# Euroopa Liidu L 74/2014

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2014.074.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 74 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide14. märts 2014 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2014.074.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 74

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide14. märts 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 240/2014, 7. jaanuar 2014, millega sätestatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega seotud Euroopa partnerluse käitumisjuhend | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 241/2014, 7. jaanuar 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid omavahendite nõudeid (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 242/2014, 7. märts 2014, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Lammefjordskartofler (KGT)] | 27 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 243/2014, 7. märts 2014, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Bornheimer Spargel/Spargel aus dem Anbaugebiet Bornheim (KGT)] | 29 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 244/2014, 7. märts 2014, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Strachitunt (KPN)] | 31 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 245/2014, 13. märts 2014, millega muudetakse komisjoni 3. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused (
  1
  ) | 33 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 246/2014, 13. märts 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa liidu loetelust teatavate lõhna- ja maitseainete väljajätmiseks (
  1
  ) | 58 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 247/2014, 13. märts 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 61 |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/134/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 12. märts 2014, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade aafrika katkuga Poolas
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 1657 all)

   (
  1
  ) | 63 |
| | | SOOVITUSED |
| | | 2014/135/EL |
| | * | Komisjoni soovitus, 12. märts 2014, äritegevuse ebaõnnestumist ja maksejõuetust käsitleva uue lähenemisviisi kohta (
  1
  ) | 65 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 240/2014, 7. jaanuar 2014, millega sätestatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega seotud Euroopa partnerluse käitumisjuhend

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 241/2014, 7. jaanuar 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid omavahendite nõudeid (
  1
  )

1

8

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 242/2014, 7. märts 2014, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Lammefjordskartofler (KGT)]

27

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 243/2014, 7. märts 2014, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Bornheimer Spargel/Spargel aus dem Anbaugebiet Bornheim (KGT)]

29

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 244/2014, 7. märts 2014, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Strachitunt (KPN)]

31

*

Komisjoni määrus (EL) nr 245/2014, 13. märts 2014, millega muudetakse komisjoni 3. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused (
  1
  )

1

33

*

Komisjoni määrus (EL) nr 246/2014, 13. märts 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa liidu loetelust teatavate lõhna- ja maitseainete väljajätmiseks (
  1
  )

1

58

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 247/2014, 13. märts 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

61

OTSUSED

2014/134/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 12. märts 2014, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade aafrika katkuga Poolas
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 1657 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 1657 all)

1

63

SOOVITUSED

2014/135/EL

*

Komisjoni soovitus, 12. märts 2014, äritegevuse ebaõnnestumist ja maksejõuetust käsitleva uue lähenemisviisi kohta (
  1
  )

1

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 14.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 240/2014,

7. jaanuar 2014,

millega sätestatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega seotud Euroopa partnerluse käitumisjuhend

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Käesoleva määruse eesmärk on sätestada Euroopa käitumisjuhend, millega toetatakse ja hõlbustatakse liikmesriikides partnerluse korraldamist partnerluslepingute ja programmide puhul, mida toetatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF), Euroopa Sotsiaalfondist (ESF), Ühtekuuluvusfondist, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist (EMKF). Need fondid toimivad nüüdsest ühises raamistikus ning nende kohta kasutatakse väljendit „Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid”. |
| --- | --- |

(1)

Käesoleva määruse eesmärk on sätestada Euroopa käitumisjuhend, millega toetatakse ja hõlbustatakse liikmesriikides partnerluse korraldamist partnerluslepingute ja programmide puhul, mida toetatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF), Euroopa Sotsiaalfondist (ESF), Ühtekuuluvusfondist, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist (EMKF). Need fondid toimivad nüüdsest ühises raamistikus ning nende kohta kasutatakse väljendit „Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid”.

| (2) | Partnerluskoostöö on üks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamise põhimõtteid olnud pikka aega. Partnerlus nõuab tihedat koostööd riigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutuste, majandus- ja sotsiaalpartnerite ning kodanikuühiskonda esindavate organite vahel kogu programmiperioodi vältel, mis hõlmab ettevalmistamist, rakendamist, seiret ja hindamist. |
| --- | --- |

(2)

Partnerluskoostöö on üks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamise põhimõtteid olnud pikka aega. Partnerlus nõuab tihedat koostööd riigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutuste, majandus- ja sotsiaalpartnerite ning kodanikuühiskonda esindavate organite vahel kogu programmiperioodi vältel, mis hõlmab ettevalmistamist, rakendamist, seiret ja hindamist.

| (3) | Valitavad partnerid peaksid kõige paremini esindama asjaomaseid sidusrühmi. Valikumenetlused peaksid olema läbipaistvad ning võtma arvesse liikmesriikide institutsioonilist ja õigusraamistikku ning riiklikku ja piirkondlikku pädevust. |
| --- | --- |

(3)

Valitavad partnerid peaksid kõige paremini esindama asjaomaseid sidusrühmi. Valikumenetlused peaksid olema läbipaistvad ning võtma arvesse liikmesriikide institutsioonilist ja õigusraamistikku ning riiklikku ja piirkondlikku pädevust.

| (4) | Partnerite hulka peaksid kuuluma avaliku sektori asutused, majandus- ja sotsiaalpartnerid ning kodanikuühiskonda esindavad organid, sealhulgas keskkonnapartnerid, kogukonnapõhised ja vabatahtlikud organisatsioonid, kes on võimelised oluliselt mõjutama partnerluslepingu ja programmide rakendamist või keda partnerluslepingu ja programmide rakendamine võib oluliselt mõjutada. Erilist tähelepanu tuleks pöörata nende elanikkonnarühmade kaasamisele, keda programmid võivad mõjutada, kuid kellel võib olla keeruline neis kaasa rääkida, eriti kõige haavatavamad ja marginaliseeritud kogukonnad, kelle puhul valitseb suurim diskrimineerimis- või sotsiaalse tõrjutuse risk, eeskätt puuetega inimesed, migrandid ja romad. |
| --- | --- |

(4)

Partnerite hulka peaksid kuuluma avaliku sektori asutused, majandus- ja sotsiaalpartnerid ning kodanikuühiskonda esindavad organid, sealhulgas keskkonnapartnerid, kogukonnapõhised ja vabatahtlikud organisatsioonid, kes on võimelised oluliselt mõjutama partnerluslepingu ja programmide rakendamist või keda partnerluslepingu ja programmide rakendamine võib oluliselt mõjutada. Erilist tähelepanu tuleks pöörata nende elanikkonnarühmade kaasamisele, keda programmid võivad mõjutada, kuid kellel võib olla keeruline neis kaasa rääkida, eriti kõige haavatavamad ja marginaliseeritud kogukonnad, kelle puhul valitseb suurim diskrimineerimis- või sotsiaalse tõrjutuse risk, eeskätt puuetega inimesed, migrandid ja romad.

| (5) | Partnerite valikul tuleb võtta arvesse erinevusi partnerluslepingute ja programmide vahel. Partnerluslepingud hõlmavad kõiki Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde, millest liikmesriikidele toetust antakse, kuid programmide puhul peetakse silmas ainult neid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde, millest asjaomaseid programme toetatakse. Partnerluslepingute puhul tuleks partnerid valida kõikide Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatava kasutamise vaatepunktist, programmide puhul aga piisab sellest, kui partnerid valitakse lähtuvalt nende Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatavast kasutamisest, millest asjaomaseid programme toetatakse. |
| --- | --- |

(5)

Partnerite valikul tuleb võtta arvesse erinevusi partnerluslepingute ja programmide vahel. Partnerluslepingud hõlmavad kõiki Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde, millest liikmesriikidele toetust antakse, kuid programmide puhul peetakse silmas ainult neid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde, millest asjaomaseid programme toetatakse. Partnerluslepingute puhul tuleks partnerid valida kõikide Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatava kasutamise vaatepunktist, programmide puhul aga piisab sellest, kui partnerid valitakse lähtuvalt nende Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatavast kasutamisest, millest asjaomaseid programme toetatakse.

| (6) | Partnerid tuleks kaasata partnerluslepingute ja programmide ettevalmistamisse ning rakendamisse. Sel otstarbel tuleb kindlaks määrata peamised põhimõtted ja head tavad partneritega õigeaegse, mõtestatud ja läbipaistva konsulteerimise kohta seoses lahendust vajavate probleemide ja vajaduste analüüsiga, nende käsitlemiseks eesmärkide ja prioriteetide määramisega ning poliitika tõhusaks elluviimiseks vajalike koordineerimisstruktuuridega ja mitmetasandilise valitsemise kokkulepetega. |
| --- | --- |

(6)

Partnerid tuleks kaasata partnerluslepingute ja programmide ettevalmistamisse ning rakendamisse. Sel otstarbel tuleb kindlaks määrata peamised põhimõtted ja head tavad partneritega õigeaegse, mõtestatud ja läbipaistva konsulteerimise kohta seoses lahendust vajavate probleemide ja vajaduste analüüsiga, nende käsitlemiseks eesmärkide ja prioriteetide määramisega ning poliitika tõhusaks elluviimiseks vajalike koordineerimisstruktuuridega ja mitmetasandilise valitsemise kokkulepetega.

| (7) | Partnerid peaksid olema esindatud programmide seirekomisjonides. Seirekomisjonide liikmelisust ja töökorda käsitlevate eeskirjadega tuleks edendada programmitöö ja programmide rakendamise järjepidevust ja vastutust ning selget ja läbipaistvat töökorraldust, tähtaegadest kinnipidamist ja mittediskrimineerimist. |
| --- | --- |

(7)

Partnerid peaksid olema esindatud programmide seirekomisjonides. Seirekomisjonide liikmelisust ja töökorda käsitlevate eeskirjadega tuleks edendada programmitöö ja programmide rakendamise järjepidevust ja vastutust ning selget ja läbipaistvat töökorraldust, tähtaegadest kinnipidamist ja mittediskrimineerimist.

| (8) | Partnereid tuleks aktiivse osaluse kaudu seirekomisjonides kaasata programmi eri prioriteetide tulemuslikkuse, programme käsitlevate asjaomaste aruannete ning vajaduse korral projektikonkursside hindamisse. |
| --- | --- |

(8)

Partnereid tuleks aktiivse osaluse kaudu seirekomisjonides kaasata programmi eri prioriteetide tulemuslikkuse, programme käsitlevate asjaomaste aruannete ning vajaduse korral projektikonkursside hindamisse.

| (9) | Tõhusa partnerluse tagamiseks tuleks aidata asjaomastel partneritel suurendada nende institutsioonilist suutlikkust programmide ettevalmistamisel ja rakendamisel. |
| --- | --- |

(9)

Tõhusa partnerluse tagamiseks tuleks aidata asjaomastel partneritel suurendada nende institutsioonilist suutlikkust programmide ettevalmistamisel ja rakendamisel.

| (10) | Komisjon peaks hõlbustama heade tavade vahetust, institutsioonilise suutlikkuse suurendamist ja asjakohaste tulemuste levitamist liikmesriikide, korraldusasutuste ja partnerite esindajate seas, luues kõiki Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde hõlmava partnerluse praktikakogukonna. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon peaks hõlbustama heade tavade vahetust, institutsioonilise suutlikkuse suurendamist ja asjakohaste tulemuste levitamist liikmesriikide, korraldusasutuste ja partnerite esindajate seas, luues kõiki Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde hõlmava partnerluse praktikakogukonna.

| (11) | Liikmesriigid peaksid hindama partnerite rolli partnerluslepingute rakendamisel ning partnerluse tulemuslikkust ja tõhusust programmiperioodil. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriigid peaksid hindama partnerite rolli partnerluslepingute rakendamisel ning partnerluse tulemuslikkust ja tõhusust programmiperioodil.

| (12) | Selleks et toetada ja hõlbustada liikmesriikides partnerluse korraldamist, peaks komisjon tegema kättesaadavaks näited liikmesriikides kehtivatest headest tavadest, |
| --- | --- |

(12)

Selleks et toetada ja hõlbustada liikmesriikides partnerluse korraldamist, peaks komisjon tegema kättesaadavaks näited liikmesriikides kehtivatest headest tavadest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese ja reguleerimisala

Käesoleva määrusega sätestatakse Euroopa partnerluse käitumisjuhend Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetatavate partnerluslepingute ja programmide jaoks.

II   PEATÜKK

ASJAOMASTE PARTNERITE KINDLAKSMÄÄRAMISE LÄBIPAISTVA MENETLUSE PEAMISED PÕHIMÕTTED

Artikkel 2

Partnerite esinduslikkus

Liikmesriigid tagavad, et määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 5 lõikes 1 osutatud partnerid esindavad kõige paremini asjaomaseid sidusrühmi ning et nad nimetatakse nõuetekohaselt volitatud esindajateks, võttes arvesse nende pädevust, suutlikkust aktiivselt osaleda ja asjakohast esindatuse taset.

Artikkel 3

Asjaomaste partnerite kindlaksmääramine partnerluslepingu puhul

1.   Partnerluslepingu puhul määravad liikmesriigid partnerid kindlaks vähemalt järgmiste sidusrühmade seast:

| a) | pädevad piirkondliku, kohaliku, linna- või muu valitsemistasandi ametiasutused, sealhulgas:






  i) | piirkondlikud ametiasutused, kohalike ametiasutuste riigi tasandi esindajad ning suurimaid linnu ja linnapiirkondi esindavad kohalikud ametiasutused, kelle pädevus on seotud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatava kasutamisega; |
| --- | --- | --- |

a)

pädevad piirkondliku, kohaliku, linna- või muu valitsemistasandi ametiasutused, sealhulgas:

i)

piirkondlikud ametiasutused, kohalike ametiasutuste riigi tasandi esindajad ning suurimaid linnu ja linnapiirkondi esindavad kohalikud ametiasutused, kelle pädevus on seotud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatava kasutamisega;

| ii) | kõrgkoolide, haridus- ja koolitusasutuste ning uurimiskeskuste riigi tasandi esindajad, pidades silmas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatavat kasutamist; |
| --- | --- |

ii)

kõrgkoolide, haridus- ja koolitusasutuste ning uurimiskeskuste riigi tasandi esindajad, pidades silmas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatavat kasutamist;

| iii) | muud määruse (EL) nr 1303/2013 artiklites 4–8 osutatud horisontaalsete põhimõtete kohaldamise eest vastutavad avaliku sektori asutused, pidades silmas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatavat kasutamist, eelkõige kooskõlas nõukogu direktiivi 2000/43/EÜ, (2) nõukogu direktiivi 2004/113/EÜ (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/54/EÜ (4) loodud võrdset kohtlemist edendavad organid; |
| --- | --- |

iii)

muud määruse (EL) nr 1303/2013 artiklites 4–8 osutatud horisontaalsete põhimõtete kohaldamise eest vastutavad avaliku sektori asutused, pidades silmas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatavat kasutamist, eelkõige kooskõlas nõukogu direktiivi 2000/43/EÜ, (2) nõukogu direktiivi 2004/113/EÜ (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/54/EÜ (4) loodud võrdset kohtlemist edendavad organid;

| b) | majandus- ja sotsiaalpartnerid, sealhulgas:






  i) | riigi tasandil tunnustatud sotsiaalpartnerite organisatsioonid, eelkõige sektoriülesed organisatsioonid ja sektoripõhised organisatsioonid, mille valdkond on seotud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatava kasutamisega; |
| --- | --- | --- |

b)

majandus- ja sotsiaalpartnerid, sealhulgas:

i)

riigi tasandil tunnustatud sotsiaalpartnerite organisatsioonid, eelkõige sektoriülesed organisatsioonid ja sektoripõhised organisatsioonid, mille valdkond on seotud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatava kasutamisega;

| ii) | riigi tasandi kaubanduskojad ja ettevõtjate ühendused, kes esindavad majandusvaldkondade ja -harude üldhuvi, pidades silmas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatavat kasutamist ning vajadust tagada suurte, keskmise suurusega, väike- ja mikroettevõtjate ning sotsiaalmajandusvaldkonna esindajate tasakaalustatud esindatus; |
| --- | --- |

ii)

riigi tasandi kaubanduskojad ja ettevõtjate ühendused, kes esindavad majandusvaldkondade ja -harude üldhuvi, pidades silmas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatavat kasutamist ning vajadust tagada suurte, keskmise suurusega, väike- ja mikroettevõtjate ning sotsiaalmajandusvaldkonna esindajate tasakaalustatud esindatus;

| c) | kodanikuühiskonda esindavad organid, nagu keskkonnapartnerid, valitsusvälised organisatsioonid ning sotsiaalse kaasatuse, soolise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise edendamise eest vastutavad organid, sealhulgas:






  i) | organid, kes tegutsevad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatava kasutamisega ning määruse (EL) nr 1303/2013 artiklites 4–8 osutatud horisontaalsete põhimõtete kohaldamisega seotud valdkondades, lähtudes nende esinduslikkusest ning võttes arvesse nende geograafilist ja temaatilist haaret, haldussuutlikkust, asjatundlikkust ja uuenduslikkust; |
| --- | --- | --- |

c)

kodanikuühiskonda esindavad organid, nagu keskkonnapartnerid, valitsusvälised organisatsioonid ning sotsiaalse kaasatuse, soolise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise edendamise eest vastutavad organid, sealhulgas:

i)

organid, kes tegutsevad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatava kasutamisega ning määruse (EL) nr 1303/2013 artiklites 4–8 osutatud horisontaalsete põhimõtete kohaldamisega seotud valdkondades, lähtudes nende esinduslikkusest ning võttes arvesse nende geograafilist ja temaatilist haaret, haldussuutlikkust, asjatundlikkust ja uuenduslikkust;

| ii) | muud organisatsioonid või rühmad, keda Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamine oluliselt mõjutab või tõenäoliselt oluliselt mõjutab, eeskätt diskrimineerimis- ja sotsiaalse tõrjutuse riskiga rühmad. |
| --- | --- |

ii)

muud organisatsioonid või rühmad, keda Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamine oluliselt mõjutab või tõenäoliselt oluliselt mõjutab, eeskätt diskrimineerimis- ja sotsiaalse tõrjutuse riskiga rühmad.

2.   Kui avaliku sektori asutused, majandus- ja sotsiaalpartnerid ning kodanikuühiskonda esindavad organid on partnerluses osalemise lihtsustamiseks loonud organisatsiooni, mis ühendab nende huve (katusorganisatsioon), võivad nad nimetada esindaja, kes esindab partnerluses katusorganisatsiooni vaateid.

Artikkel 4

Asjaomaste partnerite kindlaksmääramine programmide puhul

1.   Iga programmi puhul määravad liikmesriigid partnerid kindlaks vähemalt järgmiste sidusrühmade seast:

| a) | pädevad piirkondliku, kohaliku, linna- või muu valitsemistasandi ametiasutused, sealhulgas:






  i) | piirkondlikud ametiasutused, kohalike ametiasutuste riigi tasandi esindajad ning suurimaid linnu ja linnapiirkondi esindavad kohalikud ametiasutused, kelle pädevus on seotud asjaomase programmi puhul rakendatavate Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatava kasutamisega; |
| --- | --- | --- |

a)

pädevad piirkondliku, kohaliku, linna- või muu valitsemistasandi ametiasutused, sealhulgas:

i)

piirkondlikud ametiasutused, kohalike ametiasutuste riigi tasandi esindajad ning suurimaid linnu ja linnapiirkondi esindavad kohalikud ametiasutused, kelle pädevus on seotud asjaomase programmi puhul rakendatavate Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatava kasutamisega;

| ii) | kõrgkoolide, haridus-, koolitus- ja nõustamisteenuste osutajate ning uurimiskeskuste riigi või piirkondliku tasandi esindajad, pidades silmas asjaomase programmi puhul rakendatavate Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatavat kasutamist; |
| --- | --- |

ii)

kõrgkoolide, haridus-, koolitus- ja nõustamisteenuste osutajate ning uurimiskeskuste riigi või piirkondliku tasandi esindajad, pidades silmas asjaomase programmi puhul rakendatavate Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatavat kasutamist;

| iii) | muud määruse (EL) nr 1303/2013 artiklites 4–8 osutatud horisontaalsete põhimõtete kohaldamise eest vastutavad avaliku sektori asutused, pidades silmas asjaomase programmi puhul rakendatavate Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatavat kasutamist, eelkõige kooskõlas direktiividega 2000/43/EÜ, 2004/113/EÜ ning 2006/54/EÜ loodud võrdset kohtlemist toetavad organid; |
| --- | --- |

iii)

muud määruse (EL) nr 1303/2013 artiklites 4–8 osutatud horisontaalsete põhimõtete kohaldamise eest vastutavad avaliku sektori asutused, pidades silmas asjaomase programmi puhul rakendatavate Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatavat kasutamist, eelkõige kooskõlas direktiividega 2000/43/EÜ, 2004/113/EÜ ning 2006/54/EÜ loodud võrdset kohtlemist toetavad organid;

| iv) | muud riigi, piirkondliku või kohaliku tasandi organid ja ametiasutused, kes esindavad valdkondi, kus viiakse ellu programmist rahastatavaid integreeritud territoriaalseid investeeringuid ja kohaliku arengu strateegiaid; |
| --- | --- |

iv)

muud riigi, piirkondliku või kohaliku tasandi organid ja ametiasutused, kes esindavad valdkondi, kus viiakse ellu programmist rahastatavaid integreeritud territoriaalseid investeeringuid ja kohaliku arengu strateegiaid;

| b) | majandus- ja sotsiaalpartnerid, sealhulgas:






  i) | riigi või piirkondlikul tasandil tunnustatud sotsiaalpartnerite organisatsioonid, eelkõige sektoriülesed organisatsioonid ja sektoripõhised organisatsioonid, mille valdkond on seotud asjaomase programmi puhul rakendatavate Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatava kasutamisega; |
| --- | --- | --- |

b)

majandus- ja sotsiaalpartnerid, sealhulgas:

i)

riigi või piirkondlikul tasandil tunnustatud sotsiaalpartnerite organisatsioonid, eelkõige sektoriülesed organisatsioonid ja sektoripõhised organisatsioonid, mille valdkond on seotud asjaomase programmi puhul rakendatavate Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatava kasutamisega;

| ii) | riigi või piirkondliku tasandi kaubanduskojad ja ettevõtjate ühendused, kes esindavad majandusvaldkondade või -harude üldhuvi, pidades silmas vajadust tagada suurte, keskmise suurusega, väike- ja mikroettevõtjate ning sotsiaalmajandusvaldkonna esindajate tasakaalustatud esindatus; |
| --- | --- |

ii)

riigi või piirkondliku tasandi kaubanduskojad ja ettevõtjate ühendused, kes esindavad majandusvaldkondade või -harude üldhuvi, pidades silmas vajadust tagada suurte, keskmise suurusega, väike- ja mikroettevõtjate ning sotsiaalmajandusvaldkonna esindajate tasakaalustatud esindatus;

| iii) | muud sarnased riigi või piirkondliku tasandi organid; |
| --- | --- |

iii)

muud sarnased riigi või piirkondliku tasandi organid;

| c) | kodanikuühiskonda esindavad organid, nagu keskkonnapartnerid, valitsusvälised organisatsioonid ning sotsiaalse kaasatuse, soolise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise edendamise eest vastutavad organid, sealhulgas:






  i) | organid, kes tegutsevad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatava kasutamisega ning määruse (EL) nr 1303/2013 artiklites 4–8 osutatud horisontaalsete põhimõtete kohaldamisega seotud valdkondades, lähtudes nende esinduslikkusest ning võttes arvesse nende geograafilist ja temaatilist haaret, haldussuutlikkust, asjatundlikkust ja uuenduslikkust; |
| --- | --- | --- |

c)

kodanikuühiskonda esindavad organid, nagu keskkonnapartnerid, valitsusvälised organisatsioonid ning sotsiaalse kaasatuse, soolise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise edendamise eest vastutavad organid, sealhulgas:

i)

organid, kes tegutsevad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatava kasutamisega ning määruse (EL) nr 1303/2013 artiklites 4–8 osutatud horisontaalsete põhimõtete kohaldamisega seotud valdkondades, lähtudes nende esinduslikkusest ning võttes arvesse nende geograafilist ja temaatilist haaret, haldussuutlikkust, asjatundlikkust ja uuenduslikkust;

| ii) | organid, kes esindavad määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 34 lõikes 1 osutatud kohalikke algatusrühmi; |
| --- | --- |

ii)

organid, kes esindavad määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 34 lõikes 1 osutatud kohalikke algatusrühmi;

| iii) | muud organisatsioonid või rühmad, keda Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamine oluliselt mõjutab või tõenäoliselt oluliselt mõjutab, eeskätt diskrimineerimis- ja sotsiaalse tõrjutuse riskiga rühmad. |
| --- | --- |

iii)

muud organisatsioonid või rühmad, keda Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamine oluliselt mõjutab või tõenäoliselt oluliselt mõjutab, eeskätt diskrimineerimis- ja sotsiaalse tõrjutuse riskiga rühmad.

2.   Euroopa territoriaalse koostöö programmide puhul võivad liikmesriigid kaasata partnerlusse järgmisi sidusrühmi:

| i) | asjaomases piiriülese või riikidevahelise programmi piirkonnas tegutsevad Euroopa territoriaalse koostöö rühmitused; |
| --- | --- |

i)

asjaomases piiriülese või riikidevahelise programmi piirkonnas tegutsevad Euroopa territoriaalse koostöö rühmitused;

| ii) | ametiasutused või organid, kes on kaasatud programmipiirkonna makropiirkondlike või mere vesikonna strateegiate väljatöötamisse või rakendamisse, sealhulgas makropiirkondlike strateegiate prioriteetsete valdkondade koordinaatorid. |
| --- | --- |

ii)

ametiasutused või organid, kes on kaasatud programmipiirkonna makropiirkondlike või mere vesikonna strateegiate väljatöötamisse või rakendamisse, sealhulgas makropiirkondlike strateegiate prioriteetsete valdkondade koordinaatorid.

