktande av enbart de ekonomiska faktorerna för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna, inte uppvisar någon väsentlig skada. De underströk till exempel att försäljningsvolymen uttryckt som marknadsandel ökade för de samarbetsvilliga unionstillverkarna, även om den minskade i absoluta tal. De ansåg att detta är en positiv utveckling mot bakgrund av den minskande efterfrågan på kiselmangan. De betonade i synnerhet att situationen för de samarbetsvilliga unionstillverkarna förbättrades från 2012 till slutet av undersökningsperioden, även om de gick med förlust under hela skadeundersökningsperioden. De ansåg detta vara ytterligare en positiv utveckling. |
| --- | --- |

(115)

Några berörda parter hävdade att deras ekonomiska faktorer, även med beaktande av enbart de ekonomiska faktorerna för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna, inte uppvisar någon väsentlig skada. De underströk till exempel att försäljningsvolymen uttryckt som marknadsandel ökade för de samarbetsvilliga unionstillverkarna, även om den minskade i absoluta tal. De ansåg att detta är en positiv utveckling mot bakgrund av den minskande efterfrågan på kiselmangan. De betonade i synnerhet att situationen för de samarbetsvilliga unionstillverkarna förbättrades från 2012 till slutet av undersökningsperioden, även om de gick med förlust under hela skadeundersökningsperioden. De ansåg detta vara ytterligare en positiv utveckling.

| (116) | Kommissionen håller med om att inte alla ekonomiska faktorer och index som är av betydelse för industrins tillstånd uppvisar en negativ utveckling. Faktum kvarstår dock att de flesta ekonomiska och finansiella faktorer uppvisar en negativ situation för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna. Kommissionen avvisar därför denna invändning. |
| --- | --- |

(116)

Kommissionen håller med om att inte alla ekonomiska faktorer och index som är av betydelse för industrins tillstånd uppvisar en negativ utveckling. Faktum kvarstår dock att de flesta ekonomiska och finansiella faktorer uppvisar en negativ situation för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna. Kommissionen avvisar därför denna invändning.

| (117) | Klaganden påstod att kommissionen genom att hänvisa till artikel 3.5 insåg att den dumpade importen faktiskt har gett upphov till väsentlig skada. |
| --- | --- |

(117)

Klaganden påstod att kommissionen genom att hänvisa till artikel 3.5 insåg att den dumpade importen faktiskt har gett upphov till väsentlig skada.

| (118) | Detta var emellertid inte det som kommissionen fastslog. Kommissionen fastslog först att en betydande del av unionsindustrin lidit väsentlig skada, utan att hänvisa till möjliga orsaker till denna skada. Därefter undersökte kommissionen, i enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen, huruvida den dumpade importen från Indien vållade väsentlig skada. |
| --- | --- |

(118)

Detta var emellertid inte det som kommissionen fastslog. Kommissionen fastslog först att en betydande del av unionsindustrin lidit väsentlig skada, utan att hänvisa till möjliga orsaker till denna skada. Därefter undersökte kommissionen, i enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen, huruvida den dumpade importen från Indien vållade väsentlig skada.

| (119) | Klagandens resonemang – att om en utvärdering av alla relevanta ekonomiska faktorer och index som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd, såsom anges i artikel 3.5 i grundförordningen, leder till slutsatsen att unionsindustrin lidit skada så innebär detta även att skadan har orsakats av dumpad import – är en feltolkning av grundförordningen. Såsom anges i artikel 3.6 i grundförordningen är ett av de villkor som ska uppfyllas för att en antidumpningstull ska få införas att den dumpade importen vållar skada. Detta kräver en fullständig analys av orsakssamband och är inte bara ett antagande såsom klaganden påstår. En sådan analys görs i avsnitt 6. |
| --- | --- |

(119)

Klagandens resonemang – att om en utvärdering av alla relevanta ekonomiska faktorer och index som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd, såsom anges i artikel 3.5 i grundförordningen, leder till slutsatsen att unionsindustrin lidit skada så innebär detta även att skadan har orsakats av dumpad import – är en feltolkning av grundförordningen. Såsom anges i artikel 3.6 i grundförordningen är ett av de villkor som ska uppfyllas för att en antidumpningstull ska få införas att den dumpade importen vållar skada. Detta kräver en fullständig analys av orsakssamband och är inte bara ett antagande såsom klaganden påstår. En sådan analys görs i avsnitt 6.

6.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

| (120) | I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från Indien vållade unionsindustrin väsentlig skada. |
| --- | --- |

(120)

I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från Indien vållade unionsindustrin väsentlig skada.

6.1   Verkningar av den dumpade importen från Indien

Verkningar av den dumpade importen från Indien

| (121) | Kommissionen observerade inte något tidsmässigt samband mellan utvecklingen av den svåra ekonomiska situationen för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna och ökningen av volymen av dumpad import från Indien. Importvolymen från Indien ökade under 2012 jämfört med 2011 men minskade därefter (se tabell 11), både i absoluta tal och i förhållande till tillverkning och förbrukning i unionen. Detta uppvisar en motsatt utveckling jämfört med situationen för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna, vilka drabbades av de största förlusterna under 2011 (när importvolymen från Indien var som minst, både i absoluta tal och i förhållande till tillverkning och förbrukning) och de minsta förlusterna under 2012 (när importvolymen från Indien var som störst, återigen både i absoluta tal och i förhållande till tillverkning och förbrukning). På liknande sätt försämrades den finansiella situationen för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna under undersökningsperioden men importvolymen från Indien minskade, både i absoluta tal och i förhållande till tillverkning och förbrukning, jämfört med 2013.