3.   Kui avaliku sektori asutused, majandus- ja sotsiaalpartnerid ning kodanikuühiskonda esindavad organid on loonud katusorganisatsiooni, võivad nad nimetada esindaja, kes esindab partnerluses katusorganisatsiooni vaateid.

III   PEATÜKK

ASJAOMASTE PARTNERITE PARTNERLUSLEPINGU JA PROGRAMMIDE ETTEVALMISTAMISSE KAASAMISE PEAMISED PÕHIMÕTTED JA HEAD TAVAD

Artikkel 5

Asjaomaste partneritega konsulteerimine partnerluslepingu ja programmide ettevalmistamisel

1.   Selleks et tagada asjaomaste partnerite läbipaistev ja tõhus osalus, konsulteerivad liikmesriigid ja korraldusasutused nendega partnerluslepingu ja programmide ettevalmistamise protsessi ja ajakava asjus. Sealjuures edastatakse partneritele täielik teave partnerluslepingu ja programmide sisu ning mis tahes muudatuste kohta.

2.   Asjaomaste partneritega konsulteerides arvestavad liikmesriigid järgmist:

| a) | asjakohane teave tuleb avaldada aegsasti ja see tuleb teha hõlpsasti kättesaadavaks; |
| --- | --- |

a)

asjakohane teave tuleb avaldada aegsasti ja see tuleb teha hõlpsasti kättesaadavaks;

| b) | partneritele tuleb anda piisavalt aega, et analüüsida ja kommenteerida peamisi ettevalmistusdokumente ning partnerluslepingu ja programmide projekte; |
| --- | --- |

b)

partneritele tuleb anda piisavalt aega, et analüüsida ja kommenteerida peamisi ettevalmistusdokumente ning partnerluslepingu ja programmide projekte;

| c) | tarvis on kanaleid, mille kaudu partnerid saaksid esitada küsimusi, edastada oma kaastööd ja saada teavet selle kohta, millisel viisil on nende ettepanekuid arvesse võetud; |
| --- | --- |

c)

tarvis on kanaleid, mille kaudu partnerid saaksid esitada küsimusi, edastada oma kaastööd ja saada teavet selle kohta, millisel viisil on nende ettepanekuid arvesse võetud;

| d) | konsultatsiooni tulemusi tuleb levitada. |
| --- | --- |

d)

konsultatsiooni tulemusi tuleb levitada.

3.   Maaelu arengu programmide puhul võtavad liikmesriigid arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (5) artikli 54 alusel loodavate riiklike maaeluvõrgustike võimalikku rolli asjaomaste partnerite kaasamisel.

4.   Kui riigi tasandist madalamate valitsemistasandite vahel on sõlmitud ametlikke kokkuleppeid, võtab liikmesriik neid mitmetasandilise valitsemise kokkuleppeid arvesse kooskõlas oma institutsioonilise ja õigusraamistikuga.

Artikkel 6

Partnerluslepingu ettevalmistamine

Liikmesriigid kaasavad kooskõlas oma institutsioonilise ja õigusraamistikuga asjaomaseid partnereid partnerluslepingu ettevalmistamisse, eelkõige seoses järgmisega:

| a) | erinevuste, arenguvajaduste ja kasvupotentsiaali analüüs lähtuvalt valdkondlikest eesmärkidest, sealhulgas asjakohastes riigipõhistes soovitustes käsitletud eesmärkidest; |
| --- | --- |

a)

erinevuste, arenguvajaduste ja kasvupotentsiaali analüüs lähtuvalt valdkondlikest eesmärkidest, sealhulgas asjakohastes riigipõhistes soovitustes käsitletud eesmärkidest;

| b) | programmide eeltingimuste ja partnerluslepingu eelhindamise põhijärelduste kokkuvõtted, kui eelhindamise tegi liikmesriik omal algatusel; |
| --- | --- |

b)

programmide eeltingimuste ja partnerluslepingu eelhindamise põhijärelduste kokkuvõtted, kui eelhindamise tegi liikmesriik omal algatusel;

| c) | valitud valdkondlikud eesmärgid, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide soovituslikud eraldised ja peamised oodatavad tulemused; |
| --- | --- |

c)

valitud valdkondlikud eesmärgid, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide soovituslikud eraldised ja peamised oodatavad tulemused;

| d) | nende riigi ja piirkondliku tasandi programmide ja mehhanismide loetelu, millega tagatakse koordineerimine Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahel ning muude liidu ja riiklike rahastamisvahendite ning Euroopa Investeerimispanga vahel; |
| --- | --- |

d)

nende riigi ja piirkondliku tasandi programmide ja mehhanismide loetelu, millega tagatakse koordineerimine Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahel ning muude liidu ja riiklike rahastamisvahendite ning Euroopa Investeerimispanga vahel;

| e) | kord, millega tagatakse integreeritud lähenemisviisi rakendamine linnade, maapiirkondade, rannikualade, kalastuspiirkondade ning teatavate territoriaalsete erijoontega alade territoriaalse arengu toetamisel Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest; |
| --- | --- |

e)

kord, millega tagatakse integreeritud lähenemisviisi rakendamine linnade, maapiirkondade, rannikualade, kalastuspiirkondade ning teatavate territoriaalsete erijoontega alade territoriaalse arengu toetamisel Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest;

| f) | kord, millega tagatakse integreeritud lähenemisviisi rakendamine vaesusest kõige rohkem mõjutatud geograafiliste piirkondade ja kõige suurema diskrimineerimis- või tõrjutusriskiga sihtrühmade erivajadustega tegelemisel, pöörates eriti suurt tähelepanu marginaliseerunud kogukondadele; |
| --- | --- |

f)

kord, millega tagatakse integreeritud lähenemisviisi rakendamine vaesusest kõige rohkem mõjutatud geograafiliste piirkondade ja kõige suurema diskrimineerimis- või tõrjutusriskiga sihtrühmade erivajadustega tegelemisel, pöörates eriti suurt tähelepanu marginaliseerunud kogukondadele;

| g) | määruse (EL) nr 1303/2013 artiklites 5, 7 ja 8 osutatud horisontaalsete põhimõtete rakendamine. |
| --- | --- |

g)

määruse (EL) nr 1303/2013 artiklites 5, 7 ja 8 osutatud horisontaalsete põhimõtete rakendamine.

Artikkel 7

Teave asjaomaste partnerite kaasamise kohta partnerluslepingusse

Liikmesriigid esitavad partnerluslepingu jaoks teabe vähemalt järgmise kohta:

| a) | nende partnerite nimekiri, kes osalevad partnerluslepingu ettevalmistamisel; |
| --- | --- |

a)

nende partnerite nimekiri, kes osalevad partnerluslepingu ettevalmistamisel;

| b) | partnerite aktiivse osaluse tagamiseks võetud meetmed, sealhulgas meetmed juurdepääsu tagamiseks, eriti puuetega inimestele; |
| --- | --- |

b)

partnerite aktiivse osaluse tagamiseks võetud meetmed, sealhulgas meetmed juurdepääsu tagamiseks, eriti puuetega inimestele;

| c) | partnerite roll partnerluslepingu ettevalmistamisel; |
| --- | --- |

c)

partnerite roll partnerluslepingu ettevalmistamisel;

| d) | ülevaade partneritega konsulteerimise tulemustest ja kirjeldus partnerluslepingu ettevalmistamisel tänu sellele saavutatud lisaväärtuse kohta. |
| --- | --- |

d)

ülevaade partneritega konsulteerimise tulemustest ja kirjeldus partnerluslepingu ettevalmistamisel tänu sellele saavutatud lisaväärtuse kohta.

Artikkel 8

Programmide ettevalmistamine

Liikmesriigid kaasavad kooskõlas oma institutsioonilise ja õigusraamistikuga asjaomased partnerid programmide ettevalmistamisse, eelkõige seoses järgmisega:

| a) | vajaduste analüüs ja kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

a)

vajaduste analüüs ja kindlaksmääramine;

| b) | prioriteetide ja nendega seotud erieesmärkide kindlaksmääramine või valik; |
| --- | --- |

b)

prioriteetide ja nendega seotud erieesmärkide kindlaksmääramine või valik;

| c) | toetuste eraldamine; |
| --- | --- |

c)

toetuste eraldamine;

| d) | programmide erinäitajate kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

d)

programmide erinäitajate kindlaksmääramine;

| e) | määruse (EL) nr 1303/2013 artiklites 7 ja 8 sätestatud horisontaalsete põhimõtete rakendamine; |
| --- | --- |

e)

määruse (EL) nr 1303/2013 artiklites 7 ja 8 sätestatud horisontaalsete põhimõtete rakendamine;

| f) | seirekomisjoni koosseis. |
| --- | --- |

f)

seirekomisjoni koosseis.

Artikkel 9

Teave asjaomaste partnerite kaasamise kohta programmidesse

Liikmesriigid esitavad programmide jaoks teabe vähemalt järgmise kohta:

| a) | meetmed, mida võetakse asjaomaste partnerite kaasamiseks programmide ettevalmistamisse ja muutmisse; |
| --- | --- |

a)

meetmed, mida võetakse asjaomaste partnerite kaasamiseks programmide ettevalmistamisse ja muutmisse;

| b) | kavandatavad meetmed, mille abil tagada partnerite osalemine programmide rakendamises. |
| --- | --- |

b)

kavandatavad meetmed, mille abil tagada partnerite osalemine programmide rakendamises.

IV   PEATÜKK

SEIREKOMISJONIDE LIIKMELISUST JA TÖÖKORDA KÄSITLEVATE EESKIRJADE KOOSTAMISE HEAD TAVAD

Artikkel 10

Seirekomisjoni liikmelisust käsitlevad eeskirjad

1.   Seirekomisjoni liikmelisust käsitlevate eeskirjade koostamisel võtavad liikmesriigid arvesse vajadust kaasata programmide ettevalmistamises osalenud partnereid ning eesmärki edendada soolist võrdõiguslikkust ja mittediskrimineerimist.

2.   Euroopa territoriaalse koostöö programmide seirekomisjonides võib partnereid piirkondade- ja riikidevahelise koostöö programmide puhul esindada liidu tasandi või riikidevaheline katusorganisatsioon. Liikmesriigid võivad kaasata partnereid seirekomisjoni ettevalmistustöödesse, võimaldades neil eelkõige kaasa lüüa osalevates liikmesriikides riigi tasandil loodud koordineerimiskomiteedes.

Artikkel 11

Seirekomisjoni töökord

Töökorra koostamisel pööravad seirekomisjonid tähelepanu järgmistele küsimustele:

| a) | liikmete hääleõigus; |
| --- | --- |

a)

liikmete hääleõigus;

| b) | kohtumistest etteteatamise ja dokumentide esitamise tähtaeg, mis ei või üldjuhul olla lühem kui kümme tööpäeva; |
| --- | --- |

b)

kohtumistest etteteatamise ja dokumentide esitamise tähtaeg, mis ei või üldjuhul olla lühem kui kümme tööpäeva;

| c) | seirekomisjonidele esitatud ettevalmistusdokumentide avaldamise ja neile juurdepääsu kord; |
| --- | --- |

c)

seirekomisjonidele esitatud ettevalmistusdokumentide avaldamise ja neile juurdepääsu kord;

| d) | protokolli kinnitamise, avaldamise ja sellele juurdepääsu kord; |
| --- | --- |

d)

protokolli kinnitamise, avaldamise ja sellele juurdepääsu kord;

| e) | seirekomisjonide raames töörühmade loomise ja nende tegevuse kord; |
| --- | --- |

e)

seirekomisjonide raames töörühmade loomise ja nende tegevuse kord;

| f) | seire, hindamise ja projektikonkurssidega seotud partnerite huvide konfliktide vältimise kord; |
| --- | --- |

f)

seire, hindamise ja projektikonkurssidega seotud partnerite huvide konfliktide vältimise kord;

| g) | hüvitiste maksmise, suutlikkuse suurendamise võimaluste ja tehnilise abi kasutamise tingimused, põhimõtted ja kord. |
| --- | --- |

g)

hüvitiste maksmise, suutlikkuse suurendamise võimaluste ja tehnilise abi kasutamise tingimused, põhimõtted ja kord.

V   PEATÜKK

PEAMISED PÕHIMÕTTED JA HEAD TAVAD ASJAOMASTE PARTNERITE KAASAMISEKS PROJEKTIKONKURSSIDE JA EDUARUANNETE ETTEVALMISTAMISSE NING SEOSES PROGRAMMIDE SEIRE JA HINDAMISEGA

Artikkel 12

Andmekaitse, konfidentsiaalsuse ja huvide konfliktiga seotud kohustused

Liikmesriigid tagavad, et projektikonkursside ja eduaruannete ettevalmistamises ning programmide seires ja hindamises osalevad partnerid on teadlikud oma kohustustest seoses andmekaitse, konfidentsiaalsuse ja huvide konfliktiga.

Artikkel 13

Asjaomaste partnerite kaasamine projektikonkursside ettevalmistamisse

Korraldusasutused võtavad asjaomaseid partnereid projektikonkursside ettevalmistamisse või nende hindamisse kaasates asjakohaseid meetmeid, et vältida võimalikku huvide konflikti.

Artikkel 14

Asjaomaste partnerite kaasamine eduaruannete ettevalmistamisse

Liikmesriigid kaasavad asjaomaseid partnereid määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 52 osutatud partnerluslepingu täitmist kajastavate eduaruannete ettevalmistamisse, eelkõige seoses hinnanguga partnerite rolli kohta partnerluslepingu rakendamisel, ülevaatega arvamustest, mida partnerid on konsulteerimise käigus esitanud, ning vajaduse korral seoses kirjeldusega selle kohta, kuidas on partnerite arvamusi arvesse võetud.

Artikkel 15

Asjaomaste partnerite kaasamine programmide seiresse

Korraldusasutused kaasavad partnereid seirekomisjoni ja selle töörühmade raames programmide tulemuslikkuse hindamisse, sealhulgas tulemuslikkuse analüüsi järelduste tegemisse, ja programmide rakendamise aastaaruannete koostamisse.

Artikkel 16

Asjaomaste partnerite kaasamine programmide hindamisse

1.   Korraldusasutused kaasavad asjaomaseid partnereid seirekomisjonide ja vajaduse korral seirekomisjonides selleks otstarbeks loodud spetsiaalsete töörühmade raames programmide hindamisse.

2.   Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF), Euroopa Sotsiaalfondist (ESF) ja Ühtekuuluvusfondist rahastatavate programmide korraldusasutused konsulteerivad partneritega programmiperioodi jooksul kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 114 lõikega 2 tehtud hindamiste tulemusi kokkuvõtvate aruannete küsimuses.

VI   PEATÜKK

EUROOPA STRUKTUURI- JA INVESTEERIMISFONDIDE KASUTAMISEGA SEOTUD SOOVITUSLIKUD VALDKONNAD, TEEMAD JA HEAD TAVAD, MILLE EESMÄRK ON SUURENDADA ASJAOMASTE PARTNERITE INSTITUTSIOONILIST SUUTLIKKUST, NING KOMISJONI ROLL HEADE TAVADE LEVITAMISEL

Artikkel 17

Asjaomaste partnerite institutsioonilise suutlikkuse suurendamine

1.   Korraldusasutus teeb kindlaks, kas partnerite, eelkõige väikeste kohalike asutuste, majandus- ja sotsiaalpartnerite ning valitsusväliste organisatsioonide institutsioonilise suutlikkuse suurendamiseks on vaja kasutada tehnilist abi, et võimaldada neil tõhusalt osaleda programmide ettevalmistamises, rakendamises, seires ja hindamises.

2.   Lõikes 1 osutatud abi võib muu hulgas seisneda sihtotstarbeliste õpikodade või koolitusürituse korraldamises, koordineerimis- ja võrgustikutöö struktuuride loomises või programmi ettevalmistamist, rakendamist, seiret ja hindamist käsitlevatel kohtumistel osalemise kulude osalises hüvitamises.

3.   Maaelu arenguprogrammide puhul võib lõikes 1 osutatud abi anda määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 54 alusel loodavate riiklike maaeluvõrgustike kaudu.

4.   ESFist toetatavate programmide puhul tagavad vähem arenenud või üleminekupiirkondade või Ühtekuuluvusfondist abi saamise tingimustele vastavate liikmesriikide korraldusasutused, et ESFi vahenditest eraldatakse vastavalt vajadusele piisav summa programmidesse kaasatud sotsiaalpartnerite ja valitsusväliste organisatsioonide suutlikkuse suurendamise meetmete jaoks.

5.   Euroopa territoriaalse koostöö puhul võib lõigetes 1 ja 2 osutatud abi hõlmata ka toetust, mida partneritele antakse institutsioonilise suutlikkuse suurendamiseks rahvusvahelises koostöös osalemise eesmärgil.

Artikkel 18

Komisjoni roll heade tavade levitamisel

1.   Komisjon loob koostöömehhanismi – Euroopa partnerluse praktikakogukonna –, mis on ühine kõigile Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele ning avatud huvitatud liikmesriikidele, korraldusasutustele ning liidu tasandil partnereid esindavatele organisatsioonidele.

Euroopa partnerluse praktikakogukond hõlbustab kogemuste vahetamist, suutlikkuse suurendamist ja asjakohaste tulemuste levitamist.

2.   Komisjon teeb kättesaadavaks näited partnerluse korraldamise headest tavadest.

3.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1299/2013 (6) artikli 2 lõike 3 punkti c kohaste piirkondadevaheliste koostööprogrammide ja meetmete rakendamisega seotud heade tavade ja uuenduslike lähenemisviiside kindlaksmääramisel, ülevõtmisel ja levitamisel saadud kogemuste vahetamine hõlmab koostööprogrammides partnerluse kasutamise kogemusi.

VII   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 19

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. jaanuar 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

1

(2)  Nõukogu direktiiv 2000/43/EÜ, 29. juuni 2000, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22).

2

(3)  Nõukogu direktiiv 2004/113/EÜ, 13. detsember 2004, meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (ELT L 373, 21.12.2004, lk 37).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/54/EÜ, 5. juuli 2006, meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (ELT L 204, 26.7.2006, lk 23).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1305/2013, 17. detsember 2013, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1299/2013, 17. detsember 2013, erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (ELT L 347, 20.12.2013, lk 259).

6

---

| 14.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/8

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 241/2014,

7. jaanuar 2014,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid omavahendite nõudeid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta, (1) eriti artikli 26 lõike 4 kolmandat lõiku, artikli 27 lõike 2 kolmandat lõiku, artikli 28 lõike 5 kolmandat lõiku, artikli 29 lõike 6 kolmandat lõiku, artikli 32 lõike 2 kolmandat lõiku, artikli 36 lõike 2 kolmandat lõiku, artikli 41 lõike 2 kolmandat lõiku, artikli 52 lõike 2 kolmandat lõiku, artikli 76 lõike 4 kolmandat lõiku, artikli 78 lõike 5 kolmandat lõiku, artikli 79 lõike 2 kolmandat lõiku, artikli 83 lõike 2 kolmandat lõiku, artikli 481 lõike 6 kolmandat lõiku ja artikli 487 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Käesoleva määruse sätted on omavahel tihedalt seotud, kuna määruse (EL) nr 575/2013 kohaldamisel osutavad need krediidiasutuste ja investeerimisühingute omavahendite nõuete elementidele ja samadest omavahendite elementidest mahaarvamistele. Selleks et tagada kooskõla selliste sätete puhul, mis peaksid jõustuma samal ajal, ja anda neid kohustusi täitvatele isikutele põhjalik ülevaade neist ja terviklik juurdepääs neile, on soovitav sätestada kõik määrusega (EL) nr 575/2013 ette nähtud regulatiivsed tehnilised standardid omavahendite kohta ühes määruses. |
| --- | --- |

(1)

Käesoleva määruse sätted on omavahel tihedalt seotud, kuna määruse (EL) nr 575/2013 kohaldamisel osutavad need krediidiasutuste ja investeerimisühingute omavahendite nõuete elementidele ja samadest omavahendite elementidest mahaarvamistele. Selleks et tagada kooskõla selliste sätete puhul, mis peaksid jõustuma samal ajal, ja anda neid kohustusi täitvatele isikutele põhjalik ülevaade neist ja terviklik juurdepääs neile, on soovitav sätestada kõik määrusega (EL) nr 575/2013 ette nähtud regulatiivsed tehnilised standardid omavahendite kohta ühes määruses.

| (2) | Selleks et kogu liidus ühtlustada seda, kuidas prognoositavad dividendid tuleb maha arvata vahe- või aastakasumist, on vaja kehtestada mahaarvamiste hindamise viiside hierarhia: esimesel kohal asjaomase organi otsus väljamaksete kohta, teisel dividendipoliitika ja kolmandal varasem väljamaksete tegemise määr. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et kogu liidus ühtlustada seda, kuidas prognoositavad dividendid tuleb maha arvata vahe- või aastakasumist, on vaja kehtestada mahaarvamiste hindamise viiside hierarhia: esimesel kohal asjaomase organi otsus väljamaksete kohta, teisel dividendipoliitika ja kolmandal varasem väljamaksete tegemise määr.

| (3) | Lisaks üldistele omavahendite nõuetele, mida täiendatakse või muudetakse kõnealust tüüpi krediidiasutuste või investeerimisühingute omavahendite suhtes kehtestatud erinõuetega, tuleb täpsustada tingimusi, mille kohaselt pädevad asutused võivad otsustada, et kohaldatava siseriikliku õiguse kohaselt tunnustatud ettevõtja tüüpi käsitatakse omavahendite osas vastastikuse seltsi, ühistu, hoiuasutuse või samalaadse krediidiasutuse või investeerimisühinguna, et maandada riski, et mis tahes krediidiasutus või investeerimisühing võiks tegutseda vastastikuse seltsi, ühistu, hoiuasutuse või samalaadse krediidiasutuse või investeerimisühingu eristaatuse alusel, millele võivad kehtida spetsiifilised omavahendite nõuded, kui krediidiasutusel või investeerimisühingul puuduvad tunnused, mis on omased liidu ühistupangandussektori asutustele. |
| --- | --- |

(3)

Lisaks üldistele omavahendite nõuetele, mida täiendatakse või muudetakse kõnealust tüüpi krediidiasutuste või investeerimisühingute omavahendite suhtes kehtestatud erinõuetega, tuleb täpsustada tingimusi, mille kohaselt pädevad asutused võivad otsustada, et kohaldatava siseriikliku õiguse kohaselt tunnustatud ettevõtja tüüpi käsitatakse omavahendite osas vastastikuse seltsi, ühistu, hoiuasutuse või samalaadse krediidiasutuse või investeerimisühinguna, et maandada riski, et mis tahes krediidiasutus või investeerimisühing võiks tegutseda vastastikuse seltsi, ühistu, hoiuasutuse või samalaadse krediidiasutuse või investeerimisühingu eristaatuse alusel, millele võivad kehtida spetsiifilised omavahendite nõuded, kui krediidiasutusel või investeerimisühingul puuduvad tunnused, mis on omased liidu ühistupangandussektori asutustele.

| (4) | Krediidiasutuse ja investeerimisühingu puhul, mida käsitatakse kohaldatava siseriikliku õiguse alusel vastastikuse seltsi, ühistu, hoiuasutuse või samalaadse krediidiasutuse või investeerimisühinguna, on teataval juhul asjakohane eristada krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide omanikke kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu liikmetest, kuna liikmed üldiselt peavad hoidma kapitaliinstrumente, et neil oleks õigus dividendidele, samuti õigus osale kasumist ja reservidest. |
| --- | --- |

(4)

Krediidiasutuse ja investeerimisühingu puhul, mida käsitatakse kohaldatava siseriikliku õiguse alusel vastastikuse seltsi, ühistu, hoiuasutuse või samalaadse krediidiasutuse või investeerimisühinguna, on teataval juhul asjakohane eristada krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide omanikke kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu liikmetest, kuna liikmed üldiselt peavad hoidma kapitaliinstrumente, et neil oleks õigus dividendidele, samuti õigus osale kasumist ja reservidest.

| (5) | Üldiselt on vastastikuse seltsi, ühistu, hoiuasutuse või samalaadse krediidiasutuse või investeerimisühingu ühine tunnus, et äri tehakse krediidiasutuse või investeerimisühingu klientide ja liikmete kasuks ning avalikkusele teenuste osutamiseks. Esmane eesmärk ei ole saada finantstulu ja maksta seda välistele kapitali andjatele nagu aktsiaseltside aktsionärid. Seepärast on kõnealuste krediidiasutuste või investeerimisühingute kasutatud kapitaliinstrumendid erinevad aktsiaseltside emiteeritud kapitaliinstrumentidest, mis üldiselt annavad omanikele ettevõtte tegevuse kestmise ja likvideerimise korral täieliku juurdepääsu reservidele ja kasumile ning mis on ülekantavad kolmandale isikule. |
| --- | --- |

(5)

Üldiselt on vastastikuse seltsi, ühistu, hoiuasutuse või samalaadse krediidiasutuse või investeerimisühingu ühine tunnus, et äri tehakse krediidiasutuse või investeerimisühingu klientide ja liikmete kasuks ning avalikkusele teenuste osutamiseks. Esmane eesmärk ei ole saada finantstulu ja maksta seda välistele kapitali andjatele nagu aktsiaseltside aktsionärid. Seepärast on kõnealuste krediidiasutuste või investeerimisühingute kasutatud kapitaliinstrumendid erinevad aktsiaseltside emiteeritud kapitaliinstrumentidest, mis üldiselt annavad omanikele ettevõtte tegevuse kestmise ja likvideerimise korral täieliku juurdepääsu reservidele ja kasumile ning mis on ülekantavad kolmandale isikule.