  Tabell 11


  Import- och försäljningsvolym (i ton), marknadsandel och lönsamhet | 2011 | 2012 | 2013 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden | 198 000 –263 000 | 218 000 –289 000 | 212 000 –281 000 | 189 000 –251 000 |
| Index | 100 | 110 | 107 | 96 |
| Importvolym från Indien | 174 000 –231 000 | 237 000 –314 000 | 226 000 –299 000 | 195 000 –259 000 |
| Index | 100 | 136 | 130 | 112 |
| Unionsindustrins marknadsandel | 21–28 % | 24–32 % | 24–32 % | 22–29 % |
| Index | 100 | 117 | 116 | 107 |
| Marknadsandel för importen från Indien | 18–24 % | 26–35 % | 26–34 % | 23–30 % |
| Index | 100 | 145 | 140 | 126 |
| Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen) | – 10 %–– 8 % | – 3 %–– 1 % | – 6 %–– 4 % | – 8 %–– 6 % |
| Index | 100 | 843 | 194 | 124 |
| Källa: | Uppgifter från Eurostat i kombination med uppgifter rörande ”ospecificerad” import, svar på frågeformulär. |

(121)

Kommissionen observerade inte något tidsmässigt samband mellan utvecklingen av den svåra ekonomiska situationen för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna och ökningen av volymen av dumpad import från Indien. Importvolymen från Indien ökade under 2012 jämfört med 2011 men minskade därefter (se tabell 11), både i absoluta tal och i förhållande till tillverkning och förbrukning i unionen. Detta uppvisar en motsatt utveckling jämfört med situationen för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna, vilka drabbades av de största förlusterna under 2011 (när importvolymen från Indien var som minst, både i absoluta tal och i förhållande till tillverkning och förbrukning) och de minsta förlusterna under 2012 (när importvolymen från Indien var som störst, återigen både i absoluta tal och i förhållande till tillverkning och förbrukning). På liknande sätt försämrades den finansiella situationen för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna under undersökningsperioden men importvolymen från Indien minskade, både i absoluta tal och i förhållande till tillverkning och förbrukning, jämfört med 2013.

Tabell 11

Tabell 11

Import- och försäljningsvolym (i ton), marknadsandel och lönsamhet

Import- och försäljningsvolym (i ton), marknadsandel och lönsamhet

2011

2012

2013

Undersökningsperioden

Unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden

198 000 –263 000

218 000 –289 000

212 000 –281 000

189 000 –251 000

Index

Index

100

100

110

110

107

107

96

96

Importvolym från Indien

174 000 –231 000

237 000 –314 000

226 000 –299 000

195 000 –259 000

Index

Index

100

100

136

136

130

130

112

112

Unionsindustrins marknadsandel

21–28 %

24–32 %

24–32 %

22–29 %

Index

Index

100

100

117

117

116

116

107

107

Marknadsandel för importen från Indien

18–24 %

26–35 %

26–34 %

23–30 %

Index

Index

100

100

145

145

140

140

126

126

Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen)

– 10 %–– 8 %

– 3 %–– 1 %

– 6 %–– 4 %

– 8 %–– 6 %

Index

Index

100

100

843

843

194

194

124

124

Källa:

Källa:

Uppgifter från Eurostat i kombination med uppgifter rörande ”ospecificerad” import, svar på frågeformulär.

| (122) | Klaganden förklarade den motsatta utvecklingen mellan importvolymen och lönsamheten för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna enligt följande: På grund av ovanliga energikostnader i en medlemsstat under 2011 hade en unionstillverkare en större förlust under 2011 än under 2012 när energikostnaderna sänktes. I frånvaro av sådana ovanliga energikostnader under 2011 skulle utvecklingen visa att den största förlusten för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna skedde under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(122)

Klaganden förklarade den motsatta utvecklingen mellan importvolymen och lönsamheten för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna enligt följande: På grund av ovanliga energikostnader i en medlemsstat under 2011 hade en unionstillverkare en större förlust under 2011 än under 2012 när energikostnaderna sänktes. I frånvaro av sådana ovanliga energikostnader under 2011 skulle utvecklingen visa att den största förlusten för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna skedde under undersökningsperioden.

| (123) | Kommissionen godtog att en av de två samarbetsvilliga unionstillverkarna under 2011 stod inför ovanliga energikostnader. Den motsatta utvecklingen förblir dock densamma, även efter justering av kostnaderna för tillverkning och lönsamhet för året i fråga. Den största förlusten för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna (som skedde under undersökningsperioden) sammanfaller med en minskad importvolym från Indien, både i absoluta tal och i förhållande till tillverkning och förbrukning i unionen. |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen godtog att en av de två samarbetsvilliga unionstillverkarna under 2011 stod inför ovanliga energikostnader. Den motsatta utvecklingen förblir dock densamma, även efter justering av kostnaderna för tillverkning och lönsamhet för året i fråga. Den största förlusten för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna (som skedde under undersökningsperioden) sammanfaller med en minskad importvolym från Indien, både i absoluta tal och i förhållande till tillverkning och förbrukning i unionen.

| (124) | Dessutom hävdade klaganden att en analys på årsbasis (dvs. utvecklingen av dumpad import mot försämringen av resultatet varje år) inte var korrekt på en råvarumarknad och föreslog att analysen skulle grunda sig på utvecklingen mellan 2011 och undersökningsperioden och föreslog följande metod. För det första beräknade klaganden det som denne ansåg vara den faktiska förbrukningen av kiselmangan i unionen som procentandel av stålproduktionen i unionen (enligt antagandet att en bestämd mängd kiselmangan krävs för att tillverka ett ton stål) och uppgav att den faktiska förbrukningen förblivit relativt stabil under hela perioden januari 2011 till april 2013. För det andra beräknade klaganden den synliga förbrukningen av kiselmangan i unionen som inhemsk tillverkning plus import minus export för samma period och uppgav att den synliga förbrukningen ökade väsentligt på grund av ökningen av import från Indien. För det tredje ansåg klaganden att skillnaden mellan den faktiska förbrukningen och den synliga förbrukningen berodde på lageruppbyggnaden av indisk import från 2011 till april 2013. Slutligen ansåg klaganden att den överskridande lageruppbyggnaden släpptes ut på unionsmarknaden från och med april 2013 vilket ledde till ett överutbud med åtföljande nedpressning av priserna, trots att importen från Indien samtidigt minskade. |
| --- | --- |

(124)

Dessutom hävdade klaganden att en analys på årsbasis (dvs. utvecklingen av dumpad import mot försämringen av resultatet varje år) inte var korrekt på en råvarumarknad och föreslog att analysen skulle grunda sig på utvecklingen mellan 2011 och undersökningsperioden och föreslog följande metod. För det första beräknade klaganden det som denne ansåg vara den faktiska förbrukningen av kiselmangan i unionen som procentandel av stålproduktionen i unionen (enligt antagandet att en bestämd mängd kiselmangan krävs för att tillverka ett ton stål) och uppgav att den faktiska förbrukningen förblivit relativt stabil under hela perioden januari 2011 till april 2013. För det andra beräknade klaganden den synliga förbrukningen av kiselmangan i unionen som inhemsk tillverkning plus import minus export för samma period och uppgav att den synliga förbrukningen ökade väsentligt på grund av ökningen av import från Indien. För det tredje ansåg klaganden att skillnaden mellan den faktiska förbrukningen och den synliga förbrukningen berodde på lageruppbyggnaden av indisk import från 2011 till april 2013. Slutligen ansåg klaganden att den överskridande lageruppbyggnaden släpptes ut på unionsmarknaden från och med april 2013 vilket ledde till ett överutbud med åtföljande nedpressning av priserna, trots att importen från Indien samtidigt minskade.

| (125) | Kommissionen beräknade förbrukningen i unionen av kiselmangan som summan av inhemsk försäljning plus import. Klaganden förklarade inte varför denna metod inte kan anses vara korrekt. Förbrukningen i unionen uppvisade en nedåtgående utveckling under skadeundersökningsperioden, i överensstämmelse med en global utveckling med minskad efterfrågan på kiselmangan. Kommissionen noterade att både försäljningen för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna och importen från alla tredjeländer minskade under skadeundersökningsperioden. Importen från alla tredjeländer påverkades emellertid mer av den minskade förbrukningen, medan de två samarbetsvilliga unionstillverkarna lyckades behålla sin marknadsandel. Dessutom ökade den indiska importen under 2012 bland importen från alla tredjeländer för att därefter minska, medan importen från övriga tredjeländer minskade under 2012 för att därefter öka. |
| --- | --- |

(125)

Kommissionen beräknade förbrukningen i unionen av kiselmangan som summan av inhemsk försäljning plus import. Klaganden förklarade inte varför denna metod inte kan anses vara korrekt. Förbrukningen i unionen uppvisade en nedåtgående utveckling under skadeundersökningsperioden, i överensstämmelse med en global utveckling med minskad efterfrågan på kiselmangan. Kommissionen noterade att både försäljningen för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna och importen från alla tredjeländer minskade under skadeundersökningsperioden. Importen från alla tredjeländer påverkades emellertid mer av den minskade förbrukningen, medan de två samarbetsvilliga unionstillverkarna lyckades behålla sin marknadsandel. Dessutom ökade den indiska importen under 2012 bland importen från alla tredjeländer för att därefter minska, medan importen från övriga tredjeländer minskade under 2012 för att därefter öka.

| (126) | Kommissionen ansåg att klagandens påstående om effekten av en massiv lageruppbyggnad för indisk import inte var tillräckligt underbyggt. Inga statistiska uppgifter tillhandahölls som var specifika för indisk import av kiselmangan och dess förbrukning över tid. Således bevisades det inte att pressen på unionens försäljningsvolym och -priser under undersökningsperioden berodde på inverkan av indisk import under de två föregående åren. |
| --- | --- |

(126)

Kommissionen ansåg att klagandens påstående om effekten av en massiv lageruppbyggnad för indisk import inte var tillräckligt underbyggt. Inga statistiska uppgifter tillhandahölls som var specifika för indisk import av kiselmangan och dess förbrukning över tid. Således bevisades det inte att pressen på unionens försäljningsvolym och -priser under undersökningsperioden berodde på inverkan av indisk import under de två föregående åren.

| (127) | De uppgifter som tillhandahölls av klaganden ledde enbart till slutsatsen att den faktiska förbrukningen var mindre än den synliga förbrukningen mellan mars 2011 och mars 2012 och att denna lageruppbyggnad skulle ha släppts ut på marknaden från och med mars 2012, varefter den faktiska förbrukningen verkar ha varit något större än den synliga förbrukningen. Enligt det diagram som klaganden tillhandahöll under utfrågningen i december 2015 skulle ett överskottslager ha övertagits mellan mars 2012 och september 2013, men inte ha haft någon inverkan under undersökningsperioden (oktober 2013 till september 2014). Dessutom möjliggjorde de allmänna uppgifterna inte en isolering av indisk import från övrig import. Därför är det inte tydligt vad som skulle ha varit källan till den påstådda massiva lageruppbyggnaden. Källan skulle ha kunnat vara import från Indien, men även import från tredjeländer eller till och med unionsindustrin där väsentliga lagerökningar har iakttagits sedan 2011 (se tabell 9). Vidare verkar det finnas få kommersiella motiv till en påstådd massiv lageruppbyggnad under 2011 och tidigare som ska ha släppts ut på unionsmarknaden i slutet av 2013 och under 2014 (under undersökningsperioden), med tanke på marknadsutvecklingen för kiselmangan sedan 2011 (minskande förbrukning i samband med sjunkande priser, hållbarhetstid på mindre än ett år). Därför avvisades invändningen att en massiv lageruppbyggnad av indisk import skulle ändra tolkningen av importuppgifterna under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(127)

De uppgifter som tillhandahölls av klaganden ledde enbart till slutsatsen att den faktiska förbrukningen var mindre än den synliga förbrukningen mellan mars 2011 och mars 2012 och att denna lageruppbyggnad skulle ha släppts ut på marknaden från och med mars 2012, varefter den faktiska förbrukningen verkar ha varit något större än den synliga förbrukningen. Enligt det diagram som klaganden tillhandahöll under utfrågningen i december 2015 skulle ett överskottslager ha övertagits mellan mars 2012 och september 2013, men inte ha haft någon inverkan under undersökningsperioden (oktober 2013 till september 2014). Dessutom möjliggjorde de allmänna uppgifterna inte en isolering av indisk import från övrig import. Därför är det inte tydligt vad som skulle ha varit källan till den påstådda massiva lageruppbyggnaden. Källan skulle ha kunnat vara import från Indien, men även import från tredjeländer eller till och med unionsindustrin där väsentliga lagerökningar har iakttagits sedan 2011 (se tabell 9). Vidare verkar det finnas få kommersiella motiv till en påstådd massiv lageruppbyggnad under 2011 och tidigare som ska ha släppts ut på unionsmarknaden i slutet av 2013 och under 2014 (under undersökningsperioden), med tanke på marknadsutvecklingen för kiselmangan sedan 2011 (minskande förbrukning i samband med sjunkande priser, hållbarhetstid på mindre än ett år). Därför avvisades invändningen att en massiv lageruppbyggnad av indisk import skulle ändra tolkningen av importuppgifterna under undersökningsperioden.