| (6) | Ühistute puhul on üldiselt ühiseks tunnuseks, et liikmed saavad loobuda ning seega nõuda nende hoitavate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate kapitaliinstrumentide tagasivõtmist. See ei takista ühistuid emiteerimast instrumente, mis kvalifitseeruvad esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate kapitaliinstrumentidena, mille puhul omanikel puudub võimalus tagastada instrumendid krediidiasutusele või investeerimisühingule, tingimusel et kõnealused instrumendid vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 29. Kui krediidiasutus või investeerimisühing emiteerib kõnealuse määruse artikli 29 alusel eri tüüpi instrumente, ei peaks ainult mõnel kõnealusel tüübil olema muid eeliseid kui need, mis on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 29 lõikega 4. |
| --- | --- |

(6)

Ühistute puhul on üldiselt ühiseks tunnuseks, et liikmed saavad loobuda ning seega nõuda nende hoitavate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate kapitaliinstrumentide tagasivõtmist. See ei takista ühistuid emiteerimast instrumente, mis kvalifitseeruvad esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate kapitaliinstrumentidena, mille puhul omanikel puudub võimalus tagastada instrumendid krediidiasutusele või investeerimisühingule, tingimusel et kõnealused instrumendid vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 29. Kui krediidiasutus või investeerimisühing emiteerib kõnealuse määruse artikli 29 alusel eri tüüpi instrumente, ei peaks ainult mõnel kõnealusel tüübil olema muid eeliseid kui need, mis on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 29 lõikega 4.

| (7) | Hoiuasutused on üldiselt fondi struktuuriga, kuna puudub kapitali omanik, st mitte keegi ei osale kapitalis ega saa kasu kõnealuse asutuse kasumist. Vastastikuste seltside põhitunnus on, et üldiselt liikmed ei osale selliste asutuste kapitalis ega saa tavapärase äritegevuse käigus kasu reservide otsesest jaotamisest. See ei peaks takistama kõnealuseid krediidiasutusi või investeerimisühinguid oma äri arendamise eesmärgil emiteerimast esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente investoritele või liikmetele, kes võivad osaleda kapitalis ja saada teataval määral kasu reservidest ettevõtte tegevuse jätkumise ja likvideerimise korral. |
| --- | --- |

(7)

Hoiuasutused on üldiselt fondi struktuuriga, kuna puudub kapitali omanik, st mitte keegi ei osale kapitalis ega saa kasu kõnealuse asutuse kasumist. Vastastikuste seltside põhitunnus on, et üldiselt liikmed ei osale selliste asutuste kapitalis ega saa tavapärase äritegevuse käigus kasu reservide otsesest jaotamisest. See ei peaks takistama kõnealuseid krediidiasutusi või investeerimisühinguid oma äri arendamise eesmärgil emiteerimast esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente investoritele või liikmetele, kes võivad osaleda kapitalis ja saada teataval määral kasu reservidest ettevõtte tegevuse jätkumise ja likvideerimise korral.

| (8) | Kõik kohaldatava siseriikliku õiguse alusel enne 31. detsembrit 2012 juba asutatud ja vastastikuste seltside, ühistute, hoiuasutuste ning samalaadsete krediidiasutuste ja investeerimisühingutena tunnustatud krediidiasutused või investeerimisühingud klassifitseeruvad jätkuvalt sellistena määruse (EL) nr 575/2013 teise osa kohaldamisel, sõltumata nende juriidilisest vormist, kui nad jätkuvalt vastavad kriteeriumidele, mille alusel neid tunnustati kohaldatava siseriikliku õiguse alusel ühe kõnealuse ettevõttena. |
| --- | --- |

(8)

Kõik kohaldatava siseriikliku õiguse alusel enne 31. detsembrit 2012 juba asutatud ja vastastikuste seltside, ühistute, hoiuasutuste ning samalaadsete krediidiasutuste ja investeerimisühingutena tunnustatud krediidiasutused või investeerimisühingud klassifitseeruvad jätkuvalt sellistena määruse (EL) nr 575/2013 teise osa kohaldamisel, sõltumata nende juriidilisest vormist, kui nad jätkuvalt vastavad kriteeriumidele, mille alusel neid tunnustati kohaldatava siseriikliku õiguse alusel ühe kõnealuse ettevõttena.

| (9) | Määratledes olukordi, mis kvalifitseeruks kaudse rahastamisena kõigi kapitaliinstrumentide liikide puhul, on praktilisem ja kõikehõlmavam teha seda, määratledes vastupidise kontseptsiooni, st otserahastamise tunnused. |
| --- | --- |

(9)

Määratledes olukordi, mis kvalifitseeruks kaudse rahastamisena kõigi kapitaliinstrumentide liikide puhul, on praktilisem ja kõikehõlmavam teha seda, määratledes vastupidise kontseptsiooni, st otserahastamise tunnused.

| (10) | Selleks et kohaldada omavahendite eeskirju vastastikuste seltside, ühistute, hoiuasutuste ning samalaadsete krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes, tuleb kõnealuste asutuste eripära asjakohasel viisil arvesse võtta. Tuleks kehtestada eeskirjad, et muu hulgas tagada, et kõnealused krediidiasutused või investeerimisühingud suudavad vajaduse korral piirata oma kapitaliinstrumentide tagasivõtmist. Seepärast, kui kohaldatava siseriikliku õiguse alusel on kõnealust liiki asutustel keelatud keelduda instrumentide tagasivõtmisest, on oluline, et instrumente reguleerivate sätetega on sellistele krediidiasutustele või investeerimisühingutele antud võimalus lükata tagasivõtmist edasi ja piirata selle mahtu. Peale selle, võttes arvesse tagasivõtmise piiramise või edasilükkamise võimaluse olulisust, peaks pädevatel asutustel olema õigus piirata ühistuosakute tagasivõtmist ning krediidiasutused või investeerimisühingud peaksid dokumenteerima kõik tagasivõtmise piiramise otsused. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et kohaldada omavahendite eeskirju vastastikuste seltside, ühistute, hoiuasutuste ning samalaadsete krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes, tuleb kõnealuste asutuste eripära asjakohasel viisil arvesse võtta. Tuleks kehtestada eeskirjad, et muu hulgas tagada, et kõnealused krediidiasutused või investeerimisühingud suudavad vajaduse korral piirata oma kapitaliinstrumentide tagasivõtmist. Seepärast, kui kohaldatava siseriikliku õiguse alusel on kõnealust liiki asutustel keelatud keelduda instrumentide tagasivõtmisest, on oluline, et instrumente reguleerivate sätetega on sellistele krediidiasutustele või investeerimisühingutele antud võimalus lükata tagasivõtmist edasi ja piirata selle mahtu. Peale selle, võttes arvesse tagasivõtmise piiramise või edasilükkamise võimaluse olulisust, peaks pädevatel asutustel olema õigus piirata ühistuosakute tagasivõtmist ning krediidiasutused või investeerimisühingud peaksid dokumenteerima kõik tagasivõtmise piiramise otsused.

| (11) | Tuleb määrata kindlaks võimendusest saadava müügitulu käsitus seoses väärtpaberistamisega ja ühtlustada see rahvusvaheliste tavadega (nagu tavad, mille on määratlenud Baseli pangajärelevalve komitee) ning tagada, et tagasivõetavat müügitulu ei arvata krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendite hulka, kuna see ei ole piisavalt püsiv. |
| --- | --- |

(11)

Tuleb määrata kindlaks võimendusest saadava müügitulu käsitus seoses väärtpaberistamisega ja ühtlustada see rahvusvaheliste tavadega (nagu tavad, mille on määratlenud Baseli pangajärelevalve komitee) ning tagada, et tagasivõetavat müügitulu ei arvata krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendite hulka, kuna see ei ole piisavalt püsiv.

| (12) | Selleks et vältida õiguslikku arbitraaži ja tagada kapitalinõudeid käsitlevate eeskirjade ühtne kohaldamine liidus, on oluline tagada, et teatavate kirjete, nt jooksva majandusaasta kahjumi, tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara ja kindlaksmääratud hüvitusega pensionifondi vara omavahenditest mahaarvamiste käsitlus on ühtne. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et vältida õiguslikku arbitraaži ja tagada kapitalinõudeid käsitlevate eeskirjade ühtne kohaldamine liidus, on oluline tagada, et teatavate kirjete, nt jooksva majandusaasta kahjumi, tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara ja kindlaksmääratud hüvitusega pensionifondi vara omavahenditest mahaarvamiste käsitlus on ühtne.

| (13) | Selleks et tagada kogu liidus tagasivõtmise ajendite hindamise ühtsus, on vaja kirjeldada juhtusid, kus prognoositakse, et instrument võetakse tõenäoliselt tagasi. Samuti on vaja kehtestada eeskirjad, mis viivad kahjude katmise mehhanismi õigeaegse käivitamiseni hübriidinstrumentide puhul, et seeläbi suurendada kõnealuste instrumentide kahju katmise võimet tulevikus. Võttes peale selle arvesse, et kõnealused eriotstarbeliste ettevõtjate emiteeritud instrumendid pakuvad usaldatavusnõuete seisukohast väiksemat kindlust kui otse emiteerinud instrumendid, peab eriotstarbeliste ettevõtjate kasutamine omavahendite kaudseks emiteerimiseks olema piiratud ja rangelt kindlaks määratud. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et tagada kogu liidus tagasivõtmise ajendite hindamise ühtsus, on vaja kirjeldada juhtusid, kus prognoositakse, et instrument võetakse tõenäoliselt tagasi. Samuti on vaja kehtestada eeskirjad, mis viivad kahjude katmise mehhanismi õigeaegse käivitamiseni hübriidinstrumentide puhul, et seeläbi suurendada kõnealuste instrumentide kahju katmise võimet tulevikus. Võttes peale selle arvesse, et kõnealused eriotstarbeliste ettevõtjate emiteeritud instrumendid pakuvad usaldatavusnõuete seisukohast väiksemat kindlust kui otse emiteerinud instrumendid, peab eriotstarbeliste ettevõtjate kasutamine omavahendite kaudseks emiteerimiseks olema piiratud ja rangelt kindlaks määratud.

| (14) | Vaja on saavutada tasakaal vajaduse vahel tagada krediidiasutuste või investeerimisühingute indeksipõhistest osalustest tuleneva kaudse osaluse positsiooni usaldatavusnõuete kohane arvutamine ning vajaduse vahel tagada, et see ei muutuks neile liiga koormavaks. |
| --- | --- |

(14)

Vaja on saavutada tasakaal vajaduse vahel tagada krediidiasutuste või investeerimisühingute indeksipõhistest osalustest tuleneva kaudse osaluse positsiooni usaldatavusnõuete kohane arvutamine ning vajaduse vahel tagada, et see ei muutuks neile liiga koormavaks.

| (15) | Arvatakse, et pädevatel järelevalveasutustel on vaja üksikasjalikku ja põhjalikku menetlust, mille alusel anda luba vähendada omavahendeid. Omavahenditesse kuuluvate instrumentide tagasivõtmisest, vähendamisest ja tagasiostmisest ei tuleks omanikele teatada enne, kui krediidiasutus või investeerimisühing on saanud asjaomaselt pädevalt asutustelt eelneva heakskiidu. Krediidiasutused või investeerimisühingud peaksid esitama elementide üksikasjaliku loetelu, et pädeval asutusel oleks kogu oluline teave enne heakskiidu kohta otsuse tegemist. |
| --- | --- |

(15)

Arvatakse, et pädevatel järelevalveasutustel on vaja üksikasjalikku ja põhjalikku menetlust, mille alusel anda luba vähendada omavahendeid. Omavahenditesse kuuluvate instrumentide tagasivõtmisest, vähendamisest ja tagasiostmisest ei tuleks omanikele teatada enne, kui krediidiasutus või investeerimisühing on saanud asjaomaselt pädevalt asutustelt eelneva heakskiidu. Krediidiasutused või investeerimisühingud peaksid esitama elementide üksikasjaliku loetelu, et pädeval asutusel oleks kogu oluline teave enne heakskiidu kohta otsuse tegemist.

| (16) | Ette on nähtud ajutised erandid omavahendite kirjetest mahaarvamiste tegemiseks, et vajaduse korral oleks võimalik ja lubatud kohaldada rahalise abi tegevuskavu. Seepärast ei tohiks sellise erandi kestus ületama rahalise abi tegevuskavade kestust. |
| --- | --- |

(16)

Ette on nähtud ajutised erandid omavahendite kirjetest mahaarvamiste tegemiseks, et vajaduse korral oleks võimalik ja lubatud kohaldada rahalise abi tegevuskavu. Seepärast ei tohiks sellise erandi kestus ületama rahalise abi tegevuskavade kestust.

| (17) | Selleks et eriotstarbelised ettevõtjad vastaksid täiendavate esimese taseme ja teise taseme omavahendite kirjete hulka arvamise kriteeriumidele, peaksid eriotstarbeliste ettevõtjate varad, mis ei ole investeeritud omavahenditesse kuuluvatesse instrumentidesse, mille on emiteerinud krediidiasutus või investeerimisühing, olema minimaalsed ja ebaolulised. Selle saavutamiseks tuleks kehtestada kõnealusele varade summale ülempiir, mis on väljendatud suhtena eriotstarbelise ettevõtja keskmisesse koguvarasse. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et eriotstarbelised ettevõtjad vastaksid täiendavate esimese taseme ja teise taseme omavahendite kirjete hulka arvamise kriteeriumidele, peaksid eriotstarbeliste ettevõtjate varad, mis ei ole investeeritud omavahenditesse kuuluvatesse instrumentidesse, mille on emiteerinud krediidiasutus või investeerimisühing, olema minimaalsed ja ebaolulised. Selle saavutamiseks tuleks kehtestada kõnealusele varade summale ülempiir, mis on väljendatud suhtena eriotstarbelise ettevõtja keskmisesse koguvarasse.

| (18) | Üleminekusätete eesmärk on tagada sujuv üleminek uuele õigusraamistikule ning seepärast on filtrite ja mahaarvamiste suhtes üleminekusätete kohaldamisel oluline, et kõnealust määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud üleminekukäsitlust kohaldataks järjepidevalt, kuid viisil, millega võetakse arvesse algset lähtekohta, mis nähti ette siseriiklike eeskirjadega, millega võeti üle eelmine liidu õiguskord, mida esindavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivid 2006/48/EÜ (2) ja 2006/49/EÜ (3). |
| --- | --- |

(18)

Üleminekusätete eesmärk on tagada sujuv üleminek uuele õigusraamistikule ning seepärast on filtrite ja mahaarvamiste suhtes üleminekusätete kohaldamisel oluline, et kõnealust määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud üleminekukäsitlust kohaldataks järjepidevalt, kuid viisil, millega võetakse arvesse algset lähtekohta, mis nähti ette siseriiklike eeskirjadega, millega võeti üle eelmine liidu õiguskord, mida esindavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivid 2006/48/EÜ (2) ja 2006/49/EÜ (3).

| (19) | Selliste esimese taseme põhiomavahenditesse või täiendavate esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide ülejäägi, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 üleminekusätetele varasemalt kehtinud nõudeid, võib kõnealuste sätete alusel arvata madalama taseme omavahendite alla, võttes arvesse selliste kapitaliinstrumentide puhul kehtestatud piiranguid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud sätteid. See siiski ei saa muuta nende instrumentide madalamale tasemele arvamise piiranguid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid, seepärast peaks madalamale tasemele mis tahes arvamine olema võimalik üksnes kuni kõnealuse madalama taseme lubatud määrani. Lõpetuseks, kuna need on kõrgema taseme ülejäävad instrumendid, peaks olema võimalik kõnealused instrumendid hiljem ümber liigitada kõrgema taseme omavahendite alla. |
| --- | --- |

(19)

Selliste esimese taseme põhiomavahenditesse või täiendavate esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide ülejäägi, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 üleminekusätetele varasemalt kehtinud nõudeid, võib kõnealuste sätete alusel arvata madalama taseme omavahendite alla, võttes arvesse selliste kapitaliinstrumentide puhul kehtestatud piiranguid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud sätteid. See siiski ei saa muuta nende instrumentide madalamale tasemele arvamise piiranguid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid, seepärast peaks madalamale tasemele mis tahes arvamine olema võimalik üksnes kuni kõnealuse madalama taseme lubatud määrani. Lõpetuseks, kuna need on kõrgema taseme ülejäävad instrumendid, peaks olema võimalik kõnealused instrumendid hiljem ümber liigitada kõrgema taseme omavahendite alla.

| (20) | Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve esitas komisjonile. |
| --- | --- |

(20)

Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve esitas komisjonile.

| (21) | Euroopa Pangandusjärelevalve on läbi viinud üldsusega konsulteerimise käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (4) artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult. |
| --- | --- |

(21)

Euroopa Pangandusjärelevalve on läbi viinud üldsusega konsulteerimise käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (4) artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult.

| (22) | Euroopa Pangandusjärelevalve peaks läbi vaatama käesoleva määruse ning eelkõige vastastikuste seltside, ühistute, hoiuasutuste või samalaadsete krediidiasutuste või investeerimisühingute esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide tagasivõtmise lubamise menetlusi käsitlevate eeskirjade kohaldamise ja vajaduse korral esitama muudatusettepanekud. |
| --- | --- |

(22)

Euroopa Pangandusjärelevalve peaks läbi vaatama käesoleva määruse ning eelkõige vastastikuste seltside, ühistute, hoiuasutuste või samalaadsete krediidiasutuste või investeerimisühingute esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide tagasivõtmise lubamise menetlusi käsitlevate eeskirjade kohaldamise ja vajaduse korral esitama muudatusettepanekud.

| (23) | Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 3 alusel pidas Euroopa Pangandusjärelevalve Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvega konsultatsioone kolmandate riikide kindlustus- ja edasikindlustusandjate kapitaliinstrumentide käsitlemise kohta ning selliste ettevõtjate kapitaliinstrumentide käsitlemise kohta, kes jäävad välja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ (5) reguleerimisalast, |
| --- | --- |

(23)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 3 alusel pidas Euroopa Pangandusjärelevalve Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvega konsultatsioone kolmandate riikide kindlustus- ja edasikindlustusandjate kapitaliinstrumentide käsitlemise kohta ning selliste ettevõtjate kapitaliinstrumentide käsitlemise kohta, kes jäävad välja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ (5) reguleerimisalast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad, mis käsitlevad järgmist:

| a) | vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõikele 4, „prognoositavuse” mõiste, mida kasutatakse selle kindlakstegemisel, kas mis tahes prognoositavad väljamaksed või dividendid on omavahenditest maha arvatud; |
| --- | --- |

a)

vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõikele 4, „prognoositavuse” mõiste, mida kasutatakse selle kindlakstegemisel, kas mis tahes prognoositavad väljamaksed või dividendid on omavahenditest maha arvatud;

| b) | vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 27 lõikele 2 tingimused, mille kohaselt pädevad asutused võivad kindlaks määrata, et kohaldatava siseriikliku õigusega ette nähtud ettevõtja tüüpi käsitatakse kapitalinõuete määruse teise osa (omavahendid) kohaldamisel vastastikuse seltsi, ühistu, hoiuasutuse või samalaadse krediidiasutuse või investeerimisühinguna; |
| --- | --- |

b)

vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 27 lõikele 2 tingimused, mille kohaselt pädevad asutused võivad kindlaks määrata, et kohaldatava siseriikliku õigusega ette nähtud ettevõtja tüüpi käsitatakse kapitalinõuete määruse teise osa (omavahendid) kohaldamisel vastastikuse seltsi, ühistu, hoiuasutuse või samalaadse krediidiasutuse või investeerimisühinguna;

| c) | vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 28 lõikele 5 kohaldatav kapitaliinstrumentide kaudse rahastamise vorm ja laad; |
| --- | --- |

c)

vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 28 lõikele 5 kohaldatav kapitaliinstrumentide kaudse rahastamise vorm ja laad;

| d) | vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 29 lõikele 6 tagasivõtmise piirangute laad, kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on keelatud keelduda omavahenditesse kuuluvate instrumentide tagasivõtmisest kohaldatava siseriikliku õiguse alusel; |
| --- | --- |

d)

vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 29 lõikele 6 tagasivõtmise piirangute laad, kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on keelatud keelduda omavahenditesse kuuluvate instrumentide tagasivõtmisest kohaldatava siseriikliku õiguse alusel;

| e) | vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 32 lõikele 2 müügitulu tähenduse täpsustamine; |
| --- | --- |

e)

vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 32 lõikele 2 müügitulu tähenduse täpsustamine;

| f) | vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõikele 2 esimese taseme põhiomavahendite kirjetest mahaarvamiste ja muude mahaarvamiste kohaldamine esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite ja teise taseme omavahendite kirjete puhul; |
| --- | --- |

f)

vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõikele 2 esimese taseme põhiomavahendite kirjetest mahaarvamiste ja muude mahaarvamiste kohaldamine esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite ja teise taseme omavahendite kirjete puhul;

| g) | vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 41 lõikele 2 kriteeriumid, mille kohaselt pädevad asutused lubavad krediidiasutustel ja investeerimisühingutel vähendada kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varasid; |
| --- | --- |

g)

vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 41 lõikele 2 kriteeriumid, mille kohaselt pädevad asutused lubavad krediidiasutustel ja investeerimisühingutel vähendada kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varasid;

| h) | vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõikele 2 tagasivõtmise ajendite vorm ja laad, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluva instrumendi põhisumma mis tahes üleshindamise laad pärast selle põhisumma ajutist allahindamist ning protseduurid ja ajakava seoses käivitavate sündmuste ja instrumentide tunnusjoontega, mis võivad takistada rekapitaliseerimist ja eriotstarbeliste ettevõtjate kasutamist; |
| --- | --- |

h)

vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõikele 2 tagasivõtmise ajendite vorm ja laad, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluva instrumendi põhisumma mis tahes üleshindamise laad pärast selle põhisumma ajutist allahindamist ning protseduurid ja ajakava seoses käivitavate sündmuste ja instrumentide tunnusjoontega, mis võivad takistada rekapitaliseerimist ja eriotstarbeliste ettevõtjate kasutamist;

| i) | vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 76 lõikele 4 konservatiivsuse määr, mida nõutakse hinnangutes, mida kasutatakse alternatiivina indeksipõhistest osalustest tuleneva kaudse osaluse aluspositsiooni arvutamisele; |
| --- | --- |

i)

vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 76 lõikele 4 konservatiivsuse määr, mida nõutakse hinnangutes, mida kasutatakse alternatiivina indeksipõhistest osalustest tuleneva kaudse osaluse aluspositsiooni arvutamisele;

| j) | vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõikele 5 teatavad üksikasjalikud tingimused, mis peavad olema täidetud enne, kui järelevalveasutus saab anda loa omavahendite vähendamiseks, ning asjaomased protsessid; |
| --- | --- |

j)

vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõikele 5 teatavad üksikasjalikud tingimused, mis peavad olema täidetud enne, kui järelevalveasutus saab anda loa omavahendite vähendamiseks, ning asjaomased protsessid;

| k) | vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 79 lõikele 2 omavahenditest mahaarvamiste puhul ajutise erandi tegemise tingimused; |
| --- | --- |

k)

vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 79 lõikele 2 omavahenditest mahaarvamiste puhul ajutise erandi tegemise tingimused;

| l) | vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 83 lõikele 2 varade liigid, mis võivad olla seotud eriotstarbelise ettevõtja tegevusega, ning mõisted „minimaalne” ja „ebaoluline” kvalifitseeruvate täiendavate esimese taseme ja teise taseme omavahendite kindlaksmääramiseks, mille on eriotstarbeline ettevõtja emiteerinud; |
| --- | --- |

l)

vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 83 lõikele 2 varade liigid, mis võivad olla seotud eriotstarbelise ettevõtja tegevusega, ning mõisted „minimaalne” ja „ebaoluline” kvalifitseeruvate täiendavate esimese taseme ja teise taseme omavahendite kindlaksmääramiseks, mille on eriotstarbeline ettevõtja emiteerinud;

| m) | vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 481 lõikele 6 omavahendite korrigeerimiste üksikasjalikud tingimused üleminekusätete alusel; |
| --- | --- |

m)

vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 481 lõikele 6 omavahendite korrigeerimiste üksikasjalikud tingimused üleminekusätete alusel;

| n) | vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 487 lõikele 3 tingimused selliste kirjete käsitlemiseks, mis on välja jäetud varasemate nõuete ajutisest kohaldamisest esimese taseme põhiomavahendite või täiendavate esimese taseme omavahendite kirjete suhtes. |
| --- | --- |

n)

vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 487 lõikele 3 tingimused selliste kirjete käsitlemiseks, mis on välja jäetud varasemate nõuete ajutisest kohaldamisest esimese taseme põhiomavahendite või täiendavate esimese taseme omavahendite kirjete suhtes.

II   PEATÜKK

OMAVAHENDITE ELEMENDID

1.   JAGU

Esimese taseme põhiomavahendite kirjed ja instrumendid

1.   alajagu

Prognoositavad dividendid ja väljamaksed

Artikkel 2

„Prognoositavuse” tähendus prognoositavate dividendide puhul määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 2 punkti b kohaldamisel

1.   Prognoositavate dividendide summa, mille krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad maha arvama vahekasumist või aastakasumist, nagu sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõikes 2, määratakse kindlaks vastavalt lõigetele 2–4.

2.   Kui krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtorgan on teinud ametliku otsuse või ettepaneku otsuse tegemiseks krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomasele organile seoses jaotatavate dividendide summaga, arvatakse see summa maha vastavast vahe- või aastakasumist.

3.   Kui makstakse vahedividende, vähendatakse lõikes 2 sätestatud arvutusest tulenevat vahekasumi jääksummat, mis tuleb lisada esimese taseme põhiomavahendite kirjetele, võttes arvesse lõigetes 2 ja 4 sätestatud nõudeid, mis tahes prognoositavate dividendide summa võrra, mille puhul prognoositakse selle väljamaksmist kõnealusest jääkvahekasumist koos kogu majandusaasta lõplike dividendidega.