6.1.1   Kiselmangan med en låg manganhalt (50 % eller mindre)

Kiselmangan med en låg manganhalt (50 % eller mindre)

| (128) | Kommissionen begärde i sitt informationsdokument och i en separat begäran till alla kända importörer att de berörda parterna skulle tillhandahålla uppgifter om import av kiselmangan med en låg manganhalt (50 % och mindre) som en del av den berörda produkten för att bedöma volymen hos och det genomsnittliga priset för sådan import. Dessutom var syftet att tydliggöra den tekniska och ekonomiska genomförbarheten i att använda kiselmangan av låg kvalitet (som sådan eller efter blandning) och dess påverkan på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(128)

Kommissionen begärde i sitt informationsdokument och i en separat begäran till alla kända importörer att de berörda parterna skulle tillhandahålla uppgifter om import av kiselmangan med en låg manganhalt (50 % och mindre) som en del av den berörda produkten för att bedöma volymen hos och det genomsnittliga priset för sådan import. Dessutom var syftet att tydliggöra den tekniska och ekonomiska genomförbarheten i att använda kiselmangan av låg kvalitet (som sådan eller efter blandning) och dess påverkan på unionsmarknaden.

| (129) | Kommissionen tog inte emot några synpunkter från importörer men däremot en del återkoppling från övriga berörda parter. |
| --- | --- |

(129)

Kommissionen tog inte emot några synpunkter från importörer men däremot en del återkoppling från övriga berörda parter.

| (130) | En indisk tillverkare påpekade att kiselmangan med en låg manganhalten är en produkt av lägre kvalitet och därför säljs till ett lägre pris. Om priset justeras för att ta hänsyn till den lägre manganhalten skulle emellertid det justerade priset vara helt förenligt med priset för standardkiselmangan. Denna berörda part lade till att importvolymen för sådan kiselmangan som ligger under normen till unionen är liten och således inte kan vålla skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(130)

En indisk tillverkare påpekade att kiselmangan med en låg manganhalten är en produkt av lägre kvalitet och därför säljs till ett lägre pris. Om priset justeras för att ta hänsyn till den lägre manganhalten skulle emellertid det justerade priset vara helt förenligt med priset för standardkiselmangan. Denna berörda part lade till att importvolymen för sådan kiselmangan som ligger under normen till unionen är liten och således inte kan vålla skada för unionsindustrin.

| (131) | En annan grupp av indiska tillverkare framhöll att kiselmangan av låg kvalitet kan användas direkt i elektriska ljusbågsugnar eller blandas med kiselmangan av högre kvalitet för att erhålla en standardprodukt, inte enbart kiselmangan med en järnhalt på 72 % (i typfallet från Ukraina). De noterade att den tekniska genomförbarhetsstudie som lämnats in av klaganden inte exkluderade den tekniska genomförbarheten vad gäller blandning. De tillstod att blandning medför en extra kostnad men inte till den grad som beskrevs av klaganden. De höll med om att denna typ av kiselmangan säljs till ett lägre pris just på grund av den låga manganhalten, och således bör en prisjämförelse med standardkiselmangan göras efter en proportionell justering som skulle visa på liknande priser. |
| --- | --- |

(131)

En annan grupp av indiska tillverkare framhöll att kiselmangan av låg kvalitet kan användas direkt i elektriska ljusbågsugnar eller blandas med kiselmangan av högre kvalitet för att erhålla en standardprodukt, inte enbart kiselmangan med en järnhalt på 72 % (i typfallet från Ukraina). De noterade att den tekniska genomförbarhetsstudie som lämnats in av klaganden inte exkluderade den tekniska genomförbarheten vad gäller blandning. De tillstod att blandning medför en extra kostnad men inte till den grad som beskrevs av klaganden. De höll med om att denna typ av kiselmangan säljs till ett lägre pris just på grund av den låga manganhalten, och således bör en prisjämförelse med standardkiselmangan göras efter en proportionell justering som skulle visa på liknande priser.

| (132) | Klaganden framhöll att kiselmangan av låg kvalitet inte används som sådan av stålverken i unionen och att deras kunder inte skulle ta risken att använda en blandning av olika grader av kiselmangan av kvalitetsskäl. Klaganden hävdade också att denna produkt, som ligger under normen, representerar ett tillfälligt fenomen som inte är orsaken till den skada som vållats dem. |
| --- | --- |

(132)

Klaganden framhöll att kiselmangan av låg kvalitet inte används som sådan av stålverken i unionen och att deras kunder inte skulle ta risken att använda en blandning av olika grader av kiselmangan av kvalitetsskäl. Klaganden hävdade också att denna produkt, som ligger under normen, representerar ett tillfälligt fenomen som inte är orsaken till den skada som vållats dem.

6.1.2   Den dumpade importens inverkan på priserna

Den dumpade importens inverkan på priserna

| (133) | Vad gäller den dumpade importens inverkan på priserna noterade kommissionen att det genomsnittliga priset för både den dumpade importen av kiselmangan från Indien och priserna för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna sjönk under skadeundersökningsperioden. Däremot fann man nästan inget prisunderskridande, såsom nämns i skäl 77 och följande. |
| --- | --- |

(133)

Vad gäller den dumpade importens inverkan på priserna noterade kommissionen att det genomsnittliga priset för både den dumpade importen av kiselmangan från Indien och priserna för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna sjönk under skadeundersökningsperioden. Däremot fann man nästan inget prisunderskridande, såsom nämns i skäl 77 och följande.