4.   Enne, kui juhtorgan on teinud ametliku otsuse või otsuse ettepaneku asjaomasele organile dividendide jaotamise kohta, peab prognoositavate dividendide summa, mille krediidiasutus või investeerimisühing peab maha arvama vahe- või aastakasumist, võrduma vahe- või aastakasumi summaga korrutatuna dividendide väljamaksemääraga.

5.   Dividendide väljamaksmise määr määratakse kindlaks dividendipoliitika alusel, mille on asjaomaseks ajavahemikuks heaks kiitnud juhtorgan või muu asjaomane organ.

6.   Kui dividendipoliitikaga on kindla väärtuse asemel ette nähtud väljamaksmise vahemik, kasutatakse lõike 2 kohaldamisel vahemiku ülemist piiri.

7.   Heakskiidetud dividendipoliitika puudumise korral või juhul, kui pädeva asutuse arvates on tõenäoline, et krediidiasutus või investeerimisühing ei kohalda dividendipoliitikat või et see poliitika ei ole usaldusväärne alus, mille põhjal määrata kindlaks mahaarvamise summa, põhineb dividendide väljamaksmise määr järgmistest suurimal:

| a) | asjaomasele aastale eelneva kolme aasta keskmine dividendide väljamaksmise määr; |
| --- | --- |

a)

asjaomasele aastale eelneva kolme aasta keskmine dividendide väljamaksmise määr;

| b) | asjaomasele aastale eelneva aasta dividendide väljamaksmise määr. |
| --- | --- |

b)

asjaomasele aastale eelneva aasta dividendide väljamaksmise määr.

8.   Pädev asutus võib lubada krediidiasutusel või investeerimisühingul kohandada dividendide väljamaksmise määra arvutamist, nagu kirjeldatud lõike 7 punktides a ja b, et arvata välja perioodi jooksul makstud erakorralised dividendid.

9.   Prognoositavate dividendide summa, mis tuleb maha arvata, määratakse kindlaks, võttes arvesse mis tahes õiguspiiranguid dividendide jaotamise kohta, eriti piiranguid, mis on kindlaks määratud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (6) artiklile 141. Kasumi summa pärast prognoositavate väljamaksete mahaarvamist vastavalt kõnealustele piirangutele võib täielikult lisada esimese taseme põhiomavahendite kirjetele, kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 2 punkti a tingimus on täidetud. Kui kõnealuseid piiranguid kohaldatakse, põhinevad mahaarvatavad prognoositavad dividendid kapitali säilitamise kaval, mille on pädev asutus heaks kiitnud vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 142.

10.   Prognoositavaid dividende, mis tuleb maksta vormis, mis ei vähenda esimese taseme põhiomavahendite kirjeid (nt aktsiate kujul makstavad dividendid ehk nn aktsiadividendid (scrip-dividends)) ei arvata maha vahe- või aastakasumist, mida tuleb arvesse võtta esimese taseme põhiomavahendite kirjetes.

11.   Enne kui pädev asutus lubab krediidiasutusel või investeerimisühingul lisada vahe- või aastakasumi esimese taseme põhiomavahendite kirjetesse, peab ta veenduma, et kõik vajalikud mahaarvamised vahe- või aastakasumist ja kõik prognoositavate dividendidega seotud mahaarvamised on tehtud kas kohaldatava raamatupidamistava alusel või mis tahes muu korrigeerimise alusel.

Artikkel 3

„Prognoositavuse” tähendus prognoositavate väljamaksete puhul määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 2 punkti b alusel

1.   Arvesse võetav prognoositavate väljamaksete summa hõlmab järgmist:

| a) | maksude summa; |
| --- | --- |

a)

maksude summa;

| b) | mis tahes kohustuste summa või asjaolud, mis tekivad asjaomasel aruandlusperioodil ning mis tõenäoliselt vähendavad krediidiasutuse või investeerimisühingu kasumit ning millega seoses pädev asutus ei ole veendunud, et kõik vajalikud väärtuse korrigeerimised, nt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 34 kohased täiendavad väärtuse korrigeerimised, on tehtud või eraldised on tehtud. |
| --- | --- |

b)

mis tahes kohustuste summa või asjaolud, mis tekivad asjaomasel aruandlusperioodil ning mis tõenäoliselt vähendavad krediidiasutuse või investeerimisühingu kasumit ning millega seoses pädev asutus ei ole veendunud, et kõik vajalikud väärtuse korrigeerimised, nt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 34 kohased täiendavad väärtuse korrigeerimised, on tehtud või eraldised on tehtud.

2.   Prognoositavad väljamaksed, mida ei ole juba võetud arvesse kasumiaruandes, määratakse sellesse vaheperioodi, mil need tekkisid, nii et iga vaheperiood hõlmab mõistlikku summat kõnealustest väljamaksetest. Olulised või ühekordsed sündmused kajastatakse täielikult ja viivitamata vaheperioodil, mil need toimuvad.

3.   Enne kui pädev asutus lubab krediidiasutusel või investeerimisühingul lisada vahe- või aastakasumi esimese taseme põhiomavahendite kirjetesse, peab ta veenduma, et kõik vajalikud mahaarvamised vahe- või aastakasumist ja kõik prognoositavate väljamaksetega seotud mahaarvamised on tehtud kas kohaldatava raamatupidamistava alusel või mis tahes muu korrigeerimise alusel.

2.   alajagu

Ühistud, hoiuasutused, vastastikused seltsid või samalaadsed krediidiasutused või investeerimisühingud

Artikkel 4

Ettevõtja tüüp, mida vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele käsitatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 27 lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaldamisel ühistuna

1.   Pädevad asutused võivad otsustada, et kohaldatava siseriikliku õigusega ette nähtud ettevõtja tüüpi käsitatakse määruse (EL) nr 575/2013 teise osa kohaldamisel ühistuna, kui kõik lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimused on täidetud.

2.   Selleks et krediidiasutust või investeerimisühingut saaks lõike 1 kohaldamisel käsitada ühistuna, peab krediidiasutuse või investeerimisühingu juriidiline staatus kuuluma ühte järgmistest kategooriatest:

| a) | Austrias: asutused, mis on registreeritud kui „eingetragene Genossenschaft (e.Gen.)” või „registrierte Genossenschaft” vastavalt seadusele „Gesetz über Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaften (GenG)”; |
| --- | --- |

a)

Austrias: asutused, mis on registreeritud kui „eingetragene Genossenschaft (e.Gen.)” või „registrierte Genossenschaft” vastavalt seadusele „Gesetz über Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaften (GenG)”;

| b) | Belgias: asutused, mis on registreeritud kui „Société Coopérative/Cooperative Vennostchap” ja mis on kiidetud heaks, kohaldades 8. jaanuari 1962. aasta kuninglikku dekreeti, milles on kindlaks määratud tingimused riiklike ühistu gruppide ja ühistute heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

b)

Belgias: asutused, mis on registreeritud kui „Société Coopérative/Cooperative Vennostchap” ja mis on kiidetud heaks, kohaldades 8. jaanuari 1962. aasta kuninglikku dekreeti, milles on kindlaks määratud tingimused riiklike ühistu gruppide ja ühistute heakskiitmiseks;

| c) | Küprosel: asutused, mis on registreeritud kui „Συνεργατικό Πιστωτικό Ίδρυμα ή ΣΠΙ” ja asutatud 1985. aasta ühistuseaduse alusel; |
| --- | --- |

c)

Küprosel: asutused, mis on registreeritud kui „Συνεργατικό Πιστωτικό Ίδρυμα ή ΣΠΙ” ja asutatud 1985. aasta ühistuseaduse alusel;

| d) | Tšehhi Vabariigis: asutused, mis on saanud tegevusloa kui „spořitelní a úvěrní družstvo” vastavalt seadusele „zákon upravující činnost spořitelních a úvěrních družstev”; |
| --- | --- |

d)

Tšehhi Vabariigis: asutused, mis on saanud tegevusloa kui „spořitelní a úvěrní družstvo” vastavalt seadusele „zákon upravující činnost spořitelních a úvěrních družstev”;

| e) | Taanis: asutused, mis on registreeritud kui „andelskasser” või „sammenslutninger af andelskasser” Taani finantstegevuse seaduse alusel; |
| --- | --- |

e)

Taanis: asutused, mis on registreeritud kui „andelskasser” või „sammenslutninger af andelskasser” Taani finantstegevuse seaduse alusel;

| f) | Soomes: asutused, mis on registreeritud kui üks järgmistest:






  1) | „Osuuspankki” või „andelsbank” vastavalt seadusele „laki osuuspankeista ja muista osuuskuntamuotoisista luottolaitoksista” või „lag om andelsbanker och andra kreditinstitut i andelslagsform”; |
| --- | --- | --- |

f)

Soomes: asutused, mis on registreeritud kui üks järgmistest:

1)

„Osuuspankki” või „andelsbank” vastavalt seadusele „laki osuuspankeista ja muista osuuskuntamuotoisista luottolaitoksista” või „lag om andelsbanker och andra kreditinstitut i andelslagsform”;

| 2) | „Muu osuuskuntamuotoinen luottolaitos” või „annat kreditinstitut i andelslagsform” seaduse alusel „laki osuuspankeista ja muista osuuskuntamuotoisista luottolaitoksista” või „lag om andelsbanker och andra kreditinstitut i andelslagsform”; |
| --- | --- |

2)

„Muu osuuskuntamuotoinen luottolaitos” või „annat kreditinstitut i andelslagsform” seaduse alusel „laki osuuspankeista ja muista osuuskuntamuotoisista luottolaitoksista” või „lag om andelsbanker och andra kreditinstitut i andelslagsform”;

| 3) | „Keskusyhteisö” või „centralinstitutet” vastavalt seadusele „laki talletuspankkien yhteenliittymästä” või „lag om en sammanslutning av inlåningsbanker”; |
| --- | --- |

3)

„Keskusyhteisö” või „centralinstitutet” vastavalt seadusele „laki talletuspankkien yhteenliittymästä” või „lag om en sammanslutning av inlåningsbanker”;

| g) | Prantsusmaal: asutused, mis on registreeritud kui „sociétés coopératives” vastavalt seadusele „Loi no47-1775 du 10 septembre 1947 portant statut de la coopération” ja mis on saanud loa tegutsemiseks nimetuse „banques mutualistes ou coopératives” all vastavalt seadusele „Code monétaire et financier, partie législative, Livre V, titre Ier, chapitre II”; |
| --- | --- |

g)

Prantsusmaal: asutused, mis on registreeritud kui „sociétés coopératives” vastavalt seadusele „Loi no47-1775 du 10 septembre 1947 portant statut de la coopération” ja mis on saanud loa tegutsemiseks nimetuse „banques mutualistes ou coopératives” all vastavalt seadusele „Code monétaire et financier, partie législative, Livre V, titre Ier, chapitre II”;

| h) | Saksamaal: asutused, mis on registreeritud kui „eingetragene Genossenschaft (eG)” vastavalt seadusele „Gesetz betreffend die Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaften (Genossenschaftsgesetz –GenG)”; |
| --- | --- |

h)

Saksamaal: asutused, mis on registreeritud kui „eingetragene Genossenschaft (eG)” vastavalt seadusele „Gesetz betreffend die Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaften (Genossenschaftsgesetz –GenG)”;

| i) | Kreekas: asutused, mis on registreeritud kui „Πιστωτικοί Συνεταιρισμοί” ühistuseaduse 1667/1986 alusel ning mis tegutsevad krediidiasutustena ja võivad pangandusseaduse 3601/2007 kohaselt kanda nimetust „Συνεταιριστική Τράπεζα”; |
| --- | --- |

i)

Kreekas: asutused, mis on registreeritud kui „Πιστωτικοί Συνεταιρισμοί” ühistuseaduse 1667/1986 alusel ning mis tegutsevad krediidiasutustena ja võivad pangandusseaduse 3601/2007 kohaselt kanda nimetust „Συνεταιριστική Τράπεζα”;

| j) | Ungaris: asutused, mis on registreeritud kui „Szövetkezeti hitelintézet” vastavalt 1996. aasta seadusele CXII krediidiasutuste ja finantseerimisasutuste kohta; |
| --- | --- |

j)

Ungaris: asutused, mis on registreeritud kui „Szövetkezeti hitelintézet” vastavalt 1996. aasta seadusele CXII krediidiasutuste ja finantseerimisasutuste kohta;

| k) | Itaalias: asutused, mis on registreeritud kui üks järgmistest:






  1) | „Banche popolari”, millele on osutatud 1. septembri 1993. aasta dekreedis nr 385; |
| --- | --- | --- |

k)

Itaalias: asutused, mis on registreeritud kui üks järgmistest:

1)

„Banche popolari”, millele on osutatud 1. septembri 1993. aasta dekreedis nr 385;

| 2) | „Banche di credito cooperativo”, millele on osutatud 1. septembri 1993. aasta dekreedis nr 385; |
| --- | --- |

2)

„Banche di credito cooperativo”, millele on osutatud 1. septembri 1993. aasta dekreedis nr 385;

| 3) | „Banche di garanzia collettiva dei fidi”, millele on osutatud 30. septembri 2003. aasta dekreedi nr 269 artiklis 13, muudetud 24. novembril 2003. aastal seaduseks nr 326; |
| --- | --- |

3)

„Banche di garanzia collettiva dei fidi”, millele on osutatud 30. septembri 2003. aasta dekreedi nr 269 artiklis 13, muudetud 24. novembril 2003. aastal seaduseks nr 326;

| l) | Luksemburgis: asutused, mis on registreeritud kui „Sociétés coopératives”, nagu määratletud 10. augusti 1915. aasta seaduse (äriühingute kohta) VI jaos; |
| --- | --- |

l)

Luksemburgis: asutused, mis on registreeritud kui „Sociétés coopératives”, nagu määratletud 10. augusti 1915. aasta seaduse (äriühingute kohta) VI jaos;

| m) | Madalmaades: asutused, mis on registreeritud kui „coöperaties” või „onderlinge waarborgmaatschappijen” tsiviilseadustiku „Burgerlijk wetboek” 2. osa „Rechtspersonen” 3. jaotise alusel”; |
| --- | --- |

m)

Madalmaades: asutused, mis on registreeritud kui „coöperaties” või „onderlinge waarborgmaatschappijen” tsiviilseadustiku „Burgerlijk wetboek” 2. osa „Rechtspersonen” 3. jaotise alusel”;

| n) | Poolas: asutused, mis on registreeritud kui „bank spółdzielczy” vastavalt seadusele „Prawo bankowe”; |
| --- | --- |

n)

Poolas: asutused, mis on registreeritud kui „bank spółdzielczy” vastavalt seadusele „Prawo bankowe”;

| o) | Portugalis: asutused, mis on registreeritud kui „Caixa de Crédito Agrícola Mútuo” või „Caixa Central de Crédito Agrícola Mútuo” vastavalt seadusele „Regime Jurídico do Crédito Agrícola Mútuo e das Cooperativas de Crédito Agrícola”, kinnitatud seadusega Decreto-Lei n.o 24/91, de 11 de Janeiro; |
| --- | --- |

o)

Portugalis: asutused, mis on registreeritud kui „Caixa de Crédito Agrícola Mútuo” või „Caixa Central de Crédito Agrícola Mútuo” vastavalt seadusele „Regime Jurídico do Crédito Agrícola Mútuo e das Cooperativas de Crédito Agrícola”, kinnitatud seadusega Decreto-Lei n.o 24/91, de 11 de Janeiro;

| p) | Rumeenias: asutused, mis on registreeritud kui „Organizații cooperatiste de credit” vastavalt valitsuse erakorralisele määrusele nr 99/2006 krediidiasutuste ja kapitali adekvaatsuse kohta, kinnitatud muudatuste ja täiendustega seadusega nr 227/2007; |
| --- | --- |

p)

Rumeenias: asutused, mis on registreeritud kui „Organizații cooperatiste de credit” vastavalt valitsuse erakorralisele määrusele nr 99/2006 krediidiasutuste ja kapitali adekvaatsuse kohta, kinnitatud muudatuste ja täiendustega seadusega nr 227/2007;

| q) | Hispaanias: asutused, mis on registreeritud kui „Cooperativas de Crédito” vastavalt seadusele „Ley 13/1989, de 26 de mayo, de Cooperativas de Crédito”; |
| --- | --- |

q)

Hispaanias: asutused, mis on registreeritud kui „Cooperativas de Crédito” vastavalt seadusele „Ley 13/1989, de 26 de mayo, de Cooperativas de Crédito”;

| r) | Rootsis: asutused, mis on registreeritud kui „Medlemsbank” vastavalt seadusele „Lag (1995:1570) om medlemsbanker” või kui „Kreditmarknadsförening” vastavalt seadusele „Lag (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse”; |
| --- | --- |

r)

Rootsis: asutused, mis on registreeritud kui „Medlemsbank” vastavalt seadusele „Lag (1995:1570) om medlemsbanker” või kui „Kreditmarknadsförening” vastavalt seadusele „Lag (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse”;

| s) | Ühendkuningriigis: asutused, mis on registreeritud kui „cooperative societies” vastavalt seadustele „Industrial and Provident Societies Act 1965” ja „Industrial and Provident Societies Act (Northern Ireland) 1969”. |
| --- | --- |

s)

Ühendkuningriigis: asutused, mis on registreeritud kui „cooperative societies” vastavalt seadustele „Industrial and Provident Societies Act 1965” ja „Industrial and Provident Societies Act (Northern Ireland) 1969”.

3.   Selleks et kvalifitseeruda ühistuna lõike 1 kohaldamisel seoses esimese taseme põhiomavahenditega võib krediidiasutus või investeerimisühing vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele või äriühingu põhikirjale emiteerida juriidilise isiku tasandil üksnes kapitaliinstrumente, millele on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 29.

4.   Selleks et kvalifitseeruda ühistuna lõike 1 kohaldamisel, kui lõikes 3 osutatud esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide omanikud, kes võivad olla krediidiasutuse või investeerimisühingu liikmed või mitte, võivad kohaldatava siseriikliku õiguse alusel loobuda, võib neil olla ka õigus anda kapitaliinstrumendid krediidiasutusele või investeerimisühingule tagasi, kuid ainult juhul, kui järgitakse kohaldatava siseriikliku õiguse, äriühingu põhikirja, määruse (EL) nr 575/2013 ja käesoleva määrusega kehtestatud piiranguid. See ei takista krediidiasutust või investeerimisühingut kohaldatava siseriikliku õiguse alusel emiteerimast liikmetele ja mitteliikmetele esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 29 ja millega ei kaasne õigust anda kapitaliinstrumendid krediidiasutusele või investeerimisühingule tagasi.

Artikkel 5

Ettevõtja tüüp, mida vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele käsitatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 27 lõike 1 punkti a alapunkti iii kohaldamisel hoiuasutusena

1.   Pädevad asutused võivad otsustada, et kohaldatava siseriikliku õigusega ette nähtud ettevõtja tüüpi käsitatakse määruse (EL) nr 575/2013 teise osa kohaldamisel hoiuasutusena, kui kõik lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimused on täidetud:

2.   Selleks et krediidiasutust või investeerimisühingut saaks lõike 1 kohaldamisel käsitada hoiuasutusena, peab krediidiasutuse või investeerimisühingu juriidiline staatus kuuluma ühte järgmistest kategooriatest:

| a) | Austrias: asutused, mis on registreeritud kui „Sparkasse” vastavalt seaduse „Bundesgesetz über die Ordnung des Sparkassenwesens (Sparkassengesetz – SpG)” paragrahvi 1 lõikele 1; |
| --- | --- |

a)

Austrias: asutused, mis on registreeritud kui „Sparkasse” vastavalt seaduse „Bundesgesetz über die Ordnung des Sparkassenwesens (Sparkassengesetz – SpG)” paragrahvi 1 lõikele 1;

| b) | Taanis: asutused, mis on registreeritud kui „Sparekasser” Taani finantstegevuse seaduse alusel; |
| --- | --- |

b)

Taanis: asutused, mis on registreeritud kui „Sparekasser” Taani finantstegevuse seaduse alusel;

| c) | Soomes: asutused, mis on registreeritud kui „Säästöpankki” või „Sparbank” vastavalt seadusele „Säästöpankkilaki” või „Sparbankslag”; |
| --- | --- |

c)

Soomes: asutused, mis on registreeritud kui „Säästöpankki” või „Sparbank” vastavalt seadusele „Säästöpankkilaki” või „Sparbankslag”;

| d) | Saksamaal: asutused, mis on registreeritud kui „Sparkasse” järgmiselt:






  1) | „Sparkassengesetz für Baden-Württemberg (SpG)”; |
| --- | --- | --- |

d)

Saksamaal: asutused, mis on registreeritud kui „Sparkasse” järgmiselt:

1)

„Sparkassengesetz für Baden-Württemberg (SpG)”;

| 2) | „Gesetz über die öffentlichen Sparkassen (Sparkassengesetz – SpkG) in Bayern”; |
| --- | --- |

2)

„Gesetz über die öffentlichen Sparkassen (Sparkassengesetz – SpkG) in Bayern”;

| 3) | „Gesetz über die Berliner Sparkasse und die Umwandlung der Landesbank Berlin – Girozentrale – in eine Aktiengesellschaft (Berliner Sparkassengesetz – SpkG)”; |
| --- | --- |

3)

„Gesetz über die Berliner Sparkasse und die Umwandlung der Landesbank Berlin – Girozentrale – in eine Aktiengesellschaft (Berliner Sparkassengesetz – SpkG)”;

| 4) | „Brandenburgisches Sparkassengesetz (BbgSpkG)”; |
| --- | --- |

4)

„Brandenburgisches Sparkassengesetz (BbgSpkG)”;

| 5) | „Sparkassengesetz für öffentlich-rechtliche Sparkassen im Lande Bremen (Bremisches Sparkassengesetz)”; |
| --- | --- |

5)

„Sparkassengesetz für öffentlich-rechtliche Sparkassen im Lande Bremen (Bremisches Sparkassengesetz)”;

| 6) | „Hessisches Sparkassengesetz”; |
| --- | --- |

6)

„Hessisches Sparkassengesetz”;

| 7) | „Sparkassengesetz des Landes Mecklenburg-Vorpommern (SpkG)”; |
| --- | --- |

7)

„Sparkassengesetz des Landes Mecklenburg-Vorpommern (SpkG)”;

| 8) | „Niedersächsisches Sparkassengesetz (NSpG)”; |
| --- | --- |

8)

„Niedersächsisches Sparkassengesetz (NSpG)”;

| 9) | „Sparkassengesetz Nordrhein-Westfalen (Sparkassengesetz – SpkG)”; |
| --- | --- |

9)

„Sparkassengesetz Nordrhein-Westfalen (Sparkassengesetz – SpkG)”;

| 10) | Sparkassengesetz (SpkG) für Rheinland-Pfalz”; |
| --- | --- |

10)

Sparkassengesetz (SpkG) für Rheinland-Pfalz”;

| 11) | „Saarländisches Sparkassengesetz (SSpG)”; |
| --- | --- |

11)

„Saarländisches Sparkassengesetz (SSpG)”;

| 12) | „Gesetz über die öffentlich-rechtlichen Kreditinstitute im Freistaat Sachsen und die Sachsen-Finanzgruppe”; |
| --- | --- |

12)

„Gesetz über die öffentlich-rechtlichen Kreditinstitute im Freistaat Sachsen und die Sachsen-Finanzgruppe”;

| 13) | „Sparkassengesetz des Landes Sachsen-Anhalt (SpkG-LSA)”; |
| --- | --- |

13)

„Sparkassengesetz des Landes Sachsen-Anhalt (SpkG-LSA)”;

| 14) | „Sparkassengesetz für das Land Schleswig-Holstein (Sparkassengesetz – SpkG)”; |
| --- | --- |

14)

„Sparkassengesetz für das Land Schleswig-Holstein (Sparkassengesetz – SpkG)”;

| 15) | „Thüringer Sparkassengesetz (ThürSpkG)”; |
| --- | --- |

15)

„Thüringer Sparkassengesetz (ThürSpkG)”;

| e) | Hispaanias: asutused, mis on registreeritud kui „Cajas de Ahorros” vastavalt seadusele „Real Decreto-Ley 2532/1929, de 21 de noviembre, sobre Régimen del Ahorro Popular”; |
| --- | --- |

e)

Hispaanias: asutused, mis on registreeritud kui „Cajas de Ahorros” vastavalt seadusele „Real Decreto-Ley 2532/1929, de 21 de noviembre, sobre Régimen del Ahorro Popular”;

| f) | Rootsis: asutused, mis on registreeritud kui „Sparbank” vastavalt seadusele „Sparbankslag (1987:619)”. |
| --- | --- |

f)

Rootsis: asutused, mis on registreeritud kui „Sparbank” vastavalt seadusele „Sparbankslag (1987:619)”.

3.   Selleks et kvalifitseeruda hoiuasutusena lõike 1 kohaldamisel seoses esimese taseme põhiomavahenditega, võib krediidiasutus või investeerimisühing vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele või äriühingu põhikirjale emiteerida juriidilise isiku tasandil üksnes kapitaliinstrumente, millele on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 29.

4.   Selleks et kvalifitseeruda hoiuasutusena lõike 1 kohaldamisel, ei ole vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele lubatud kapitali, reservide ning vahe- või aastakasumi summat välja maksta esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide omanikele. Kõnealune tingimus loetakse täidetuks isegi juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing emiteerib esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente, mis annavad omanikele ettevõtte tegevuse jätkumise korral õiguse osale kasumist ja reservidest, kui see on lubatud siseriikliku õigusega, tingimusel et see osa on proportsionaalne nende osaga kapitalis ja reservides, või kui see on lubatud kohaldatava siseriikliku õigusega, vastavalt alternatiivsele korrale. Krediidiasutus või investeerimisühing võib emiteerida esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente, mis annavad omanikule krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse või likvideerimise korral õiguse reservidele, mis ei pea olema proportsionaalsed nende osaga kapitalis ja reservides juhul, kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 29 lõigete 4 ja 5 tingimused on täidetud.

Artikkel 6

Ettevõtja tüüp, mida vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele käsitatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 27 lõike 1 punkti a alapunkti i kohaldamisel vastastikuse seltsina

1.   Pädevad asutused võivad otsustada, et kohaldatava siseriikliku õigusega ette nähtud ettevõtja tüüpi käsitatakse määruse (EL) nr 575/2013 teise osa kohaldamisel vastastikuse seltsina, kui kõik lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimused on täidetud.

2.   Selleks et krediidiasutust või investeerimisühingut saaks lõike 1 kohaldamisel käsitada vastastikuse seltsina, peab krediidiasutuse või investeerimisühingu juriidiline staatus kuuluma ühte järgmistest kategooriatest:

| a) | Taanis: assotsiatsioonid („Foreninger”) või fondid („Fonde”), mis on tekkinud kindlustusandjate („Forsikringsselskaber”), hüpoteegikrediidiasutuste („Realkreditinstitutter”), hoiupankade („Sparekasser”), ühistuhoiupankade („Andelskasser”) ja ühistuhoiupankade tütarettevõtjate („Sammenslutninger af andelskasser”) muutmise teel osaühinguteks, nagu määratletud Taani finantstegevuse seaduses; |
| --- | --- |

a)

Taanis: assotsiatsioonid („Foreninger”) või fondid („Fonde”), mis on tekkinud kindlustusandjate („Forsikringsselskaber”), hüpoteegikrediidiasutuste („Realkreditinstitutter”), hoiupankade („Sparekasser”), ühistuhoiupankade („Andelskasser”) ja ühistuhoiupankade tütarettevõtjate („Sammenslutninger af andelskasser”) muutmise teel osaühinguteks, nagu määratletud Taani finantstegevuse seaduses;

| b) | Iirimaal: asutused, mis on registreeritud kui „building societies” vastavalt seadusele „Building Societies Act 1989”; |
| --- | --- |

b)

Iirimaal: asutused, mis on registreeritud kui „building societies” vastavalt seadusele „Building Societies Act 1989”;

| c) | Ühendkuningriigis: asutused, mis on registreeritud kui „building societies” vastavalt seadusele „Building Societies Act 1986”; asutused, mis on registreeritud kui „savings bank” vastavalt seadusele „Savings Bank (Scotland) Act 1819”. |
| --- | --- |

c)

Ühendkuningriigis: asutused, mis on registreeritud kui „building societies” vastavalt seadusele „Building Societies Act 1986”; asutused, mis on registreeritud kui „savings bank” vastavalt seadusele „Savings Bank (Scotland) Act 1819”.

3.   Selleks et kvalifitseeruda vastastikuse seltsina lõike 1 kohaldamisel seoses esimese taseme põhiomavahenditega võib krediidiasutus või investeerimisühing vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele või äriühingu põhikirjale emiteerida juriidilise isiku tasandil üksnes kapitaliinstrumente, millele on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 29.

4.   Selleks et kvalifitseeruda vastastikuse seltsina lõike 1 kohaldamisel omavad kapitali ja reservide summat kokku või osa sellest krediidiasutuse või investeerimisühingu liikmed, kellele ei tehta tavapärase äritegevuse käigus reservide otseseid väljamakseid, eelkõige dividendide maksmise teel. Kõnealused tingimused loetakse täidetuks isegi juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing emiteerib esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente, mis annavad õiguse kasumile ja reservidele, kui see on lubatud kohaldatava siseriikliku õigusega.

Artikkel 7

Ettevõtja tüüp, mida vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele käsitatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 27 lõike 1 punkti a alapunkti iv kohaldamisel samalaadse krediidiasutuse või investeerimisühinguna

1.   Pädevad asutused võivad otsustada, et kohaldatava siseriikliku õigusega ette nähtud ettevõtja tüüpi käsitatakse määruse (EL) nr 575/2013 teise osa kohaldamisel ühistute, vastastikuste seltside ja hoiuasutustega samalaadse krediidiasutuse või investeerimisühinguna, kui kõik lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimused on täidetud.

2.   Selleks et krediidiasutust või investeerimisühingut saaks lõike 1 kohaldamisel käsitada ühistute, vastastikuste seltside ja hoiuasutustega samalaadse krediidiasutuse või investeerimisühinguna, peab krediidiasutuse või investeerimisühingu juriidiline staatus kuuluma ühte järgmistest kategooriatest:

| a) | Austrias: „Pfandbriefstelle der österreichischen Landes-Hypothekenbanken” vastavalt seadusele „Bundesgesetz über die Pfandbriefstelle der österreichischen Landes-Hypothekenbanken (Pfandbriefstelle-Gesetz – PfBrStG)”; |
| --- | --- |

a)

Austrias: „Pfandbriefstelle der österreichischen Landes-Hypothekenbanken” vastavalt seadusele „Bundesgesetz über die Pfandbriefstelle der österreichischen Landes-Hypothekenbanken (Pfandbriefstelle-Gesetz – PfBrStG)”;

| b) | Soomes: asutused, mis on registreeritud kui „Hypoteekkiyhdistys” või „Hypoteksförening” vastavalt seadusele „Laki hypoteekkiyhdistyksistä” või „Lag om hypoteksföreningar”; |
| --- | --- |

b)

Soomes: asutused, mis on registreeritud kui „Hypoteekkiyhdistys” või „Hypoteksförening” vastavalt seadusele „Laki hypoteekkiyhdistyksistä” või „Lag om hypoteksföreningar”;

3.   Selleks et krediidiasutust või investeerimisühingut saaks lõike 1 kohaldamisel seoses esimese taseme põhiomavahenditega käsitada ühistute, vastastikuste seltside ja hoiuasutustega samalaadse krediidiasutuse või investeerimisühinguna võib krediidiasutus või investeerimisühing vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele või äriühingu põhikirjale emiteerida juriidilise isiku tasandil üksnes kapitaliinstrumente, millele on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 29.

4.   Selleks et krediidiasutust või investeerimisühingut saaks lõike 1 kohaldamisel käsitada ühistute, vastastikuste seltside ja hoiuasutustega samalaadse krediidiasutuse või investeerimisühinguna, peab olema täidetud ka üks või mitu järgmistest tingimustest:

| a) | kui lõikes 3 osutatud esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide omanikud, kes võivad olla krediidiasutuse või investeerimisühingu liikmed või mitte, võivad kohaldatava siseriikliku õiguse alusel loobuda, võib neil olla ka õigus anda kapitaliinstrumendid krediidiasutusele või investeerimisühingule tagasi, kuid ainult juhul, kui järgitakse kohaldatava siseriikliku õiguse, äriühingu põhikirja, määruse (EL) nr 575/2013 ja käesoleva määrusega kehtestatud piiranguid. See ei takista krediidiasutust või investeerimisühingut kohaldatava siseriikliku õiguse alusel emiteerimast liikmetele ja mitteliikmetele esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 29 ja millega ei kaasne õigust anda kapitaliinstrumendid krediidiasutusele või investeerimisühingule tagasi; |
| --- | --- |

a)

kui lõikes 3 osutatud esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide omanikud, kes võivad olla krediidiasutuse või investeerimisühingu liikmed või mitte, võivad kohaldatava siseriikliku õiguse alusel loobuda, võib neil olla ka õigus anda kapitaliinstrumendid krediidiasutusele või investeerimisühingule tagasi, kuid ainult juhul, kui järgitakse kohaldatava siseriikliku õiguse, äriühingu põhikirja, määruse (EL) nr 575/2013 ja käesoleva määrusega kehtestatud piiranguid. See ei takista krediidiasutust või investeerimisühingut kohaldatava siseriikliku õiguse alusel emiteerimast liikmetele ja mitteliikmetele esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 29 ja millega ei kaasne õigust anda kapitaliinstrumendid krediidiasutusele või investeerimisühingule tagasi;

| b) | kapitali, reservide ning vahe- või aastakasumi summat ei ole vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele lubatud välja maksta esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide omanikele. Kõnealune tingimus loetakse täidetuks isegi juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing emiteerib esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente, mis annavad omanikele ettevõtte tegevuse jätkumise korral õiguse osale kasumist ja reservidest, kui see on lubatud siseriikliku õigusega, tingimusel et see osa on proportsionaalne nende osaga kapitalis ja reservides, või kui see on lubatud kohaldatava siseriikliku õigusega, vastavalt alternatiivsele korrale. Krediidiasutus või investeerimisühing võib emiteerida esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente, mis annavad omanikule krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse või likvideerimise korral õiguse reservidele, mis ei pea olema proportsionaalsed nende osaga kapitalis ja reservides juhul, kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 29 lõigete 4 ja 5 tingimused on täidetud; |
| --- | --- |

b)

kapitali, reservide ning vahe- või aastakasumi summat ei ole vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele lubatud välja maksta esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide omanikele. Kõnealune tingimus loetakse täidetuks isegi juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing emiteerib esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente, mis annavad omanikele ettevõtte tegevuse jätkumise korral õiguse osale kasumist ja reservidest, kui see on lubatud siseriikliku õigusega, tingimusel et see osa on proportsionaalne nende osaga kapitalis ja reservides, või kui see on lubatud kohaldatava siseriikliku õigusega, vastavalt alternatiivsele korrale. Krediidiasutus või investeerimisühing võib emiteerida esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente, mis annavad omanikule krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse või likvideerimise korral õiguse reservidele, mis ei pea olema proportsionaalsed nende osaga kapitalis ja reservides juhul, kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 29 lõigete 4 ja 5 tingimused on täidetud;

| c) | kapitali ja reservide summat kokku või osa sellest omavad krediidiasutuse või investeerimisühingu liikmed, kellele ei tehta tavapärase äritegevuse käigus reservide otseseid väljamakseid, eelkõige dividendide maksmise teel. |
| --- | --- |

c)

kapitali ja reservide summat kokku või osa sellest omavad krediidiasutuse või investeerimisühingu liikmed, kellele ei tehta tavapärase äritegevuse käigus reservide otseseid väljamakseid, eelkõige dividendide maksmise teel.

3.   alajagu

Kaudne rahastamine

Artikkel 8

Kapitaliinstrumentide kaudne rahastamine määruse (EL) nr 575/2013 artikli 28 lõike 1 punkti b, artikli 52 lõike 1 punkti c ja artikli 63 punkti c kohaldamisel

1.   Kapitaliinstrumentide kaudseks rahastamiseks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 28 lõike 1 punkti b, artikli 52 lõike 1 punkti c ja artikli 63 punkti c alusel loetakse rahastamist, mis ei ole otsene.

2.   Lõike 1 kohaldamisel osutab otsene rahastamine olukordadele, kus krediidiasutus või investeerimisühing on andnud investorile mis tahes vormis laenu või muid vahendeid, mida kasutatakse tema kapitaliinstrumentide ostmiseks.

3.   Otsene rahastamine hõlmab ka vahendeid, mis on antud muuks eesmärgiks kui krediidiasutuse või investeerimisühingu kapitaliinstrumentide ostmiseks mis tahes füüsilisele või juriidilisele isikule, kellel on krediidiasutuses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 punktis 36 osutatud oluline osalus, või keda loetakse olevat seotud osapool rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 24 (Seotud osapooli käsitleva teabe avalikustamine) paragrahvi 9 mõistete tähenduses, nagu kohaldatud liidus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002, (7) võttes arvesse pädeva asutuse kõiki kindlaks määratud lisasuuniseid, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda tõendada kõike järgmist:

| a) | tehing sooritatakse sarnastel tingimustel nagu kolmandate isikutega tehtud muude tehingute puhul; |
| --- | --- |

a)

tehing sooritatakse sarnastel tingimustel nagu kolmandate isikutega tehtud muude tehingute puhul;

| b) | füüsiline või juriidiline isik või seotud pool ei pea vastutama väljamaksete eest või kapitaliinstrumentide müügi eest, mida on hoitud, et toetada intressimakseid ja vahendite tagasimaksmist. |
| --- | --- |

b)

füüsiline või juriidiline isik või seotud pool ei pea vastutama väljamaksete eest või kapitaliinstrumentide müügi eest, mida on hoitud, et toetada intressimakseid ja vahendite tagasimaksmist.

Artikkel 9

Kohaldatav kapitaliinstrumentide kaudse rahastamise vorm ja laad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 28 lõike 1 punkti b, artikli 52 lõike 1 punkti c ja artikli 63 punkti c kohaldamisel

1.   Krediidiasutuse või investeerimisühingu kapitaliinstrumentide ostu kaudse rahastamise rakendatavad vormid ja laad hõlmavad järgmist:

| a) | krediidiasutuse või investeerimisühingu kapitaliinstrumentide emiteerimisel või pärast seda investori ostu rahastamine mis tahes üksuse poolt, kelle üle krediidiasutusel või investeerimisühingul on otsene või kaudne kontroll või üksuste poolt, keda hõlmab mis tahes järgmine punkt:






  1) | krediidiasutuse või investeerimisühingu raamatupidamisliku või usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise ulatus; |
| --- | --- | --- |

a)

krediidiasutuse või investeerimisühingu kapitaliinstrumentide emiteerimisel või pärast seda investori ostu rahastamine mis tahes üksuse poolt, kelle üle krediidiasutusel või investeerimisühingul on otsene või kaudne kontroll või üksuste poolt, keda hõlmab mis tahes järgmine punkt:

1)

krediidiasutuse või investeerimisühingu raamatupidamisliku või usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise ulatus;

| 2) | krediidiasutuste või investeerimisühingute kaitseskeemi või asutuste võrgustiku poolt, kes alluvad keskorganile, ning mis ei ole organiseeritud grupina, millesse krediidiasutus või investeerimisühing kuulub, koostatud konsolideeritud bilansi või laiendatud agregeeritud arvestuse (kui see on samaväärne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 49 lõike 3 punkti a alapunktis iv osutatud konsolideeritud raamatupidamisaruannetega) ulatus; |
| --- | --- |

2)

krediidiasutuste või investeerimisühingute kaitseskeemi või asutuste võrgustiku poolt, kes alluvad keskorganile, ning mis ei ole organiseeritud grupina, millesse krediidiasutus või investeerimisühing kuulub, koostatud konsolideeritud bilansi või laiendatud agregeeritud arvestuse (kui see on samaväärne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 49 lõike 3 punkti a alapunktis iv osutatud konsolideeritud raamatupidamisaruannetega) ulatus;

| 3) | krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendava järelevalve ulatus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/87/EÜ, (8) milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet; |
| --- | --- |

3)

krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendava järelevalve ulatus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/87/EÜ, (8) milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet;

| b) | krediidiasutuse või investeerimisühingu kapitaliinstrumentide emiteerimisel või pärast seda investori ostu rahastamine väliste üksuste poolt, keda kaitseb garantii või krediidituletisinstrumentide kasutamine või kes on tagatud mõnel muul viisil, nii et krediidirisk kantakse üle krediidiasutusele või investeerimisühingule või mis tahes muudele üksustele, kelle üle krediidiasutusel või investeerimisühingul on otsene või kaudne kontroll või mis tahes üksustele, keda hõlmab mis tahes järgmine punkt:






  1) | krediidiasutuse või investeerimisühingu raamatupidamisliku või usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise ulatus; |
| --- | --- | --- |

b)

krediidiasutuse või investeerimisühingu kapitaliinstrumentide emiteerimisel või pärast seda investori ostu rahastamine väliste üksuste poolt, keda kaitseb garantii või krediidituletisinstrumentide kasutamine või kes on tagatud mõnel muul viisil, nii et krediidirisk kantakse üle krediidiasutusele või investeerimisühingule või mis tahes muudele üksustele, kelle üle krediidiasutusel või investeerimisühingul on otsene või kaudne kontroll või mis tahes üksustele, keda hõlmab mis tahes järgmine punkt:

1)

krediidiasutuse või investeerimisühingu raamatupidamisliku või usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise ulatus;

| 2) | krediidiasutuste või investeerimisühingute kaitseskeemi või asutuste võrgustiku poolt, kes alluvad keskorganile, ning mis ei ole organiseeritud grupina, millesse krediidiasutus või investeerimisühing kuulub, koostatud konsolideeritud bilansi või laiendatud agregeeritud arvestuse (kui see on samaväärne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 49 lõike 3 punkti a alapunktis iv osutatud konsolideeritud raamatupidamisaruannetega) ulatus; |
| --- | --- |

2)

krediidiasutuste või investeerimisühingute kaitseskeemi või asutuste võrgustiku poolt, kes alluvad keskorganile, ning mis ei ole organiseeritud grupina, millesse krediidiasutus või investeerimisühing kuulub, koostatud konsolideeritud bilansi või laiendatud agregeeritud arvestuse (kui see on samaväärne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 49 lõike 3 punkti a alapunktis iv osutatud konsolideeritud raamatupidamisaruannetega) ulatus;

| 3) | krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendava järelevalve ulatus vastavalt direktiivile 2002/87/EÜ; |
| --- | --- |

3)

krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendava järelevalve ulatus vastavalt direktiivile 2002/87/EÜ;

| c) | krediidiasutuse või investeerimisühingu kapitaliinstrumentide emiteerimisel või pärast seda sellise laenuvõtja rahastamine, kes annab raha edasi ostu lõplikule investorile. |
| --- | --- |

c)

krediidiasutuse või investeerimisühingu kapitaliinstrumentide emiteerimisel või pärast seda sellise laenuvõtja rahastamine, kes annab raha edasi ostu lõplikule investorile.

2.   Selleks et rahastamist saaks käsitada kaudse rahastamisena lõike 1 kohaldamisel, peavad vajaduse korral olema täidetud ka järgmised tingimused:

| a) | investorit ei hõlma ükski järgmistest punktidest:






  1) | krediidiasutuse või investeerimisühingu raamatupidamisliku või usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise ulatus; |
| --- | --- | --- |

a)

investorit ei hõlma ükski järgmistest punktidest:

1)

krediidiasutuse või investeerimisühingu raamatupidamisliku või usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise ulatus;

| 2) | krediidiasutuste või investeerimisühingute kaitseskeemi või asutuste võrgustiku poolt, kes alluvad keskorganile, ning mis ei ole organiseeritud grupina, millesse krediidiasutus või investeerimisühing kuulub, koostatud konsolideeritud bilansi või laiendatud agregeeritud arvestuse (kui see on samaväärne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 49 lõike 3 punkti a alapunktis iv osutatud konsolideeritud raamatupidamisaruannetega) ulatus. Investorit peetakse kuuluvaks laiendatud agregeeritud arvestuse ulatusse, kui asjaomast kapitaliinstrumenti võetakse konsolideerimisel või laiendatud agregeeritud arvestuses vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 49 lõike 3 punkti a alapunktile iv arvesse viisil, millega välistatakse omavahendite kirjete mitmekordne kasutamine ning omavahendite mis tahes loomine krediidiasutuse või investeerimisühingu kaitseskeemi liikmete vahel. Kui pädev asutus ei ole andnud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 49 lõikes 3 osutatud luba, peetakse see tingimus täidetuks, kui nii lõike 1 punktis a osutatud üksused kui ka krediidiasutus või investeerimisühing on sama krediidiasutuse või investeerimisühingu kaitseskeemi liikmed ning üksused arvavad krediidiasutuse või investeerimisühingu kapitaliinstrumentide ostmiseks antud vahendid maha vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktidele f–i, artikli 56 punktidele a–d ja artikli 66 punktidele a–d; |
| --- | --- |

2)

krediidiasutuste või investeerimisühingute kaitseskeemi või asutuste võrgustiku poolt, kes alluvad keskorganile, ning mis ei ole organiseeritud grupina, millesse krediidiasutus või investeerimisühing kuulub, koostatud konsolideeritud bilansi või laiendatud agregeeritud arvestuse (kui see on samaväärne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 49 lõike 3 punkti a alapunktis iv osutatud konsolideeritud raamatupidamisaruannetega) ulatus. Investorit peetakse kuuluvaks laiendatud agregeeritud arvestuse ulatusse, kui asjaomast kapitaliinstrumenti võetakse konsolideerimisel või laiendatud agregeeritud arvestuses vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 49 lõike 3 punkti a alapunktile iv arvesse viisil, millega välistatakse omavahendite kirjete mitmekordne kasutamine ning omavahendite mis tahes loomine krediidiasutuse või investeerimisühingu kaitseskeemi liikmete vahel. Kui pädev asutus ei ole andnud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 49 lõikes 3 osutatud luba, peetakse see tingimus täidetuks, kui nii lõike 1 punktis a osutatud üksused kui ka krediidiasutus või investeerimisühing on sama krediidiasutuse või investeerimisühingu kaitseskeemi liikmed ning üksused arvavad krediidiasutuse või investeerimisühingu kapitaliinstrumentide ostmiseks antud vahendid maha vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktidele f–i, artikli 56 punktidele a–d ja artikli 66 punktidele a–d;

| 3) | krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendava järelevalve ulatus vastavalt direktiivile 2002/87/EÜ; |
| --- | --- |

3)

krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendava järelevalve ulatus vastavalt direktiivile 2002/87/EÜ;

| b) | välist üksust ei hõlma ükski järgmistest punktidest:






  1) | krediidiasutuse või investeerimisühingu raamatupidamisliku või usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise ulatus; |
| --- | --- | --- |

b)

välist üksust ei hõlma ükski järgmistest punktidest:

1)

krediidiasutuse või investeerimisühingu raamatupidamisliku või usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise ulatus;

| 2) | krediidiasutuste või investeerimisühingute kaitseskeemi või asutuste võrgustiku poolt, kes alluvad keskorganile, ning mis ei ole organiseeritud grupina, millesse krediidiasutus või investeerimisühing kuulub, koostatud konsolideeritud bilansi või laiendatud agregeeritud arvestuse (kui see on samaväärne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 49 lõike 3 punkti a alapunktis iv osutatud konsolideeritud raamatupidamisaruannetega) ulatus; |
| --- | --- |

2)

krediidiasutuste või investeerimisühingute kaitseskeemi või asutuste võrgustiku poolt, kes alluvad keskorganile, ning mis ei ole organiseeritud grupina, millesse krediidiasutus või investeerimisühing kuulub, koostatud konsolideeritud bilansi või laiendatud agregeeritud arvestuse (kui see on samaväärne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 49 lõike 3 punkti a alapunktis iv osutatud konsolideeritud raamatupidamisaruannetega) ulatus;

| 3) | krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendava järelevalve ulatus vastavalt direktiivile 2002/87/EÜ. |
| --- | --- |

3)

krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendava järelevalve ulatus vastavalt direktiivile 2002/87/EÜ.

3.   Tehes kindlaks, kas kapitaliinstrumendi ost hõlmab otsest või kaudset rahastamist vastavalt artiklile 8, jäetakse aluseks olevast summast välja väärtuse langusest tulenenud allahindlused.

4.   Selleks et vältida otsese või kaudse rahastamise kvalifitseerumist vastavalt artiklile 8 ning kui laenu või muus vormis rahalisi vahendid või garantiisid antakse mis tahes füüsilisele või juriidilisele isikule, kellel on oluline osalus krediidiasutuses või keda loetakse olevat lõikes 3 osutatud seotud isik, tagab krediidiasutus või investeerimisühing tegevuse jätkumise eeldusel, et ta ei ole andnud laenu või muus vormis rahalisi vahendeid või garantiisid krediidiasutuse või investeerimisühingu kapitaliinstrumentide otseseks või kaudseks märkimiseks. Kui laenu või muus vormis rahalisi vahendeid või garantiisid on antud muud liiki osapooltele, kontrollib krediidiasutus või investeerimisühing seda võimaluste piires.

5.   Vastastikuste seltside, ühistute ja samalaadsete krediidiasutuste või investeerimisühingute puhul, kui siseriikliku õiguse või krediidiasutuse või investeerimisühingu põhikirja alusel on kliendil laenu saamiseks kohustus märkida kapitaliinstrumente, ei käsitata kõnealust laenu otsese või kaudse rahastamisena, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

| a) | pädev asutus peab märgitud summat ebaoluliseks; |
| --- | --- |

a)

pädev asutus peab märgitud summat ebaoluliseks;

| b) | laenu eesmärk ei ole osta laenu andva krediidiasutuse või investeerimisühingu kapitaliinstrumente; |
| --- | --- |

b)

laenu eesmärk ei ole osta laenu andva krediidiasutuse või investeerimisühingu kapitaliinstrumente;

| c) | krediidiasutuse või investeerimisühingu ühe või mitme kapitaliinstrumendi märkimine on vajalik, et laenusaaja saaks vastastikuse seltsi, ühistu või samalaadse krediidiasutuse või investeerimisühingu liikmeks. |
| --- | --- |

c)

krediidiasutuse või investeerimisühingu ühe või mitme kapitaliinstrumendi märkimine on vajalik, et laenusaaja saaks vastastikuse seltsi, ühistu või samalaadse krediidiasutuse või investeerimisühingu liikmeks.

4.   alajagu

Piirangud kapitaliinstrumentide tagasivõtmisele

Artikkel 10

Piirangud vastastikuste seltside, hoiuasutuste, ühistute ning samalaadsete krediidiasutuste või investeerimisühingute emiteeritud kapitaliinstrumentide tagasivõtmisele määruse (EL) nr 575/2013 artikli 29 lõike 2 punkti b ja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 3 kohaldamisel

1.   Krediidiasutus või investeerimisühing võib emiteerida esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente tagasivõtmise võimalusega üksnes juhul, kui kõnealune võimalus on ette nähtud kohaldatava siseriikliku õigusega.