6.2   Slutsats om orsakssamband

Slutsats om orsakssamband

| (134) | Kommissionen drog slutsatsen att det inte fanns något tidsmässigt samband mellan utvecklingen av den svåra ekonomiska situationen för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna och ökningen av volymen av dumpad import från Indien. Undersökningen fastställde att det förekom motsatt utveckling mellan ökningen av volymen av dumpad import och den skada som vållats de två samarbetsvilliga unionstillverkarna. Dessutom ökade marknadsandelen för den dumpade importen under skadeundersökningsperioden, men endast från [18 %/24 %] till [23 %/30 %]. Marknadsandelen visade inte en kontinuerligt ökande utveckling och priserna underskred inte, eller endast med liten marginal, unionsindustrins priser. |
| --- | --- |

(134)

Kommissionen drog slutsatsen att det inte fanns något tidsmässigt samband mellan utvecklingen av den svåra ekonomiska situationen för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna och ökningen av volymen av dumpad import från Indien. Undersökningen fastställde att det förekom motsatt utveckling mellan ökningen av volymen av dumpad import och den skada som vållats de två samarbetsvilliga unionstillverkarna. Dessutom ökade marknadsandelen för den dumpade importen under skadeundersökningsperioden, men endast från [18 %/24 %] till [23 %/30 %]. Marknadsandelen visade inte en kontinuerligt ökande utveckling och priserna underskred inte, eller endast med liten marginal, unionsindustrins priser.

| (135) | Mot bakgrund av bristen på ett tidsmässigt samband mellan försämringen av den ekonomiska situationen för de samarbetsvilliga unionstillverkarna och utvecklingen vad gäller volym och marknadsandel för den dumpade importen av kiselmangan från Indien drog kommissionen slutsatsen att den dumpade importens inverkan på situationen för unionsindustrin inte kan klassificeras som väsentlig i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. Under dessa omständigheter kunde det inte bevisas att volymen av och/eller prisnivåerna för den indiska dumpade importen var orsaken till den skada som de två samarbetsvilliga tillverkarna lidit. |
| --- | --- |

(135)

Mot bakgrund av bristen på ett tidsmässigt samband mellan försämringen av den ekonomiska situationen för de samarbetsvilliga unionstillverkarna och utvecklingen vad gäller volym och marknadsandel för den dumpade importen av kiselmangan från Indien drog kommissionen slutsatsen att den dumpade importens inverkan på situationen för unionsindustrin inte kan klassificeras som väsentlig i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. Under dessa omständigheter kunde det inte bevisas att volymen av och/eller prisnivåerna för den indiska dumpade importen var orsaken till den skada som de två samarbetsvilliga tillverkarna lidit.

| (136) | Eftersom ett orsakssamband mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit inte kunnat fastställas fanns det ingen anledning att meddela några beräkningar gällande prisunderskridande eftersom dessa endast är relevanta för fastställandet av en åtgärdsnivå. Därför avvisade kommissionen klagandens invändning om att kommissionen misslyckats med att beräkna och meddela graden av prisunderskridande. |
| --- | --- |

(136)

Eftersom ett orsakssamband mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit inte kunnat fastställas fanns det ingen anledning att meddela några beräkningar gällande prisunderskridande eftersom dessa endast är relevanta för fastställandet av en åtgärdsnivå. Därför avvisade kommissionen klagandens invändning om att kommissionen misslyckats med att beräkna och meddela graden av prisunderskridande.

7.   ÖVRIGA FAKTORER

ÖVRIGA FAKTORER

| (137) | Såsom anges i skäl 135 kunde kommissionen inte fastställa ett orsakssamband mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från Indien. Därför fanns det ingen anledning att dra slutsatser med avseende på övriga faktorers inverkan på situationen för unionsindustrin enligt artikel 3.7 i grundförordningen. Likväl undersöktes även övriga faktorer och, för fullständighetens skull, beskrivs de i avsnittet nedan. |
| --- | --- |

(137)

Såsom anges i skäl 135 kunde kommissionen inte fastställa ett orsakssamband mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från Indien. Därför fanns det ingen anledning att dra slutsatser med avseende på övriga faktorers inverkan på situationen för unionsindustrin enligt artikel 3.7 i grundförordningen. Likväl undersöktes även övriga faktorer och, för fullständighetens skull, beskrivs de i avsnittet nedan.

| (138) | Klaganden hävdade att kommissionen utförde ett metodologiskt fel vid bedömningen av att möjlig skada från övriga faktorer på något sätt kan ursäkta det faktum att den dumpade importen vållar väsentlig skada. Klaganden hävdade också att kommissionen enbart hade använt faktorer som import från andra länder än Indien och marknadssituationen för FerroAtlantica för att avsluta fallet. |
| --- | --- |

(138)

Klaganden hävdade att kommissionen utförde ett metodologiskt fel vid bedömningen av att möjlig skada från övriga faktorer på något sätt kan ursäkta det faktum att den dumpade importen vållar väsentlig skada. Klaganden hävdade också att kommissionen enbart hade använt faktorer som import från andra länder än Indien och marknadssituationen för FerroAtlantica för att avsluta fallet.

| (139) | Eftersom inget orsakssamband kunde fastställas är beaktandet av möjlig inverkan från övriga faktorer på den skada som unionsindustrin lidit inte längre relevant. Avsnitten 7.1 och 7.4 är begränsade till en beskrivning av övriga faktorer utan att slutsatser dras vad gäller deras möjliga inverkan på skador. I frånvaro av ett orsakssamband har analysen av ”övriga faktorer” ingen betydelse vad gäller slutsatser om dumpning, skada och orsakssamband. Kommissionen avvisade därför dessa invändningar. |
| --- | --- |

(139)

Eftersom inget orsakssamband kunde fastställas är beaktandet av möjlig inverkan från övriga faktorer på den skada som unionsindustrin lidit inte längre relevant. Avsnitten 7.1 och 7.4 är begränsade till en beskrivning av övriga faktorer utan att slutsatser dras vad gäller deras möjliga inverkan på skador. I frånvaro av ett orsakssamband har analysen av ”övriga faktorer” ingen betydelse vad gäller slutsatser om dumpning, skada och orsakssamband. Kommissionen avvisade därför dessa invändningar.