2.   Krediidiasutuse või investeerimisühingu õigus piirata tagasivõtmist kapitaliinstrumente reguleerivate sätete alusel, nagu osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 29 lõike 2 punktis b ja artikli 78 lõikes 3, peab hõlmama nii õigust keelduda tagasivõtmisest kui ka õigust piirata tagasivõetavat summat. Krediidiasutusel või investeerimisühingul peab olema õigus keelduda tagasivõtmisest või piirata tagasivõetavat summat piiramata ajaks vastavalt lõikele 3.

3.   Instrumente reguleerivate sätetega kindlaks määratud tagasivõtmise piirangute ulatuse määrab kindlaks krediidiasutus või investeerimisühing usaldatavusnõuete täitmise olukorra alusel mis tahes ajal, võttes eelkõige, kuid mitte ainult, arvesse järgmist:

| a) | krediidiasutuse või investeerimisühingu üldine finants-, likviidsus- ja maksevõimeseisund; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutuse või investeerimisühingu üldine finants-, likviidsus- ja maksevõimeseisund;

| b) | esimese taseme põhiomavahendite, esimese taseme omavahendite ja koguomavahendite summa võrrelduna riskipositsiooni kogusummaga arvutatuna vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis a sätestatud nõuetele, direktiivi 2013/36/EL artikli 104 lõike 1 punktis a osutatud omavahendite erinõuded ja kõnealuse direktiivi artikli 128 punktis 6 määratletud kombineeritud puhvri nõue. |
| --- | --- |

b)

esimese taseme põhiomavahendite, esimese taseme omavahendite ja koguomavahendite summa võrrelduna riskipositsiooni kogusummaga arvutatuna vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis a sätestatud nõuetele, direktiivi 2013/36/EL artikli 104 lõike 1 punktis a osutatud omavahendite erinõuded ja kõnealuse direktiivi artikli 128 punktis 6 määratletud kombineeritud puhvri nõue.

Artikkel 11

Piirangud vastastikuste seltside, hoiuasutuste, ühistute ning samalaadsete krediidiasutuste või investeerimisühingute emiteeritud kapitaliinstrumentide tagasivõtmisele määruse (EL) nr 575/2013 artikli 29 lõike 2 punkti b ja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 3 kohaldamisel

1.   Instrumente reguleerivate lepingutingimustega või õigussätetega ette nähtud tagasivõtmise piirangud ei takista pädevatel asutustel veelgi piiramast instrumentide tagasivõtmist asjakohasel alusel, nagu on ette nähtud määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 78.

2.   Pädevad asutused hindavad instrumente reguleerivate lepingutingimustega või õigussätetega ette nähtud tagasivõtmise piirangute alust. Nad nõuavad, et krediidiasutused või investeerimisühingud muudavad vastavaid lepingutingimusi, kui nad ei ole veendunud, et piirangute alus on asjakohane. Kui instrumente reguleeritakse lepingutingimuste puudumise korral siseriikliku õigusega, peavad seadused võimaldama krediidiasutustel või investeerimisühingutel piirata tagasivõtmist, nagu osutatud artikli 10 lõigetes 1–3, et instrumendid kvalifitseeruks esimese taseme põhiomavahenditena.

3.   Mis tahes otsus piirata tagasivõtmist dokumenteeritakse ettevõtte siseselt ning krediidiasutus või investeerimisühing teatab sellest ja samuti põhjusest, miks tagasivõtmisest kas täielikult või osalised keelduti või miks seda edasi lükati, kirjalikult pädevale asutusele, võttes arvesse lõikes 3 sätestatud kriteeriume.

4.   Kui samal ajal tehakse mitu otsust piirata tagasivõtmist, võivad krediidiasutused või investeerimisühingud dokumenteerida need ühes dokumentide paketis.

2.   JAGU

Usaldatavusfiltrid

Artikkel 12

Müügitulu tähendus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 32 lõike 1 punkti a kohaldamisel

1.   Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 32 lõike 1 punktis a osutatud müügitulu tähendab krediidiasutuse või investeerimisühingu mis tahes kajastatud müügitulu, mis on kajastatud omavahendite mis tahes elemendi suurenemisena ning on seotud võimendusest saadava tuluga, mis tuleneb väärtpaberistatud varade müügist, kui need kõrvaldatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansist seoses väärtpaberistamise tehinguga.

2.   Kajastatud müügitulu on määratletud kui erinevus järgmiste punktide a ja b vahel, nagu on kindlaks määratud asjakohase raamatupidamistava kohaselt:

| a) | saadud varade netoväärtus, sealhulgas mis tahes saadud uus vara miinus mis tahes teine antud vara või mis tahes võetud uus kohustus; |
| --- | --- |

a)

saadud varade netoväärtus, sealhulgas mis tahes saadud uus vara miinus mis tahes teine antud vara või mis tahes võetud uus kohustus;

| b) | väärtpaberistatud varade või selle osa, mille kajastamine lõpetatakse, bilansiline väärtus. |
| --- | --- |

b)

väärtpaberistatud varade või selle osa, mille kajastamine lõpetatakse, bilansiline väärtus.

3.   Kajastatud müügitulu, mis on seotud võimendusest saadava tuluga, peab selles kontekstis osutama prognoositavale tulevasele ületulule, nagu määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 242.

3.   JAGU

Mahaarvamised esimese taseme põhiomavahendite kirjetest

Artikkel 13

Jooksva majandusaasta kahjumi mahaarvamine määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti a kohaldamisel

1.   Selleks et arvutada oma esimese taseme põhiomavahendid aasta jooksul ja sõltumata sellest, kas krediidiasutus või investeerimisühing sulgeb iga vaheperioodi lõpus finantskontod, koostab krediidiasutus või investeerimisühing kasumiaruande ja arvab mis tahes tuleneva kahju selle tekkimise korral maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest.

2.   Krediidiasutuse või investeerimisühingu kasumiaruande koostamisel vastavalt lõikele 1 määratakse tulud ja kulud kindlaks sama protsessi alusel ja samade raamatupidamisstandardite alusel kui need, mida järgiti aasta finantsaruande koostamisel. Tulusid ja kulusid hinnatakse kaalutletult ja need määratakse nende tekkimise vaheperioodile, nii et iga vaheperiood kannab mõistlikku osa eeldatavatest aasta tuludest ja kuludest. Olulised või ühekordsed sündmused kajastatakse täielikult ja viivitamata vaheperioodil, mil need toimuvad.

3.   Kui jooksva majandusaasta kahjud on esimese taseme põhiomavahendite kirjetest vahe- või aasta finantsaruande tulemusena juba maha arvatud, ei ole vaja mahaarvamist teha. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab finantsaruanne, et kasum ja kahjum on kindlaks tehtud pärast vahe- ja aastakontode sulgemist vastavalt raamatupidamistavale, mida kohaldatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes määruse (EÜ) nr 1606/2002 (rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta) ja nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ (9) (pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta) alusel.

4.   Lõikeid 1–3 kohaldatakse samal viisil kasumi ja kahjumi suhtes, mida hõlmab muu akumuleeritud koondkasum.

Artikkel 14

Tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara mahaarvamine määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti c kohaldamisel

1.   Tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara mahaarvamine määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti c alusel tehakse vastavalt lõigetele 2 ja 3.

2.   Edasilükkunud tulumaksu vara ja seonduvad edasilükkunud tulumaksu kohustused saldeeritakse iga maksustatava üksuse kohta eraldi. Seonduvad edasilükkunud tulumaksu kohustused piirduvad nendega, mis tulenevad edasilükkunud tulumaksu varaga sama jurisdiktsiooni maksuõigusest. Konsolideeritud tasemel edasilükkunud tulumaksu vara ja kohustuste arvutamiseks hõlmab maksustatav ettevõte mis tahes arvu üksuseid, kes on sama maksustatava grupi liikmed, fiskaalkonsolideerimisse, maksuüksusesse või konsolideeritud maksustamisbaasi kohaldatava siseriikliku õiguse alusel.

3.   Seonduvate edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, mida võib saldeerida edasilükkunud tulumaksu varaga, mis põhineb tulevasel kasumlikkusel, võrdub punktis a ja punktis b esitatud summa vahega:

| a) | edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, nagu kajastatud kohaldava raamatupidamistava alusel; |
| --- | --- |

a)

edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, nagu kajastatud kohaldava raamatupidamistava alusel;

| b) | seonduvate edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, mis tuleneb immateriaalsest varast ja kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varast. |
| --- | --- |

b)

seonduvate edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, mis tuleneb immateriaalsest varast ja kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varast.

Artikkel 15

Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara mahaarvamine määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti e ja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 41 lõike 1 punkti b kohaldamisel

1.   Pädev asutus annab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 41 lõike 1 punktis b nimetatud eelneva loa, kui piiramatu võimalus kasutada vastavat kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara hõlmab kohest ja takistamatut juurdepääsu varadele, st kui varade kasutamist ei takista mis tahes piirang ja puuduvad kolmandate isikute mis tahes nõuded kõnealustele varadele.

2.   Takistamatu juurdepääs varadele peaks tõenäoliselt olema tagatud, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei pea taotlema ja saama eriluba pensionifondi valitsejalt või pensionisaajatelt iga kord, kui ta tahaks kasutada skeemi vabu vahendeid.

Artikkel 16

Prognoositavate maksude mahaarvamised määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti l ja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punkti f kohaldamisel

1.   Tingimusel, et krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab raamatupidamistava ja -põhimõtteid, millega on ette nähtud bilansis või kasumiaruandes kajastatud tehingute ja muude sündmustega seotud praeguste ja edasilükkunud maksukohustuste täielik kajastamine, võib krediidiasutus või investeerimisühing olla seisukohal, et prognoositavad maksud on juba arvesse võetud. Pädev asutus peab veenduma, et kõik vajalikud mahaarvamised on tehtud kas kohaldatavate raamatupidamisstandardite või mis tahes muude korrigeerimiste alusel.

2.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing arvutab oma esimese taseme põhiomavahendeid finantsaruannete alusel, mis on koostatud vastavalt määrusele (EÜ) nr 1606/2002, loetakse lõike 1 tingimus täidetuks.

3.   Kui lõikes 1 sätestatud tingimus ei ole täidetud, vähendab krediidiasutus või investeerimisühing oma esimese taseme põhiomavahendite kirjeid selliste praeguste ja edasilükkunud maksude hinnangulise summa võrra, mida ei ole veel kajastatud bilansis ja kasumiaruandes ning mis on seotud tehingute ja muude sündmustega, mis on kajastatud bilansis ja kasumiaruandes. Praeguste ja edasilükkunud maksude hinnanguline summa määratakse kindlaks, kasutades lähenemisviisi, mis vastab ühele määruses (EÜ) nr 1606/2002 sätestatud lähenemisviisile. Edasilükkunud maksude hinnangulist summat ei või saldeerida edasilükkunud tulumaksu varaga, mida ei ole kajastatud finantsaruannetes.

4.   JAGU

Muud mahaarvamised esimese taseme põhiomavahenditest, täiendavatest esimese taseme omavahenditest ja teise taseme omavahenditest

Artikkel 17

Muud finantseerimisasutuste kapitaliinstrumentide mahaarvamised määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 3 kohaldamisel

1.   Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 punktis 26 määratletud finantseerimisasutuste osalused kapitaliinstrumentides arvatakse maha järgmise arvutuse kohaselt:

| a) | kõik instrumendid, mis kvalifitseeruvad need emiteerinud finantseerimisasutuse suhtes kohaldatava äriühinguõiguse alusel ning juhul kui finantseerimisasutuse suhtes kohaldatakse maksevõimenõudeid, ning mis kuuluvad kõrgeimasse regulatiivsete omavahendite tasemesse ilma igasuguste piiranguteta, arvatakse maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest; |
| --- | --- |

a)

kõik instrumendid, mis kvalifitseeruvad need emiteerinud finantseerimisasutuse suhtes kohaldatava äriühinguõiguse alusel ning juhul kui finantseerimisasutuse suhtes kohaldatakse maksevõimenõudeid, ning mis kuuluvad kõrgeimasse regulatiivsete omavahendite tasemesse ilma igasuguste piiranguteta, arvatakse maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest;

| b) | kõik instrumendid, mis kvalifitseeruvad emitendi suhtes kohaldatava äriühinguõiguse alusel kapitalina ning juhul kui finantseerimisasutuse suhtes kohaldatakse maksevõimenõudeid, ning mis on tähtajatud, katavad esimese ja proportsionaalselt kõige suurema osa kahjust selle tekkimise korral, liigitatakse maksejõuetuse või likvideerimise korral kõigist muudest nõuetest madalamasse nõudeõiguse järku ning neil puuduvad eelis- või eelnevalt kindlaksmääratud väljamaksed, arvatakse maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest; |
| --- | --- |

b)

kõik instrumendid, mis kvalifitseeruvad emitendi suhtes kohaldatava äriühinguõiguse alusel kapitalina ning juhul kui finantseerimisasutuse suhtes kohaldatakse maksevõimenõudeid, ning mis on tähtajatud, katavad esimese ja proportsionaalselt kõige suurema osa kahjust selle tekkimise korral, liigitatakse maksejõuetuse või likvideerimise korral kõigist muudest nõuetest madalamasse nõudeõiguse järku ning neil puuduvad eelis- või eelnevalt kindlaksmääratud väljamaksed, arvatakse maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest;

| c) | mis tahes allutatud instrumendid, mis katavad kahju tegevuse jätkuvuse korral, sealhulgas kaalutlusõigus tühistada kupongimakseid, arvatakse maha täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest. Kui kõnealuste allutatud instrumentide summa ületab täiendavate esimese taseme omavahendite summa, arvatakse ülejääv summa maha esimese taseme põhiomavahenditest; |
| --- | --- |

c)

mis tahes allutatud instrumendid, mis katavad kahju tegevuse jätkuvuse korral, sealhulgas kaalutlusõigus tühistada kupongimakseid, arvatakse maha täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest. Kui kõnealuste allutatud instrumentide summa ületab täiendavate esimese taseme omavahendite summa, arvatakse ülejääv summa maha esimese taseme põhiomavahenditest;

| d) | kõik muud allutatud instrumendid arvatakse maha teise taseme omavahendite kirjetest. Kui kõnealuste allutatud instrumentide summa ületab teise taseme omavahendite summa, arvatakse ülejääv summa maha täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest. Kui täiendavate esimese taseme omavahendite summa on ebapiisav, arvatakse ülejääv summa maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest; |
| --- | --- |

d)

kõik muud allutatud instrumendid arvatakse maha teise taseme omavahendite kirjetest. Kui kõnealuste allutatud instrumentide summa ületab teise taseme omavahendite summa, arvatakse ülejääv summa maha täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest. Kui täiendavate esimese taseme omavahendite summa on ebapiisav, arvatakse ülejääv summa maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest;

| e) | kõik muud asjaomase kohaldatava usaldatavusraamistiku kohaselt finantseerimisasutuse omavahenditesse kuuluvad instrumendid või mis tahes muud instrumendid, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda tõendada, et need vastavad punktides a, b, c või d sätestatud tingimustele, arvatakse maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest. |
| --- | --- |

e)

kõik muud asjaomase kohaldatava usaldatavusraamistiku kohaselt finantseerimisasutuse omavahenditesse kuuluvad instrumendid või mis tahes muud instrumendid, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda tõendada, et need vastavad punktides a, b, c või d sätestatud tingimustele, arvatakse maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest.

2.   Lõikega 3 ettenähtud juhtudel kohaldavad krediidiasutused või investeerimisühingud mahaarvamisi, nagu on määrusega (EL) nr 575/2013 ette nähtud seoses osalustega kapitaliinstrumentides vastava mahaarvamist käsitleva lähenemisviisi alusel. Käesoleva lõike kohaldamisel tähendab vastav mahaarvamist käsitlev lähenemisviis lähenemisviisi, millega kohaldatakse mahaarvamist kapitali sama komponendi suhtes, mille alla kapital kvalifitseeruks, kui selle oleks emiteerinud krediidiasutus või investeerimisühing ise.

3.   Lõikes 1 osutatud mahaarvamisi ei kohaldata järgmistel juhtudel:

| a) | kui krediidiasutusele või investeerimisühingule on tegevusloa andnud ja tema üle teostab järelevalvet pädev asutus usaldatavusnõuete kohaselt, mis on samaväärsed nendega, mida kohaldatakse krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes määruse (EL) nr 575/2013 alusel. Kõnealust lähenemisviisi kohaldatakse kolmanda riigi finantseerimisasutuste suhtes üksnes juhul, kui asjaomase kolmanda riigi usaldatavusnõuete samaväärsust on kõnealuse määruse alusel hinnatud ja kui on jõutud järeldusele, et asjaomase kolmanda riigi usaldatavusnõuded on vähemalt samaväärsed liidus kohaldatavate nõuetega; |
| --- | --- |

a)

kui krediidiasutusele või investeerimisühingule on tegevusloa andnud ja tema üle teostab järelevalvet pädev asutus usaldatavusnõuete kohaselt, mis on samaväärsed nendega, mida kohaldatakse krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes määruse (EL) nr 575/2013 alusel. Kõnealust lähenemisviisi kohaldatakse kolmanda riigi finantseerimisasutuste suhtes üksnes juhul, kui asjaomase kolmanda riigi usaldatavusnõuete samaväärsust on kõnealuse määruse alusel hinnatud ja kui on jõutud järeldusele, et asjaomase kolmanda riigi usaldatavusnõuded on vähemalt samaväärsed liidus kohaldatavate nõuetega;

| b) | kui finantseerimisasutus on e-raha asutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/110 (10) artikli 2 tähenduses ega saa kasu kõnealuse direktiivi artikliga 9 kehtestatud valikulistest eranditest; |
| --- | --- |

b)

kui finantseerimisasutus on e-raha asutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/110 (10) artikli 2 tähenduses ega saa kasu kõnealuse direktiivi artikliga 9 kehtestatud valikulistest eranditest;

| c) | kui finantseerimisasutus on makseasutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/64EÜ (11) artikli 4 tähenduses ega saa kasu kõnealuse direktiivi artikliga 26 kehtestatud erandist; |
| --- | --- |

c)

kui finantseerimisasutus on makseasutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/64EÜ (11) artikli 4 tähenduses ega saa kasu kõnealuse direktiivi artikliga 26 kehtestatud erandist;

| d) | kui finantseerimisasutus on alternatiivse investeerimisfondi valitseja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL (12) artikli 4 tähenduses või fondivalitseja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (13) artikli 2 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

d)

kui finantseerimisasutus on alternatiivse investeerimisfondi valitseja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL (12) artikli 4 tähenduses või fondivalitseja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (13) artikli 2 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 18

Kolmandate riikide kindlustus- ja edasikindlustusandjate kapitaliinstrumendid määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 3 kohaldamisel

1.   Osalused kolmanda riigi kindlustus- ja edasikindlustusandjate kapitaliinstrumentides, mille suhtes kohaldatakse solventsusrežiimi, mida on vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 227 sätestatud menetlusele hinnatud samaväärseks režiimiga, mis on kehtestatud kõnealuse direktiivi I jaotise VI peatükiga, või mida ei ole hinnatud, arvatakse maha järgmiselt:

| a) | kõik instrumendid, mis kvalifitseeruvad need emiteerinud kolmanda riigi kindlustus- ja edasikindlustusandja suhtes kohaldatava äriühinguõiguse alusel ning mis kuuluvad kõrgeimasse regulatiivsete omavahendite tasemesse ilma igasuguste piiranguteta kolmanda riigi režiimi alusel, arvatakse maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest; |
| --- | --- |

a)

kõik instrumendid, mis kvalifitseeruvad need emiteerinud kolmanda riigi kindlustus- ja edasikindlustusandja suhtes kohaldatava äriühinguõiguse alusel ning mis kuuluvad kõrgeimasse regulatiivsete omavahendite tasemesse ilma igasuguste piiranguteta kolmanda riigi režiimi alusel, arvatakse maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest;

| b) | mis tahes allutatud instrumendid, mis katavad kahju tegevuse jätkuvuse korral, sealhulgas kaalutlusõigus tühistada kupongimakseid, arvatakse maha täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest. Kui kõnealuste allutatud instrumentide summa ületab täiendavate esimese taseme omavahendite summa, arvatakse ülejääv summa maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest; |
| --- | --- |

b)

mis tahes allutatud instrumendid, mis katavad kahju tegevuse jätkuvuse korral, sealhulgas kaalutlusõigus tühistada kupongimakseid, arvatakse maha täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest. Kui kõnealuste allutatud instrumentide summa ületab täiendavate esimese taseme omavahendite summa, arvatakse ülejääv summa maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest;

| c) | kõik muud allutatud instrumendid arvatakse maha teise taseme omavahendite kirjetest. Kui kõnealuste allutatud instrumentide summa ületab teise taseme omavahendite summa, arvatakse ülejääv summa maha täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest. Kui kõnealune ülejääv summa ületab täiendavate esimese taseme omavahendite summa, arvatakse allesjäänud ülejääv summa maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest; |
| --- | --- |

c)

kõik muud allutatud instrumendid arvatakse maha teise taseme omavahendite kirjetest. Kui kõnealuste allutatud instrumentide summa ületab teise taseme omavahendite summa, arvatakse ülejääv summa maha täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest. Kui kõnealune ülejääv summa ületab täiendavate esimese taseme omavahendite summa, arvatakse allesjäänud ülejääv summa maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest;

| d) | kolmanda riigi kindlustus- või edasikindlustusandja puhul, kelle suhtes kohaldatakse maksevõime usaldatavusnõudeid, kõik muud asjaomase kohaldatava solventsusrežiimi kohaselt kolmanda riigi kindlustus- või edasikindlustusandja omavahenditesse kuuluvad instrumendid või mis tahes muud instrumendid, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda tõendada, et need vastavad punktides a, b, c või d sätestatud tingimustele, arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest. |
| --- | --- |

d)

kolmanda riigi kindlustus- või edasikindlustusandja puhul, kelle suhtes kohaldatakse maksevõime usaldatavusnõudeid, kõik muud asjaomase kohaldatava solventsusrežiimi kohaselt kolmanda riigi kindlustus- või edasikindlustusandja omavahenditesse kuuluvad instrumendid või mis tahes muud instrumendid, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda tõendada, et need vastavad punktides a, b, c või d sätestatud tingimustele, arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest.

2.   Kui kolmanda riigi solventsusrežiimi, sealhulgas omavahendeid käsitlevaid eeskirju, on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 227 sätestatud menetlusele hinnatud samaväärseks režiimiga, mis on kehtestatud kõnealuse direktiivi I jaotise VI peatükiga, käsitatakse osalusi kolmanda riigi kindlustus- ja edasikindlustusandjate kapitaliinstrumentides osalustena selliste kindlustus- ja edasikindlustusandjate kapitaliinstrumentides, kellele on antud tegevusluba vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artiklile 14.

3.   Käesoleva artikli lõikega 2 ettenähtud juhtudel kohaldavad krediidiasutused või investeerimisühingud mahaarvamisi, nagu ette nähtud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 44 punktiga b, artikli 58 punktiga b ja artikli 68 punktiga b, vajaduse korral kindlustuse omavahendite kirjetes olevate osaluste suhtes.

Artikkel 19

Ettevõtjate kapitaliinstrumendid, mis jäävad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 3 kohaldamisel välja direktiivi 2009/138/EÜ reguleerimisalast

Osalused ettevõtjate kapitaliinstrumentides, mis on arvatud välja direktiivi 2009/138/EÜ reguleerimisalast vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 4, arvatakse maha järgmiselt:

| a) | kõik instrumendid, mis kvalifitseeruvad need emiteerinud ettevõtja suhtes kohaldatava äriühinguõiguse alusel ning mis kuuluvad kõrgeimasse regulatiivsete omavahendite tasemesse ilma igasuguste piiranguteta, arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest; |
| --- | --- |

a)

kõik instrumendid, mis kvalifitseeruvad need emiteerinud ettevõtja suhtes kohaldatava äriühinguõiguse alusel ning mis kuuluvad kõrgeimasse regulatiivsete omavahendite tasemesse ilma igasuguste piiranguteta, arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest;

| b) | mis tahes allutatud instrumendid, mis katavad kahju tegevuse jätkuvuse korral, sealhulgas kaalutlusõigus tühistada kupongimakseid, arvatakse maha täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest. Kui kõnealuste allutatud instrumentide summa ületab täiendavate esimese taseme omavahendite summa, arvatakse ülejääv summa maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest; |
| --- | --- |

b)

mis tahes allutatud instrumendid, mis katavad kahju tegevuse jätkuvuse korral, sealhulgas kaalutlusõigus tühistada kupongimakseid, arvatakse maha täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest. Kui kõnealuste allutatud instrumentide summa ületab täiendavate esimese taseme omavahendite summa, arvatakse ülejääv summa maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest;

| c) | kõik muud allutatud instrumendid arvatakse maha teise taseme omavahendite kirjetest. Kui kõnealuste allutatud instrumentide summa ületab teise taseme omavahendite summa, arvatakse ülejääv summa maha täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest. Kui kõnealune summa ületab täiendavate esimese taseme omavahendite summa, arvatakse allesjäänud ülejääv summa maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest; |
| --- | --- |

c)

kõik muud allutatud instrumendid arvatakse maha teise taseme omavahendite kirjetest. Kui kõnealuste allutatud instrumentide summa ületab teise taseme omavahendite summa, arvatakse ülejääv summa maha täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest. Kui kõnealune summa ületab täiendavate esimese taseme omavahendite summa, arvatakse allesjäänud ülejääv summa maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest;

| d) | kõik muud asjaomase kohaldatava solventsusrežiimi kohaselt ettevõtja omavahenditesse kuuluvad instrumendid või mis tahes muud instrumendid, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda tõendada, et need vastavad punktides a, b, c või d sätestatud tingimustele, arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest. |
| --- | --- |

d)

kõik muud asjaomase kohaldatava solventsusrežiimi kohaselt ettevõtja omavahenditesse kuuluvad instrumendid või mis tahes muud instrumendid, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda tõendada, et need vastavad punktides a, b, c või d sätestatud tingimustele, arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest.