7.1   Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

| (140) | Importvolymen från övriga tredjeländer fastställdes med hjälp av uppgifter från Eurostat och med beaktande av alla importförfaranden, däribland aktiv förädling. Ursprunget till en betydande importvolym specificeras inte av kommersiella eller militära skäl inom ramen för handel med tredjeländer. Med hjälp av tullmyndigheterna i en medlemsstat kunde kommissionen dela upp en del av denna volym efter ursprungsland. Vid tilldelning av denna ”ospecificerade” import till respektive ursprungsland förändras inte den övergripande importutvecklingen nämnvärt. För att bibehålla sekretessen avseende denna import anges emellertid importsiffrorna i intervall enligt följande:

  Tabell 12


  Import från tredjeländer (ton)











  Land | | 2011 | 2012 | 2013 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norge | Volym | 144 000 –191 000 | 188 000 –250 000 | 138 000 –185 000 | 147 000 –195 000 |
| Index | 100 | 131 | 96 | 102 |
| Marknadsandel | 15–20 % | 21–28 % | 16–21 % | 17–23 % |
| Index | 100 | 139 | 104 | 115 |
| Ukraina | Volym | 170 000 –226 000 | 102 000 –135 000 | 104 000 –137 000 | 111 000 –147 000 |
| Index | 100 | 60 | 61 | 65 |
| Marknadsandel | 18–24 % | 11–15 % | 12–16 % | 13–17 % |
| Index | 100 | 64 | 66 | 73 |
| Sydafrika | Volym | 111 000 –147 000 | 14 000 –19 000 | 32 000 –43 000 | 70 000 –93 000 |
| Index | 100 | 13 | 29 | 64 |
| Marknadsandel | 12–15 % | 2–2 % | 4–5 % | 8–11 % |
| Index | 100 | 14 | 32 | 71 |
| Totalt alla tredjeländer undantaget Indien | Volym | 510 000 –670 000 | 370 000 –490 000 | 370 000 –500 000 | 400 000 –530 000 |
| Index | 100 | 73 | 74 | 79 |
| Marknadsandel | 50–70 % | 40–50 % | 40–60 % | 50–60 % |
| Index | 100 | 78 | 80 | 89 |
| Genomsnittligt pris | 903–1 197 | 829–1 100 | 778–1 032 | 733–971 |
| Index | 100 | 92 | 86 | 81 |
| Källa: | Uppgifter från Eurostat i kombination med uppgifter rörande ”ospecificerad” import. |

(140)

Importvolymen från övriga tredjeländer fastställdes med hjälp av uppgifter från Eurostat och med beaktande av alla importförfaranden, däribland aktiv förädling. Ursprunget till en betydande importvolym specificeras inte av kommersiella eller militära skäl inom ramen för handel med tredjeländer. Med hjälp av tullmyndigheterna i en medlemsstat kunde kommissionen dela upp en del av denna volym efter ursprungsland. Vid tilldelning av denna ”ospecificerade” import till respektive ursprungsland förändras inte den övergripande importutvecklingen nämnvärt. För att bibehålla sekretessen avseende denna import anges emellertid importsiffrorna i intervall enligt följande:

Tabell 12

Tabell 12

Import från tredjeländer (ton)

Import från tredjeländer (ton)

Land

2011

2012

2013

Undersökningsperioden

Norge

Volym

144 000 –191 000

188 000 –250 000

138 000 –185 000

147 000 –195 000

Index

Index

100

100

131

131

96

96

102

102

Marknadsandel

15–20 %

21–28 %

16–21 %

17–23 %

Index

Index

100

100

139

139

104

104

115

115

Ukraina

Volym

170 000 –226 000

102 000 –135 000

104 000 –137 000

111 000 –147 000

Index

Index

100

100

60

60

61

61

65

65

Marknadsandel

18–24 %

11–15 %

12–16 %

13–17 %

Index

Index

100

100

64

64

66

66

73

73

Sydafrika

Volym

111 000 –147 000

14 000 –19 000

32 000 –43 000

70 000 –93 000

Index

Index

100

100

13

13

29

29

64

64

Marknadsandel

12–15 %

2–2 %

4–5 %

8–11 %

Index

Index

100

100

14

14

32

32

71

71

Totalt alla tredjeländer undantaget Indien

Volym

510 000 –670 000

370 000 –490 000

370 000 –500 000

400 000 –530 000

Index

Index

100

100

73

73

74

74

79

79

Marknadsandel

50–70 %

40–50 %

40–60 %

50–60 %

Index

Index

100

100

78

78

80

80

89

89

Genomsnittligt pris

903–1 197

829–1 100

778–1 032

733–971

Index

Index

100

100

92

92

86

86

81

81

Källa:

Källa:

Uppgifter från Eurostat i kombination med uppgifter rörande ”ospecificerad” import.

| (141) | Kiselmangan importeras till unionen från ett stort antal andra länder. Förutom Indien finns det tre huvudsakliga exporterande länder (enligt volym): Norge, Sydafrika och Ukraina. Länderna i topp fyra representerar omkring 90 % av den totala importen till unionen och har en marknadsandel på omkring 70 %. Norge har en marknadsandel på omkring [17 %/23 %]. En norsk tillverkare av kiselmangan är närstående en av unionstillverkarna (Comilog Dunkerque/Eramet). |
| --- | --- |

(141)

Kiselmangan importeras till unionen från ett stort antal andra länder. Förutom Indien finns det tre huvudsakliga exporterande länder (enligt volym): Norge, Sydafrika och Ukraina. Länderna i topp fyra representerar omkring 90 % av den totala importen till unionen och har en marknadsandel på omkring 70 %. Norge har en marknadsandel på omkring [17 %/23 %]. En norsk tillverkare av kiselmangan är närstående en av unionstillverkarna (Comilog Dunkerque/Eramet).

| (142) | Importvolymen till unionen från andra tredjeländer än Indien följde en motsatt utveckling jämfört med importen från Indien. I synnerhet minskade den under 2012 och 2013 jämfört med 2011 men ökade under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(142)

Importvolymen till unionen från andra tredjeländer än Indien följde en motsatt utveckling jämfört med importen från Indien. I synnerhet minskade den under 2012 och 2013 jämfört med 2011 men ökade under undersökningsperioden.