III   PEATÜKK

TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

1.   JAGU

Tagasivõtmise ajendite vorm ja laad

Artikkel 20

Tagasivõtmise ajendite vorm ja laad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punkti g ja artikli 63 punkti h kohaldamisel

1.   Tagasivõtmise ajendid tähendavad kõiki tunnuseid, mis emiteerimise kuupäeval annavad alust arvata, et kapitaliinstrument võetakse tõenäoliselt tagasi.

2.   Lõikes 1 osutatud ajendid hõlmavad järgmisi vorme:

| a) | tagasiostuõigus kombineerituna instrumendi krediidiriski marginaali suurenemisega, kui tagasiostmist ei rakendata; |
| --- | --- |

a)

tagasiostuõigus kombineerituna instrumendi krediidiriski marginaali suurenemisega, kui tagasiostmist ei rakendata;

| b) | tagasiostuõigus kombineerituna nõudega või investori õigusega konverteerida instrument esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaks instrumendiks, kui tagasiostmist ei rakendada; |
| --- | --- |

b)

tagasiostuõigus kombineerituna nõudega või investori õigusega konverteerida instrument esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaks instrumendiks, kui tagasiostmist ei rakendada;

| c) | tagasiostuõigus kombineerituna viitemäära muutusega, kui krediidiriski marginaal teise viitemäära puhul on suurem kui algne maksumäär miinus vahetustehingute intressimäär; |
| --- | --- |

c)

tagasiostuõigus kombineerituna viitemäära muutusega, kui krediidiriski marginaal teise viitemäära puhul on suurem kui algne maksumäär miinus vahetustehingute intressimäär;

| d) | tagasiostuõigus kombineerituna tagasivõtmise summa suurenemisega tulevikus; |
| --- | --- |

d)

tagasiostuõigus kombineerituna tagasivõtmise summa suurenemisega tulevikus;

| e) | uuesti turustamise õigus kombineerituna instrumendi krediidiriski marginaali suurenemise või viitemäära muutusega, kui krediidiriski marginaal teise viitemäära puhul on suurem kui algne maksumäär miinus vahetustehingute intressimäär, kui instrumenti ei turustata uuesti; |
| --- | --- |

e)

uuesti turustamise õigus kombineerituna instrumendi krediidiriski marginaali suurenemise või viitemäära muutusega, kui krediidiriski marginaal teise viitemäära puhul on suurem kui algne maksumäär miinus vahetustehingute intressimäär, kui instrumenti ei turustata uuesti;

| f) | instrumendi turustamine viisil, mis viitab investoritele, et instrument ostetakse tagasi. |
| --- | --- |

f)

instrumendi turustamine viisil, mis viitab investoritele, et instrument ostetakse tagasi.

2.   JAGU

Põhisumma konverteerimine või allahindamine

Artikkel 21

Põhisumma üleshindamise laad pärast allahindamist määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punkti n ja artikli 52 lõike 2 punkti c alapunkti ii kohaldamisel

1.   Põhisumma allahindamist kohaldatakse proportsionaalselt kõigi nende esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide omanike suhtes, mis hõlmavad sarnast allahindamise mehhanismi ja sama käivitavat taset.

2.   Allahindamist käsitatakse ajutisena, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | kõik pärast allahindamist tehtavad väljamaksed põhinevad vähendatud põhisummal; |
| --- | --- |

a)

kõik pärast allahindamist tehtavad väljamaksed põhinevad vähendatud põhisummal;

| b) | üleshindamised põhinevad kasumil pärast seda, kui krediidiasutus või investeerimisühing on teinud lõpliku kasumi kinnitamiseks ametliku otsuse; |
| --- | --- |

b)

üleshindamised põhinevad kasumil pärast seda, kui krediidiasutus või investeerimisühing on teinud lõpliku kasumi kinnitamiseks ametliku otsuse;

| c) | instrumendi mis tahes üleshindamine või vähendatud põhisumma kohta kupongide maksmine toimub krediidiasutuse või investeerimisühingu täielikul oma äranägemisel, sõltuvalt punktidest d–f tulenevatest piirangutest ning krediidiasutusel või investeerimisühingul puudub kohustus teatavate asjaolude korral teostada üleshindamine või kiirendada seda; |
| --- | --- |

c)

instrumendi mis tahes üleshindamine või vähendatud põhisumma kohta kupongide maksmine toimub krediidiasutuse või investeerimisühingu täielikul oma äranägemisel, sõltuvalt punktidest d–f tulenevatest piirangutest ning krediidiasutusel või investeerimisühingul puudub kohustus teatavate asjaolude korral teostada üleshindamine või kiirendada seda;

| d) | üleshindamine teostatakse proportsionaalselt sarnaste täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide vahel, mille suhtes kohaldati allahindamist; |
| --- | --- |

d)

üleshindamine teostatakse proportsionaalselt sarnaste täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide vahel, mille suhtes kohaldati allahindamist;

| e) | instrumendi üleshindamise ja vähendatud põhisummalt kupongi maksmise maksimaalne summa võrdub krediidiasutuse või investeerimisühingu kasum korrutatuna punktides 1 ja 2 määratletud summade jagatisega:






  1) | krediidiasutuse või investeerimisühingu kõigi täiendavate esimese taseme omavahendite hulka kuuluvate instrumentide nimiväärtuse summa enne allahindamisele kuuluvate instrumentide allahindamist; |
| --- | --- | --- |

e)

instrumendi üleshindamise ja vähendatud põhisummalt kupongi maksmise maksimaalne summa võrdub krediidiasutuse või investeerimisühingu kasum korrutatuna punktides 1 ja 2 määratletud summade jagatisega:

1)

krediidiasutuse või investeerimisühingu kõigi täiendavate esimese taseme omavahendite hulka kuuluvate instrumentide nimiväärtuse summa enne allahindamisele kuuluvate instrumentide allahindamist;

| 2) | krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahendid kokku; |
| --- | --- |

2)

krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahendid kokku;

| f) | mis tahes üleshinnatavate summade ja vähendatud põhisummalt kupongide maksete summat käsitatakse maksena, mille tulemusena vähenevad esimese taseme põhiomavahendid ja mille suhtes koos muude esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatelt instrumentidelt tehtavate väljamaksetega kehtivad piirangud, mis on seotud väljamaksete maksimumsummaga, nagu osutatud direktiivi 2013/36/EL artikli 141 lõikes 2, ning mis on üle võetud siseriiklikesse õigusnormidesse. |
| --- | --- |

f)

mis tahes üleshinnatavate summade ja vähendatud põhisummalt kupongide maksete summat käsitatakse maksena, mille tulemusena vähenevad esimese taseme põhiomavahendid ja mille suhtes koos muude esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatelt instrumentidelt tehtavate väljamaksetega kehtivad piirangud, mis on seotud väljamaksete maksimumsummaga, nagu osutatud direktiivi 2013/36/EL artikli 141 lõikes 2, ning mis on üle võetud siseriiklikesse õigusnormidesse.

3.   Lõike 2 punkti e kohaldamisel tehakse arvutus üleshindamise hetkel.

Artikkel 22

Käivitava sündmuse kindlakstegemise menetlused ja ajastus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punkti n kohaldamisel

1.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing on teinud kindlaks, et esimese taseme põhiomavahendite määr on langenud alla taseme, mis käivitab instrumentide konverteerimise või allahindamise määruse (EL) nr 575/2013 I osa II jaotises sätestatud nõuete kohaldamise tasemel, otsustab krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtorgan või mis tahes teine asjaomane organ, et käivitav sündmus on toimunud ning et on tagasivõetamatu kohustus hinnata instrument alla või konverteerida.

2.   Allahinnatav või konverteeritav summa määratakse kindlaks võimalikult kiiresti ja kuni ühe kuu jooksul alates hetkest, mil tehti otsus, et käivitav sündmus on lõike 1 kohaselt toimunud.

3.   Pädev asutus võib nõuda, et lõikes 2 osutatud ühe kuu pikkust tähtaega vähendatakse juhul, kui ta leiab, et piisava kindlusega on tuvastatud allahinnatav või konverteeritav summa või juhul, kui ta on seisukohal, et vaja on kohest konverteerimist või allahindamist.

4.   Kui vastavalt täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente reguleerivatele sätetele on nõutud allahinnatava või konverteeritava summa sõltumatu hindamine või kui pädev asutus nõuab sõltumatut hindamist allahinnatava või konverteeritava summa kindlakstegemiseks, tagab krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtorgan või mis tahes teine asjaomane organ, et seda tehakse viivitamata. Kõnealune sõltumatu hindamine viiakse läbi võimalikult kiiresti ja see ei takista krediidiasutust või investeerimisühingut täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvat instrumenti alla hindamast või konverteerimast ning käesoleva lõike punktide b ja c nõudeid täitmast.

3.   JAGU

Instrumentide tunnused, mis võivad takistada rekapitaliseerimist

Artikkel 23

Instrumentide tunnused, mis võivad takistada rekapitaliseerimist määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punkti o kohaldamisel

Tunnused, mis võivad takistada krediidiasutuse või investeerimisühingu rekapitaliseerimist, on seotud sätetega, millega nõutakse, et krediidiasutus või investeerimisühing kompenseerib olemasolevatele kapitaliinstrumentide omanikele uue kapitaliinstrumendi emiteerimise.

4.   JAGU

Eriotstarbeliste ettevõtjate kasutamine omavahenditesse kuuluvate instrumentide kaudseks emiteerimiseks

Artikkel 24

Eriotstarbeliste ettevõtjate kasutamine omavahenditesse kuuluvate instrumentide kaudseks emiteerimiseks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punkti p ja artikli 63 punkti n kohaldamisel

1.   Kui määruse (EL) nr 575/2013 I osa II jaotise 2. peatüki kohaselt konsolideeritav krediidiasutus või investeerimisühing või üksus emiteerib kapitaliinstrumendi, mille märgib eriotstarbeline ettevõtja, ei kajastata kõnealust kapitaliinstrumenti krediidiasutuse või investeerimisühingu või eespool nimetatud üksuse tasandil kõrgema kvaliteediga kapitalina kui eriotstarbelisele ettevõtjale emiteeritud madalaima kvaliteediga kapital ja eriotstarbelise ettevõtja poolt kolmandale isikule emiteeritud kapital. Kõnealust nõuet kohaldatakse usaldatavusnõuete kohaldamisel konsolideeritud, allkonsolideeritud või individuaalsel tasemel.

2.   Eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud instrumentide omanike õigused ei ole soodsamad õigustest, mis oleksid juhul, kui instrumendi oleks emiteerinud konsolideerimise alla kuuluv krediidiasutus või investeerimisühing või üksus otse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 I osa II jaotise 2. peatükile.

IV   PEATÜKK

ÜLDNÕUDED

1.   JAGU

Indeksipõhistest osalustest tulenevad kaudsed osalused

Artikkel 25

Konservatiivsuse määr, mida nõutakse aluspositsiooni hinnangutes, mida kasutatakse alternatiivina aluspositsiooni arvutamisele määruse (EL) nr 575/2013 artikli 76 lõike 2 kohaldamisel

1.   Hinnang on piisavalt konservatiivne, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:

| a) | kui indeksi investeerimisvolitusega on ette nähtud, et finantssektori ettevõtja kapitaliinstrument, mis on osa indeksist, ei või ületada indeksis maksimaalset osakaalu, kasutab krediidiasutus või investeerimisühing kõnealust osakaalu osaluse sellise väärtuse hinnanguna, mis arvatakse maha esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite või teise taseme omavahendite kirjetest vastavalt artikli 17 lõikele 2 või esimese taseme põhiomavahenditest juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei saa kindlaks teha osaluse täpset laadi; |
| --- | --- |

a)

kui indeksi investeerimisvolitusega on ette nähtud, et finantssektori ettevõtja kapitaliinstrument, mis on osa indeksist, ei või ületada indeksis maksimaalset osakaalu, kasutab krediidiasutus või investeerimisühing kõnealust osakaalu osaluse sellise väärtuse hinnanguna, mis arvatakse maha esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite või teise taseme omavahendite kirjetest vastavalt artikli 17 lõikele 2 või esimese taseme põhiomavahenditest juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei saa kindlaks teha osaluse täpset laadi;

| b) | kui krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda kindlaks teha punktis a osutatud maksimaalset osakaalu ja kui indeks hõlmab investeerimisvolituse või muu asjakohase teabe kohaselt finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumente, arvab krediidiasutus või investeerimisühing indeksipõhiste osaluste kogusumma maha esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite või teise taseme omavahendite kirjetest vastavalt artikli 17 lõikele 2 või esimese taseme põhiomavahenditest juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei saa kindlaks teha osaluse täpset laadi. |
| --- | --- |

b)

kui krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda kindlaks teha punktis a osutatud maksimaalset osakaalu ja kui indeks hõlmab investeerimisvolituse või muu asjakohase teabe kohaselt finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumente, arvab krediidiasutus või investeerimisühing indeksipõhiste osaluste kogusumma maha esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite või teise taseme omavahendite kirjetest vastavalt artikli 17 lõikele 2 või esimese taseme põhiomavahenditest juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei saa kindlaks teha osaluse täpset laadi.

2.   Lõike 1 kohaldamisel kohaldatakse järgmist:

| a) | indeksipõhisest osalusest tulenev kaudne osalus tähendab osakaalu indeksis, investeerituna indeksisse kuuluvate finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvatesse instrumentidesse; |
| --- | --- |

a)

indeksipõhisest osalusest tulenev kaudne osalus tähendab osakaalu indeksis, investeerituna indeksisse kuuluvate finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvatesse instrumentidesse;

| b) | indeks hõlmab, kuid ei ole nendega piiratud, indeksifonde, aktsia- või võlakirjaindekseid või mis tahes muud skeemi, kus alusinstrument on finantssektori ettevõtja emiteeritud kapitaliinstrument. |
| --- | --- |

b)

indeks hõlmab, kuid ei ole nendega piiratud, indeksifonde, aktsia- või võlakirjaindekseid või mis tahes muud skeemi, kus alusinstrument on finantssektori ettevõtja emiteeritud kapitaliinstrument.

Artikkel 26

Mida tähendab „tegevuslikult koormav” määruse (EL) nr 575/2013 artikli 76 lõike 3 kohaldamisel

1.   Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 76 lõike 3 kohaldamisel tähendab „tegevuslikult koormav” olukordi, mille korral aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi alaline kohaldamine finantssektori ettevõtjates olevate kapitaliosaluse suhtes on pädevate asutuste hinnangul põhjendamatu. Tegevuslikult koormavate olukordade laadi hindamisel võtavad pädevad asutused arvesse kõnealuste positsioonide väheolulisust ja lühikest hoidmisperioodi. Lühikese hoidmisperioodi korral peab krediidiasutus või investeerimisühing tõendama, et indeksi likviidsus on tugev.

2.   Lõike 1 kohaldamisel loetakse positsiooni väheoluliseks, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

| a) | indeksipõhistest osalustest tulenev individuaalne neto riskipositsioon, mõõdetuna enne mis tahes aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi kohaldamist, ei ületa 2 % esimese taseme põhiomavahendite kirjetest, nagu arvutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 46 lõike 1 punktis a; |
| --- | --- |

a)

indeksipõhistest osalustest tulenev individuaalne neto riskipositsioon, mõõdetuna enne mis tahes aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi kohaldamist, ei ületa 2 % esimese taseme põhiomavahendite kirjetest, nagu arvutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 46 lõike 1 punktis a;

| b) | indeksipõhistest osalustest tulenev agregeeritud neto riskipositsioon, mõõdetuna enne mis tahes aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi kohaldamist, ei ületa 5 % esimese taseme põhiomavahendite kirjetest, nagu arvutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 46 lõike 1 punktis a; |
| --- | --- |

b)

indeksipõhistest osalustest tulenev agregeeritud neto riskipositsioon, mõõdetuna enne mis tahes aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi kohaldamist, ei ületa 5 % esimese taseme põhiomavahendite kirjetest, nagu arvutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 46 lõike 1 punktis a;

| c) | indeksipõhistest osalustest tulenev agregeeritud neto riskipositsioonide summa, mõõdetuna enne mis tahes aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi kohaldamist, ja mis tahes muu osalus, mis tuleb maha arvata vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile h, ei ületa 10 % esimese taseme põhiomavahendite kirjetest, nagu arvutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 46 lõike 1 punktis a. |
| --- | --- |

c)

indeksipõhistest osalustest tulenev agregeeritud neto riskipositsioonide summa, mõõdetuna enne mis tahes aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi kohaldamist, ja mis tahes muu osalus, mis tuleb maha arvata vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile h, ei ületa 10 % esimese taseme põhiomavahendite kirjetest, nagu arvutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 46 lõike 1 punktis a.

2.   JAGU

Järelevalve luba omavahendite vähendamiseks

Artikkel 27

„Jätkusuutlikkuse” tähendus krediidiasutuse või investeerimisühingu tulu teenimise suutlikkuse seisukohast määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1punkti a kohaldamisel

„Jätkusuutlik” krediidiasutuse või investeerimisühingu tulu teenimise suutlikkuse seisukohast määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 punkti a alusel tähendab, et krediidiasutuse või investeerimisühingu kasumlikkus pädeva asutuse hinnangul on jätkuvalt kindlal alusel või puuduvad märgid negatiivsest muutusest pärast instrumendi asendamist samade või kõrgema kvaliteediga omavahenditesse kuuluvate instrumentidega sellel kuupäeval ja lähitulevikus. Pädeva asutuse hinnangus võetakse arvesse krediidiasutuse või investeerimisühingu kasumlikkust stressiolukorras.

Artikkel 28

Sellise taotluse menetluskord ja käsitlemise aeg, mille krediidiasutus või investeerimisühing esitab instrumentide tagasivõtmiseks, vähendamiseks ja tagasiostmiseks – määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 kohaldamisel

1.   Omavahenditesse kuuluvate instrumentide tagasivõtmisest, vähendamisest ja tagasiostmisest ei tuleks omanikele teatada enne, kui krediidiasutus või investeerimisühing on selleks saanud asjaomaselt pädevalt asutustelt eelneva heakskiidu.

2.   Kui tagasivõtmine, vähendamine ja tagasiostmine peaks prognooside kohaselt toimuma piisava kindlusega, ja kui on saadud pädeva asutuse luba, arvab krediidiasutus või investeerimisühing maha vastava summa, mis tuleb tagasi võtta, vähendada või tagasi osta oma omavahendite vastavatest elementidest enne tagasivõtmise, vähendamise või tagasiostmise tegelikku toimumist. Piisav kindlus loetakse olemasolevaks eelkõige juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing on teatanud kavatsusest tagasi võtta, vähendada või tagasi osta omavahenditesse kuuluv instrument.

3.   Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse vajaduse korral usaldatavusnõuete kohaldamise konsolideeritud, allkonsolideeritud või individuaalsel tasemel.

Artikkel 29

Taotluse esitamine krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt instrumentide tagasivõtmiseks, vähendamiseks ja tagasiostmiseks määruse (EL) nr 575/2013 artiklite 77 ja 78 kohaldamisel ning instrumentide tagasiostmise piiramine asjakohasel alusel määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 3 kohaldamisel

1.   Krediidiasutus või investeerimisühing esitab pädevale asutusele taotluse enne esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide vähendamist või tagasiostmist või täiendavatesse esimese taseme või teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide tagasivõtmist, lunastamist või tagasiostmist.

2.   Taotlus võib hõlmata kava määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 77 loetletud tegevuste läbiviimiseks piiratud ajavahemikul seoses mitme kapitaliinstrumendiga.

3.   Esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide tagasiostmise korral turutegemise eesmärgil võivad pädevad asutused vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 78 sätestatud kriteeriumidele anda eelnevalt loa kõnealuse määruse artiklis 77 loetletud tegevuste jaoks teatava eelnevalt kindlaksmääratud summa ulatuses.

| a) | Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide puhul ei ületa kõnealune summa madalamat järgmistest summadest:






  1) | 3 % asjaomase emissiooni summast; |
| --- | --- | --- |

a)

Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide puhul ei ületa kõnealune summa madalamat järgmistest summadest:

1)

3 % asjaomase emissiooni summast;

| 2) | 10 % summast, mille võrra esimese taseme põhiomavahendid ületavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 kohaste esimese taseme põhiomavahendite nõuete, direktiivi 2013/36/EL artikli 104 lõike 1 punktis a osutatud omavahendite erinõuete ning kõnealuse direktiivi artikli 128 lõikes 6 määratletud kombineeritud puhvri nõude summat. |
| --- | --- |

2)

10 % summast, mille võrra esimese taseme põhiomavahendid ületavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 kohaste esimese taseme põhiomavahendite nõuete, direktiivi 2013/36/EL artikli 104 lõike 1 punktis a osutatud omavahendite erinõuete ning kõnealuse direktiivi artikli 128 lõikes 6 määratletud kombineeritud puhvri nõude summat.

| b) | Täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide puhul ei ületa kõnealune eelnevalt kindlaksmääratud summa madalamat järgmistest summadest:






  1) | 10 % asjaomase emissiooni summast; |
| --- | --- | --- |

b)

Täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide puhul ei ületa kõnealune eelnevalt kindlaksmääratud summa madalamat järgmistest summadest:

1)

10 % asjaomase emissiooni summast;

| 2) | vajaduse korral 3 % tagasimaksmata täiendavatesse esimese taseme põhiomavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide kogusummast. |
| --- | --- |

2)

vajaduse korral 3 % tagasimaksmata täiendavatesse esimese taseme põhiomavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide kogusummast.

4.   Pädevad asutused võivad samuti anda eelneva loa tegevusteks, mis on loetletud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 77, kui omavahenditesse kuuluvad seotud instrumendid on edastatud krediidiasutuse või investeerimisühingu töötajatele osana nende töötasust. Krediidiasutused või investeerimisühingud teavitavad pädevaid asutusi omavahenditesse kuuluvate instrumentide ostmisest kõnealustel eesmärkidel ja arvavad kõnealused instrumendid maha omavahenditest vastavalt mahaarvamist käsitlevale lähenemisviisile selleks ajaks, mil neid hoiab krediidiasutus või investeerimisühing. Vastaval alusel mahaarvamine ei ole enam vajalik, kui käesoleva lõike kohase mis tahes tegevuse seotud kulud on juba arvatud omavahenditesse vahe- või aastafinantsaruande tulemusena.

5.   Pädev asutus võib vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 78 sätestatud kriteeriumidele anda eelneva loa tegevusteks, mis on loetletud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 77, seoses teatava eelnevalt kindlaksmääratud summaga, kui tagasivõetavate, lunastatavate või tagasi ostetavate omavahenditesse kuuluvate instrumentide summa on väheoluline võrreldes vastava emissiooni jääksummaga pärast seda, kui tagasivõtmine, lunastamine või tagasiostmine on sooritatud.

6.   Lõikeid 1–5 kohaldatakse vajaduse korral usaldatavusnõuete kohaldamise konsolideeritud, allkonsolideeritud või individuaalsel tasemel.

Artikkel 30

Krediidiasutuse või investeerimisühingu esitatava taotluse sisu määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 kohaldamisel

1.   Artiklis 29 osutatud taotlus sisaldab järgmist teavet:

| a) | põhjendatud selgitus ühe artikli 29 lõikes 1 osutatud toimingu sooritamiseks; |
| --- | --- |

a)

põhjendatud selgitus ühe artikli 29 lõikes 1 osutatud toimingu sooritamiseks;

| b) | teave kapitalinõuete ja kapitalipuhvrite kohta vähemalt kolme aasta lõikes, sealhulgas omavahendite tase ja koosseis enne ja pärast toimingu sooritamist ning toimingu mõju regulatiivsetele nõuetele; |
| --- | --- |

b)

teave kapitalinõuete ja kapitalipuhvrite kohta vähemalt kolme aasta lõikes, sealhulgas omavahendite tase ja koosseis enne ja pärast toimingu sooritamist ning toimingu mõju regulatiivsetele nõuetele;

| c) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 punktis a täpsustatud kapitaliinstrumendi asendamise mõju krediidiasutuse või investeerimisühingu kasumlikkusele; |
| --- | --- |

c)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 punktis a täpsustatud kapitaliinstrumendi asendamise mõju krediidiasutuse või investeerimisühingu kasumlikkusele;

| d) | nende riskide hinnang, millele krediidiasutus on või võib olla avatud ning selle kohta, kas omavahendite tase tagab kõnealuste riskide piisava katte, sealhulgas stressitestid peamiste riskide kohta, andes tunnistust võimaliku kahju kohta eri stsenaariumide korral; |
| --- | --- |

d)

nende riskide hinnang, millele krediidiasutus on või võib olla avatud ning selle kohta, kas omavahendite tase tagab kõnealuste riskide piisava katte, sealhulgas stressitestid peamiste riskide kohta, andes tunnistust võimaliku kahju kohta eri stsenaariumide korral;

| e) | mis tahes muu teave, mida pädev asutus peab vajalikuks, et hinnata määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 kohase loa andmise asjakohasust. |
| --- | --- |

e)

mis tahes muu teave, mida pädev asutus peab vajalikuks, et hinnata määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 kohase loa andmise asjakohasust.

2.   Pädev asutus loobub lõikes 2 osutatud teabest teatava osa nõudmisest, kui ta on veendunud, et kõnealune teave on talle juba kättesaadav.

3.   Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse vajaduse korral usaldatavusnõuete kohaldamise individuaalsel, konsolideeritud või allkonsolideeritud tasemel.