| (143) | På grundval av uppgifter från Eurostat var importpriserna från tredjeländer i genomsnitt högre än importpriserna från Indien och uppvisade en nedåtgående utveckling under skadeundersökningsperioden. Uppgifterna från Eurostat ger emellertid ingen uppdelning enligt kvalitet och grad och möjliggör därmed inte en jämförelse av likadana produkter. |
| --- | --- |

(143)

På grundval av uppgifter från Eurostat var importpriserna från tredjeländer i genomsnitt högre än importpriserna från Indien och uppvisade en nedåtgående utveckling under skadeundersökningsperioden. Uppgifterna från Eurostat ger emellertid ingen uppdelning enligt kvalitet och grad och möjliggör därmed inte en jämförelse av likadana produkter.

| (144) | Klaganden förklarade att anledningen till att importen av kiselmangan från Ukraina, Sydafrika och Norge minskade under 2012 inte hade med den ökande importen från Indien att göra, utan berodde på landsspecifika omständigheter. |
| --- | --- |

(144)

Klaganden förklarade att anledningen till att importen av kiselmangan från Ukraina, Sydafrika och Norge minskade under 2012 inte hade med den ökande importen från Indien att göra, utan berodde på landsspecifika omständigheter.

| (145) | Kommissionen noterade de förklaringar som klaganden tillhandahöll gällande en ökning eller minskning av importen från vissa tredjeländer. Det faktum att de två samarbetsvilliga unionstillverkarna bibehöll sin marknadsandel visade dock att tredjeländerna bara konkurrerade med varandra för att bibehålla försäljningen och marknadsandelen i unionen, utan att påverka försäljningsvolymen och marknadsandelen för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(145)

Kommissionen noterade de förklaringar som klaganden tillhandahöll gällande en ökning eller minskning av importen från vissa tredjeländer. Det faktum att de två samarbetsvilliga unionstillverkarna bibehöll sin marknadsandel visade dock att tredjeländerna bara konkurrerade med varandra för att bibehålla försäljningen och marknadsandelen i unionen, utan att påverka försäljningsvolymen och marknadsandelen för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna.

7.2   Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

| (146) | De två unionstillverkarnas exportvolym utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 13


  Exportresultat för de samarbetsvilliga unionstillverkarna | 2011 | 2012 | 2013 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym (ton) | 2 100 –2 800 | 2 900 –3 800 | 3 200 –4 300 | 5 200 –6 800 |
| Index | 100 | 136 | 151 | 243 |
| Genomsnittligt pris | 800–1 100 | 800–1 100 | 700–900 | 700–900 |
| Index | 100 | 96 | 85 | 84 |
| Källa: | Svar på frågeformulär. |

(146)

De två unionstillverkarnas exportvolym utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 13

Tabell 13

Exportresultat för de samarbetsvilliga unionstillverkarna

Exportresultat för de samarbetsvilliga unionstillverkarna

2011

2012

2013

Undersökningsperioden

Importvolym (ton)

2 100 –2 800

2 900 –3 800

3 200 –4 300

5 200 –6 800

Index

Index

100

100

136

136

151

151

243

243

Genomsnittligt pris

800–1 100

800–1 100

700–900

700–900

Index

Index

100

100

96

96

85

85

84

84

Källa:

Källa:

Svar på frågeformulär.

| (147) | De två samarbetsvilliga unionstillverkarna mer än fördubblade sin försäljning utanför unionen under skadeundersökningsperioden, även om volymerna inte är särskilt betydande i absoluta tal. |
| --- | --- |

(147)

De två samarbetsvilliga unionstillverkarna mer än fördubblade sin försäljning utanför unionen under skadeundersökningsperioden, även om volymerna inte är särskilt betydande i absoluta tal.

| (148) | De genomsnittliga försäljningspriserna till icke-närstående parter till tredjeländer minskade i överensstämmelse med minskningen av unionsmarknadens pris. |
| --- | --- |

(148)

De genomsnittliga försäljningspriserna till icke-närstående parter till tredjeländer minskade i överensstämmelse med minskningen av unionsmarknadens pris.

7.3   Utvecklingen av stålproduktionen och överutbud

Utvecklingen av stålproduktionen och överutbud

| (149) | Flera berörda parter bekräftade i sina framlägganden att en av följderna av konjunkturnedgången i unionen var att stålproduktionen minskade. Eftersom kiselmangan främst används för stålproduktion hade detta en direkt och omedelbar inverkan på förbrukningen av kiselmangan. |
| --- | --- |

(149)

Flera berörda parter bekräftade i sina framlägganden att en av följderna av konjunkturnedgången i unionen var att stålproduktionen minskade. Eftersom kiselmangan främst används för stålproduktion hade detta en direkt och omedelbar inverkan på förbrukningen av kiselmangan.

| (150) | Flera berörda parter bekräftade i sina framlägganden att den globala tillverkningen av kiselmangan inte minskade i enlighet med förbrukningsminskningen. De uppgav att marknadspriset för kiselmangan är kopplat till balansen avseende tillgång och efterfrågan, såsom är fallet för alla råvaror. Som en följd av detta utlöste överutbudet en sänkning av priset för kiselmangan. Unionsindustrin som helhet ökade sin kapacitet från 2011 till 2012 och bidrog således till denna situation. |
| --- | --- |

(150)

Flera berörda parter bekräftade i sina framlägganden att den globala tillverkningen av kiselmangan inte minskade i enlighet med förbrukningsminskningen. De uppgav att marknadspriset för kiselmangan är kopplat till balansen avseende tillgång och efterfrågan, såsom är fallet för alla råvaror. Som en följd av detta utlöste överutbudet en sänkning av priset för kiselmangan. Unionsindustrin som helhet ökade sin kapacitet från 2011 till 2012 och bidrog således till denna situation.

7.4   Konkurrens inom unionen

Konkurrens inom unionen

| (151) | Det spanska företaget FerroAtlantica samarbetade inte i undersökningen. Enligt klagomålet har FerroAtlantica, som den främsta unionstillverkaren, undvikit väsentlig skada orsakad av den indiska importen och faktiskt varit mycket lönsamt. FerroAtlantica, som är den största tillverkaren av kiselmangan i unionen, lyckades bibehålla sin marknadsandel under hela skadeundersökningsperioden och konkurrerar direkt med de två samarbetsvilliga unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(151)

Det spanska företaget FerroAtlantica samarbetade inte i undersökningen. Enligt klagomålet har FerroAtlantica, som den främsta unionstillverkaren, undvikit väsentlig skada orsakad av den indiska importen och faktiskt varit mycket lönsamt. FerroAtlantica, som är den största tillverkaren av kiselmangan i unionen, lyckades bibehålla sin marknadsandel under hela skadeundersökningsperioden och konkurrerar direkt med de två samarbetsvilliga unionstillverkarna.

| (152) | Klaganden hävdade att FerroAtlantica inte kunde ha bidragit till den skada som vållats de två samarbetsvilliga unionstillverkarna eftersom företaget inte underskred sina priser och inte har erövrat marknadsandelar till men för dem. Klaganden hävdade också att FerroAtlantica inte längre var immun mot den skada som orsakats av indisk import eftersom situationen hade börjat försämras i början av 2015. |
| --- | --- |

(152)

Klaganden hävdade att FerroAtlantica inte kunde ha bidragit till den skada som vållats de två samarbetsvilliga unionstillverkarna eftersom företaget inte underskred sina priser och inte har erövrat marknadsandelar till men för dem. Klaganden hävdade också att FerroAtlantica inte längre var immun mot den skada som orsakats av indisk import eftersom situationen hade börjat försämras i början av 2015.

| (153) | Detta påstående hänförs till händelser efter undersökningsperioden som vanligtvis inte kan tas i beaktande enligt artikel 6.1 i grundförordningen. Vidare har kommissionen inte identifierat några särskilda hänsyn som skulle göra dess beslut uppenbart olämpligt i händelse av att den skulle åsidosätta detta påstående. I synnerhet gjordes denna invändning i ett mycket sent skede av undersökningen, mer än 11 månader efter dess inledande, när det inte längre kunde verifieras. Kommissionen anser ändå att närvaron av den största unionstillverkaren på marknaden påverkade utvecklingen av försäljningsvolym, pris och marknadsandel för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(153)

Detta påstående hänförs till händelser efter undersökningsperioden som vanligtvis inte kan tas i beaktande enligt artikel 6.1 i grundförordningen. Vidare har kommissionen inte identifierat några särskilda hänsyn som skulle göra dess beslut uppenbart olämpligt i händelse av att den skulle åsidosätta detta påstående. I synnerhet gjordes denna invändning i ett mycket sent skede av undersökningen, mer än 11 månader efter dess inledande, när det inte längre kunde verifieras. Kommissionen anser ändå att närvaron av den största unionstillverkaren på marknaden påverkade utvecklingen av försäljningsvolym, pris och marknadsandel för de två samarbetsvilliga unionstillverkarna under undersökningsperioden.

8.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (154) | Klaganden och två större stålproducenter lämnade in synpunkter gällande unionens intresse. Eftersom ett orsakssamband mellan dumpad import från Indien och den skada som unionsindustrin lidit inte kunde fastställas är det inte nödvändigt att utreda unionens intresse. |
| --- | --- |

(154)

Klaganden och två större stålproducenter lämnade in synpunkter gällande unionens intresse. Eftersom ett orsakssamband mellan dumpad import från Indien och den skada som unionsindustrin lidit inte kunde fastställas är det inte nödvändigt att utreda unionens intresse.

9.   AVSLUTANDE AV FÖRFARANDET

AVSLUTANDE AV FÖRFARANDET

| (155) | På grundval av kommissionens slutsatser gällande dumpning, skada och orsakssamband i enlighet med artikel 9 i grundförordningen bör förfarandet avslutas utan att åtgärder införs. |
| --- | --- |

(155)

På grundval av kommissionens slutsatser gällande dumpning, skada och orsakssamband i enlighet med artikel 9 i grundförordningen bör förfarandet avslutas utan att åtgärder införs.

| (156) | Alla berörda parter informerades om det slutgiltiga avgörandet och avsikten att avsluta förfarandet samt gavs tillfälle att lämna synpunkter. Deras synpunkter övervägdes, men föranledde ingen ändring av de ovanstående slutsatserna. |
| --- | --- |

(156)

Alla berörda parter informerades om det slutgiltiga avgörandet och avsikten att avsluta förfarandet samt gavs tillfälle att lämna synpunkter. Deras synpunkter övervägdes, men föranledde ingen ändring av de ovanstående slutsatserna.

| (157) | Den kommitté som inrättas genom artikel 15.1 i förordning(EG) nr 1225/2009 har inte avgivit något yttrande. |
| --- | --- |

(157)

Den kommitté som inrättas genom artikel 15.1 i förordning(EG) nr 1225/2009 har inte avgivit något yttrande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Antidumpningsförfarandet rörande import av kiselmangan med ursprung i Indien avslutas härmed.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 2 mars 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  
  EUT C 461, 20.12.2014, s. 25.

2

(3)  Sidan 7, kapitel 3 ”Produkt som är föremål för detta förfarande”, i den öppna versionen av klagomålet.

3

(4)  I domstolens dom av den 8 september 2015 i mål C-511/13 P Philips mot rådet konstaterade till exempel domstolen att en del av unionstillverkningen, mycket nära 50 % av den totala tillverkningen, av den likadana produkt som tillverkas av unionsindustrin kan anses utgöra en betydande del av tillverkningen i fråga. Domstolen tydliggjorde att artikel 4.1 i grundförordningen faktiskt hänvisar till begreppet en ”betydande del” av unionstillverkningen, och inte till ”den största delen” av unionstillverkningen (punkt 72).

4

(5)  I punkt 7.344 i panelens rapport av den 22 april 2003, WT/DS/241/R Argentina – Definitive Anti-Dumping Duties on Poultry from Brazil (ej översatt till svenska), godtog panelen att den inhemska industri som stod för 46 % av den totala inhemska tillverkningen kan anses utgöra en betydande del av den inhemska industrin.

5

WT/DS/241/R Argentina – Definitive Anti-Dumping Duties on Poultry from Brazil

---