Artikkel 31

Krediidiasutuse või investeerimisühingu taotluse esitamise aeg ja taotluse töötlemine pädeva asutuse poolt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 kohaldamisel

1.   Krediidiasutus või investeerimisühing esitab täieliku taotluse ja artiklites 29 ja 30 osutatud teabe pädevale asutusele vähemalt kolm kuud enne kuupäeva, kui instrumentide omanikele antakse teada määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 77 loetletud toimingutest.

2.   Pädev asutus võib lubada krediidiasutustel või investeerimisühingutel juhtumipõhiselt ja eriolukorras esitada lõikes 1 osutatud taotluse vähem kui kolm kuud enne kõnealust kuupäeva.

3.   Pädev asutus töötleb taotlust kas lõikes 1 või lõikes 2 osutatud aja jooksul. Pädevad asutused võtavad arvesse kõnealusel perioodil saadud uut teavet, kui see saab teatavaks ja kui nad peavad seda oluliseks. Pädevad asutused alustavad taotluse töötlemisega üksnes juhul, kui nad on veendunud, et artikli 28 kohane teave on krediidiasutuselt või investeerimisühingult saadud.

Artikkel 32

Vastastikuste seltside, ühistute, hoiuasutuste või muude samalaadsete krediidiasutuste või investeerimisühingute taotlused instrumentide tagasivõtmiseks, vähendamiseks ja tagasiostmiseks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 kohaldamisel

1.   Seoses vastastikuste seltside, ühistute, hoiuasutuste või samalaadsete krediidiasutuste või investeerimisühingute esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide tagasivõtmisega esitatakse artikli 29 lõigetes 1, 2 ja 6 osutatud taotlus ja artikli 30 lõikes 1 osutatud teave pädevale asutusele sama sageli, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu pädev organ kontrollib tagasivõtmisi.

2.   Pädevad asutused võivad anda eelnevalt loa määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 77 loetletud toiminguteks teatava eelnevalt kindlaksmääratud tagasivõetava summa jaoks, millest on kuni ühe aasta jooksul maha arvatud makstud esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate uute instrumentide märkimise summa. Kõnealune eelnevalt kindlaksmääratud summa võib olla kuni 2 % esimese taseme põhiomavahenditest, kui pädevad asutused on veendunud, et see ei sea ohtu krediidiasutuse või investeerimisühingu praegust või tulevast maksevõimeseisundit.

3.   JAGU

Omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest ajutine loobumine

Artikkel 33

Ajutine loobumine omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitletavate sätete kohaldamisest määruse (EL) nr 575/2013 artikli 79 lõike 1 kohaldamisel

1.   Ajutise loobumise kestus ei ületa rahalise abi andmise tegevuskava kavandatud kestust. Kõnealust erandit ei tehta kauem kui viis aastat.

2.   Erandit kohaldatakse ainult seoses uute osalustega finantssektori ettevõtjate instrumentides seoses rahalise abi andmise toiminguga.

3.   Selleks et kehtestada ajutine erand omavahenditest mahaarvamise suhtes, võib pädev asutus käsitada määruse (EL) nr 575/2013 artikli 79 lõikes 1 osutatud ajutiste osaluste hoidmist rahalise abi toiminguna, mille eesmärk on finantssektori ettevõtja saneerida ja päästa, kui toiming sooritatakse kava alusel ja selle on heaks kiitnud pädev asutus, ning kui kavas on selgelt esitatud etapid, ajakava ja eesmärgid ning täpsustatud ajutise osaluse ja rahalise abi toimingute suhe.

V   PEATÜKK

VÄHEMUSOSALUSED NING TÜTARETTEVÕTJATE EMITEERITUD TÄIENDAVATESSE ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE JA TEISE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID

Artikkel 34

Varade liigid, mis võivad olla seotud eriotstarbeliste ettevõtjate tegevusega ning mõistete „minimaalne” ja „ebaoluline” tähendus seoses eriotstarbeliste ettevõtjate emiteeritud kvalifitseeruvate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentidega määruse (EL) nr 575/2013 artikli 83 lõike 1 kohaldamisel

1.   Eriotstarbelise ettevõtja varasid käsitatakse minimaalsete ja ebaolulistena, kui mõlemad järgmised tingimused on täidetud:

| a) | eriotstarbelise ettevõtja varad, mis ei kuulu seotud tütarettevõtja omavahenditesse tehtud investeeringutesse, on piiratud rahaliste varadega, mis on mõeldud kupongide maksmiseks ja maksmisele kuuluvate omavahenditesse kuuluvate instrumentide tagasivõtmiseks; |
| --- | --- |

a)

eriotstarbelise ettevõtja varad, mis ei kuulu seotud tütarettevõtja omavahenditesse tehtud investeeringutesse, on piiratud rahaliste varadega, mis on mõeldud kupongide maksmiseks ja maksmisele kuuluvate omavahenditesse kuuluvate instrumentide tagasivõtmiseks;

| b) | eriotstarbelise ettevõtja muude kui punktis a osutatud varade summa ei ületa 0,5 % eriotstarbelise ettevõtja koguvarade keskmisest viimase kolme aasta jooksul. |
| --- | --- |

b)

eriotstarbelise ettevõtja muude kui punktis a osutatud varade summa ei ületa 0,5 % eriotstarbelise ettevõtja koguvarade keskmisest viimase kolme aasta jooksul.

2.   Lõike 1 punkti b kohaldamisel võib pädev asutus lubada krediidiasutusel või investeerimisühingul kasutada suuremat osakaalu juhul, kui mõlemad järgmised tingimused on täidetud:

| a) | suuremat osakaalu on vaja, et võimaldada üksnes katta eriotstarbelise ettevõtja jooksvad kulud; |
| --- | --- |

a)

suuremat osakaalu on vaja, et võimaldada üksnes katta eriotstarbelise ettevõtja jooksvad kulud;

| b) | vastav nimisumma ei ületa 500 000 eurot. |
| --- | --- |

b)

vastav nimisumma ei ületa 500 000 eurot.

VI   PEATÜKK

MÄÄRUSE (EL) NR 575/2013 ÜLEMINEKUSÄTETE TÄPSUSTAMINE SEOSES OMAVAHENDITEGA

Artikkel 35

Täiendavad filtrid ja mahaarvamised määruse (EL) nr 575/2013 artikli 481 lõike 1 kohaldamisel

1.   Esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite ja teise taseme omavahendite kirjete korrigeerimine vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 481 toimub vastavalt lõigetele 2–7.

2.   Kui direktiivi 2006/48/EÜ ja direktiivi 2006/49/EÜ ülevõtmismeetmete alusel tulenevad kõnealused mahaarvamised ja filtrid omavahendite kirjetest, nagu osutatud direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktides a, b ja c, korrigeeritakse esimese taseme põhiomavahendite kirjeid.

3.   Muudel kui lõikes 1 osutatud juhtudel ja kui direktiivi 2006/48/EÜ ja direktiivi 2006/49/EÜ ülevõtmismeetmete alusel on kõnealuseid mahaarvamisi ja filtreid kohaldatud kõigi kirjete suhtes, nagu osutatud direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktides a–ca, võttes arvesse kõnealuse direktiivi artiklit 154, korrigeeritakse täiendavaid esimese taseme omavahendite kirjeid.

4.   Kui täiendavate esimese taseme omavahendite kirjete summa on väiksem kui asjaomane korrigeerimine, korrigeeritakse ülejäänud osa esimese taseme põhiomavahendite kirjetes.

5.   Muudel kui lõigetes 1 ja 2 osutatud juhtudel ja kui direktiivi 2006/48/EÜ ja direktiivi 2006/49/EÜ ülevõtmismeetmete alusel on kõnealuseid mahaarvamisi ja filtreid kohaldatud omavahendite kirjete suhtes, nagu osutatud direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktides d–h, või koguomavahendite suhtes, nagu osutatud direktiivides 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ, korrigeeritakse teise taseme põhiomavahendite kirjeid.

6.   Kui teise taseme omavahendite kirjete summa on väiksem kui asjaomane korrigeerimine, korrigeeritakse ülejäänud osa täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetes.

7.   Kui teise taseme omavahendite ja täiendavate esimese taseme omavahendite kirjete summa on väiksem kui asjaomane korrigeerimine, korrigeeritakse ülejäänud osa esimese taseme põhiomavahendite kirjetes.

Artikkel 36

Sellised omavahendite muude elementide kirjed, mis on välja jäetud varasemate nõuete ajutisest kohaldamisest kapitaliinstrumentide suhtes, mis ei ole riigiabi, esimese taseme põhiomavahendite või täiendavate esimese taseme omavahendite puhul määruse (EL) nr 575/2013 artikli 487 lõigete 1 ja 2 kohaldamisel

1.   Kui omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes lubatakse ajavahemikul 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2021 kohaldada määruse (EL) nr 575/2013 artikli 487 lõigetes 1 ja 2 sätestatud käsitlust, võib instrumente käsitleda sel viisil tervikuna või osaliselt. Mis tahes selline käsitlus ei mõjuta määruse (EL) nr 575/2013 artikli 486 lõikes 4 määratletud ülempiiri arvutamist.

2.   Lõikes 1 osutatud omavahenditesse kuuluvaid instrumente võib taas käsitada määruse (EL) nr 575/2013 artikli 484 lõikes 3 osutatud kirjetena, tingimusel, et need on kõnealuse määruse artikli 484 lõikes 3 osutatud kirjed ja et nende summa ei ületa enam kõnealuse määruse artikli 486 lõikes 2 osutatud vastavat ettenähtud osa (%).

3.   Lõikes 1 osutatud omavahenditesse kuuluvaid instrumente võib taas käsitada määruse (EL) nr 575/2013 artikli 484 lõikes 4 osutatud kirjetena, tingimusel, et need on kõnealuse määruse artikli 484 lõigetes 3 ja 4 osutatud kirjed ja et nende summa ei ületa enam kõnealuse määruse artikli 486 lõikes 3 osutatud vastavat ettenähtud osa (%).

Artikkel 37

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. jaanuar 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/48/EÜ, 14. juuni 2006, krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (ELT L 177, 30.6.2006, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/49/EÜ, 14. juuni 2006, investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta (ELT L 177, 30.6.2006, lk 201).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/138/EÜ, 25. november 2009, kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 335, 17.12.2009, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/2002, 19. juuli 2002, rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/87/EÜ, 16. detsember 2002, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet (ELT L 35, 11.2.2003, lk 1).

8

(9)  Nõukogu direktiiv 86/635/EMÜ, 8. detsember 1986, pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiiv 2009/110/EÜ, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet (ELT L 267, 10.10.2009, lk 7).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta direktiiv 2007/64/EÜ makseteenuste kohta siseturul (ELT L 319, 5.12.2007, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32).

13

---

| 14.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/27

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 242/2014,

7. märts 2014,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Lammefjordskartofler (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Taani taotlus registreerida nimetus „Lammefjordskartofler” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Taani taotlus registreerida nimetus „Lammefjordskartofler” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Lammefjordskartofler” registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Lammefjordskartofler” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. märts 2014

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 286, 2.1.2013, lk 3.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

TAANI

Lammefjordskartofler (KGT)

---

| 14.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/29

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 243/2014,

7. märts 2014,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Bornheimer Spargel/Spargel aus dem Anbaugebiet Bornheim (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta (1), eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Saksamaa taotlus registreerida nimetus „Bornheimer Spargel”/„Spargel aus dem Anbaugebiet Bornheim” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Saksamaa taotlus registreerida nimetus „Bornheimer Spargel”/„Spargel aus dem Anbaugebiet Bornheim” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Bornheimer Spargel”/„Spargel aus dem Anbaugebiet Bornheim” registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Bornheimer Spargel”/„Spargel aus dem Anbaugebiet Bornheim” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. märts 2014

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 286, 2.10.2013, lk 12.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

SAKSAMAA

Bornheimer Spargel / Spargel aus dem Anbaugebiet Bornheim (KGT)

---

| 14.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/31 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/31

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 244/2014,

7. märts 2014,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Strachitunt (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Strachitunt” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Strachitunt” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Strachitunt” registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Strachitunt” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. märts 2014

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 290, 5.10.2013, lk 5.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.3.   Juust

ITAALIA

Strachitunt (KPN)

---

| 14.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/33 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/33

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 245/2014,

13. märts 2014,

millega muudetakse komisjoni 3. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 5 ja artikli 7 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EL) nr 1178/2011 (2) on sätestatud tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EL) nr 1178/2011 (2) on sätestatud tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused.

| (2) | Mõned liikmesriigid on seisukohal, et määruse (EL) nr 1178/2011 teatavad sätted tekitavad neile või sidusrühmadele tarbetut ja ebaproportsionaalset haldus- või majanduskoormust, ning on esitanud vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 14 lõikele 6 taotluse erandi tegemiseks teatavate nõuete suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Mõned liikmesriigid on seisukohal, et määruse (EL) nr 1178/2011 teatavad sätted tekitavad neile või sidusrühmadele tarbetut ja ebaproportsionaalset haldus- või majanduskoormust, ning on esitanud vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 14 lõikele 6 taotluse erandi tegemiseks teatavate nõuete suhtes.

| (3) | Euroopa Lennundusohutusamet on analüüsinud eranditaotlust ja soovitanud komisjonil võtta vastu teatavad erandid. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Lennundusohutusamet on analüüsinud eranditaotlust ja soovitanud komisjonil võtta vastu teatavad erandid.

| (4) | Liikmesriigid on komisjoni määruses (EL) nr 1178/2011 leidnud ka mitu keelelist viga, mis tekitavad soovimatuid probleeme kõnealuse määruse rakendamisel. |
| --- | --- |

(4)

Liikmesriigid on komisjoni määruses (EL) nr 1178/2011 leidnud ka mitu keelelist viga, mis tekitavad soovimatuid probleeme kõnealuse määruse rakendamisel.

| (5) | Seepärast tuleks muuta ka kehtivaid nõudeid, et sätestada erandid, millel on selge eeskirju kehtestav mõju, ja parandada keelelised vead. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks muuta ka kehtivaid nõudeid, et sätestada erandid, millel on selge eeskirju kehtestav mõju, ja parandada keelelised vead.

| (6) | Peale selle on komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 I lisas (FCL-osa) sätestatud nõuded instrumentaalpädevusmärke (IR) saamiseks vajalike koolituste ja kontrollide kohta. Need varasematel JAR-FCL-nõuetel põhinevad instrumentaallennupädevusmärke nõuded tuleks läbi vaadata. |
| --- | --- |

(6)

Peale selle on komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 I lisas (FCL-osa) sätestatud nõuded instrumentaalpädevusmärke (IR) saamiseks vajalike koolituste ja kontrollide kohta. Need varasematel JAR-FCL-nõuetel põhinevad instrumentaallennupädevusmärke nõuded tuleks läbi vaadata.

| (7) | Seetõttu tuleks kehtestada lisanõuded instrumentaallennuilma tingimustes lendamise kvalifikatsiooni kohta ja erinõuded purilennukiga pilvedes lendamise kohta. |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tuleks kehtestada lisanõuded instrumentaallennuilma tingimustes lendamise kvalifikatsiooni kohta ja erinõuded purilennukiga pilvedes lendamise kohta.

| (8) | Selleks et enne määruse (EL) nr 1178/2011 kohaldamist saadud instrumentaallennukoolitust või asjakohast kogemust oleks võimalik instrumentaal- või pilvelennupädevusmärke saamisel arvesse võtta, tuleks sätestada varem läbitud instrumentaallennukoolituse või sellekohase omandatud kogemuse arvestamise tingimused. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et enne määruse (EL) nr 1178/2011 kohaldamist saadud instrumentaallennukoolitust või asjakohast kogemust oleks võimalik instrumentaal- või pilvelennupädevusmärke saamisel arvesse võtta, tuleks sätestada varem läbitud instrumentaallennukoolituse või sellekohase omandatud kogemuse arvestamise tingimused.

| (9) | Liikmesriikidele peaks jääma võimalus arvestada kolmandates riikides välja antud instrumentaallennupädevusmärke omaniku sellekohast kogemust, kui tagatakse määruses (EÜ) nr 216/2008 kindlaksmääratud ohutustasemega samaväärne tase. Samuti tuleks sätestada kõnealuse kogemuse tunnustamise tingimused. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriikidele peaks jääma võimalus arvestada kolmandates riikides välja antud instrumentaallennupädevusmärke omaniku sellekohast kogemust, kui tagatakse määruses (EÜ) nr 216/2008 kindlaksmääratud ohutustasemega samaväärne tase. Samuti tuleks sätestada kõnealuse kogemuse tunnustamise tingimused.

| (10) | Sujuva ülemineku ja tsiviillennundusohutuse ühtse kõrge taseme tagamiseks Euroopa Liidus peaksid rakendusmeetmed iseloomustama kõige uuemaid arengusuundi, sealhulgas parimaid tavasid ning teaduse ja tehnika edusamme pilootide koolitamise valdkonnas. Euroopa üldlennunduspilootide konkreetsete vajadustega seoses tuleks kõnealustes eeskirjades arvesse võtta ning kajastada Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis (ICAO) heaks kiidetud tehnilisi nõudeid ja haldusmenetlusi, määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohaseid varem väljatöötatud nõudeid ja konkreetse liikmesriigi olukorda käsitlevaid kehtivaid õigusakte. |
| --- | --- |

(10)

Sujuva ülemineku ja tsiviillennundusohutuse ühtse kõrge taseme tagamiseks Euroopa Liidus peaksid rakendusmeetmed iseloomustama kõige uuemaid arengusuundi, sealhulgas parimaid tavasid ning teaduse ja tehnika edusamme pilootide koolitamise valdkonnas. Euroopa üldlennunduspilootide konkreetsete vajadustega seoses tuleks kõnealustes eeskirjades arvesse võtta ning kajastada Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis (ICAO) heaks kiidetud tehnilisi nõudeid ja haldusmenetlusi, määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohaseid varem väljatöötatud nõudeid ja konkreetse liikmesriigi olukorda käsitlevaid kehtivaid õigusakte.

| (11) | Euroopa Lennundusohutusamet on ette valmistanud rakenduseeskirjade eelnõu ja esitanud selle arvamusena komisjonile kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 19 lõikega 1. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Lennundusohutusamet on ette valmistanud rakenduseeskirjade eelnõu ja esitanud selle arvamusena komisjonile kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 19 lõikega 1.

| (12) | Liikmesriikidel, kes on kehtestanud süsteemi, mille alusel pilootidel lubatakse käitada õhusõidukeid instrumentaallennuilma (IMC) tingimustes ainult loa väljaandnud liikmesriigi õhuruumis, ning kes suudavad tõendada, et asjaomane süsteem on ohutu ja et kõnealuse piiratud õigustega loa väljaandmiseks on asjaomases piirkonnas konkreetne vajadus, tuleks lubada jätkata selliste lubade väljaandmist piiratud ajavahemikuks, eeldusel et on täidetud teatavad tingimused. |
| --- | --- |

(12)

Liikmesriikidel, kes on kehtestanud süsteemi, mille alusel pilootidel lubatakse käitada õhusõidukeid instrumentaallennuilma (IMC) tingimustes ainult loa väljaandnud liikmesriigi õhuruumis, ning kes suudavad tõendada, et asjaomane süsteem on ohutu ja et kõnealuse piiratud õigustega loa väljaandmiseks on asjaomases piirkonnas konkreetne vajadus, tuleks lubada jätkata selliste lubade väljaandmist piiratud ajavahemikuks, eeldusel et on täidetud teatavad tingimused.

| (13) | Vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 965/2012 (3) lubatakse teatavaid lende, näiteks jagatud kuludega lende ja tutvustuslende, käitada mitteäriliseks otstarbeks kasutatavate mittekeerukate õhusõidukite suhtes kehtestatud eeskirjade kohaselt. Seepärast tuleb tagada, et pilootidele määruse (EL) 1178/2011 kohaselt antud õiguste puhul järgitakse eespool kirjeldatud lähenemisviisi. |
| --- | --- |

(13)

Vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 965/2012 (3) lubatakse teatavaid lende, näiteks jagatud kuludega lende ja tutvustuslende, käitada mitteäriliseks otstarbeks kasutatavate mittekeerukate õhusõidukite suhtes kehtestatud eeskirjade kohaselt. Seepärast tuleb tagada, et pilootidele määruse (EL) 1178/2011 kohaselt antud õiguste puhul järgitakse eespool kirjeldatud lähenemisviisi.

| (14) | Seepärast tuleks erapiloodiloa (PPL), purilennuki piloodi loa (SPL), õhupalli piloodi loa (BPL) või kergõhusõiduki piloodi loa (LAPL) omanikel lubada käitada määruses (EL) nr 965/2012 kindlaks määratud kategooriate lende. |
| --- | --- |

(14)

Seepärast tuleks erapiloodiloa (PPL), purilennuki piloodi loa (SPL), õhupalli piloodi loa (BPL) või kergõhusõiduki piloodi loa (LAPL) omanikel lubada käitada määruses (EL) nr 965/2012 kindlaks määratud kategooriate lende.

| (15) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 65 kohaselt asutatud Euroopa Lennundusohutusameti komitee arvamusega. |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 65 kohaselt asutatud Euroopa Lennundusohutusameti komitee arvamusega.

| (16) | Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 1178/2011 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(16)

Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 1178/2011 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Komisjoni määrust (EL) nr 1178/2011 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikkel 3 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 3
  Piloodi load ja tervisetõendid
  1.   Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 8 kohaldamist, peavad määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 4 lõike 1 punktides b ja c ning artikli 4 lõikes 5 osutatud õhusõidukite piloodid järgima käesoleva määruse I ja IV lisas sätestatud tehnilisi nõudeid ja haldusmenetlusi.
  2.   Olenemata loaomanike õigustest, mis on kindlaks määratud käesoleva määruse I lisas, võivad käesoleva määruse I lisa B või C alajao kohaselt välja antud piloodilubade omanikud teha määruse (EL) nr 965/2012 artikli 6 lõikes 4a osutatud lende. See ei mõjuta kohustust järgida mis tahes täiendavaid nõudeid reisijateveo või käesoleva määruse I lisa B või C alajaos kindlaks määratud ärilise lennutegevuse arendamise kohta.”; |
| --- | --- |

1)

artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Piloodi load ja tervisetõendid

1.   Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 8 kohaldamist, peavad määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 4 lõike 1 punktides b ja c ning artikli 4 lõikes 5 osutatud õhusõidukite piloodid järgima käesoleva määruse I ja IV lisas sätestatud tehnilisi nõudeid ja haldusmenetlusi.

2.   Olenemata loaomanike õigustest, mis on kindlaks määratud käesoleva määruse I lisas, võivad käesoleva määruse I lisa B või C alajao kohaselt välja antud piloodilubade omanikud teha määruse (EL) nr 965/2012 artikli 6 lõikes 4a osutatud lende. See ei mõjuta kohustust järgida mis tahes täiendavaid nõudeid reisijateveo või käesoleva määruse I lisa B või C alajaos kindlaks määratud ärilise lennutegevuse arendamise kohta.”;

| 2) | artiklile 4 lisatakse lõige 8:
  „8.   Kuni 8. aprillini 2019 võib liikmesriik järgmistel tingimustel anda piloodile välja loa kasutada konkreetseid piiratud õigusi lennukite käitamiseks instrumentaallennureeglite kohaselt enne, kui asjaomane piloot vastab kõikidele käesoleva määruse kohase instrumentaallennupädevusmärke väljaandmiseks sätestatud nõuetele:






  a) | liikmesriik annab vastava loa välja ainult siis, kui asjaomases piirkonnas on selleks konkreetne vajadus, mida ei ole võimalik käesoleva määrusega kehtestatud pädevusmärgete abil rahuldada; |
| --- | --- | --- |

2)

artiklile 4 lisatakse lõige 8:

„8.   Kuni 8. aprillini 2019 võib liikmesriik järgmistel tingimustel anda piloodile välja loa kasutada konkreetseid piiratud õigusi lennukite käitamiseks instrumentaallennureeglite kohaselt enne, kui asjaomane piloot vastab kõikidele käesoleva määruse kohase instrumentaallennupädevusmärke väljaandmiseks sätestatud nõuetele:

a)

liikmesriik annab vastava loa välja ainult siis, kui asjaomases piirkonnas on selleks konkreetne vajadus, mida ei ole võimalik käesoleva määrusega kehtestatud pädevusmärgete abil rahuldada;

| b) | loaga seotud õiguste ulatus põhineb ohutusriskide hindamisel asjaomase liikmesriigi poolt, võttes arvesse koolituse mahtu, mille piloot peab vastava pädevuse omandamiseks läbima; |
| --- | --- |

b)

loaga seotud õiguste ulatus põhineb ohutusriskide hindamisel asjaomase liikmesriigi poolt, võttes arvesse koolituse mahtu, mille piloot peab vastava pädevuse omandamiseks läbima;

| c) | loaga seotud õigusi võib teostada ainult asjaomase liikmesriigi õhuruumis või selle osades; |
| --- | --- |

c)

loaga seotud õigusi võib teostada ainult asjaomase liikmesriigi õhuruumis või selle osades;

| d) | luba antakse välja taotlejale, kes on läbinud nõuetekohase koolituse kvalifitseeritud instruktori juhendamisel ja tõendanud nõutava pädevuse olemasolu kontrollpiloodile asjaomase liikmesriigi kehtestatud korras; |
| --- | --- |

d)

luba antakse välja taotlejale, kes on läbinud nõuetekohase koolituse kvalifitseeritud instruktori juhendamisel ja tõendanud nõutava pädevuse olemasolu kontrollpiloodile asjaomase liikmesriigi kehtestatud korras;

| e) | liikmesriik teatab komisjonile, EASA-le ja teistele liikmesriikidele asjaomase loa, sealhulgas oma põhjenduse ja ohutusriskide hindamise üksikasjad; |
| --- | --- |

e)

liikmesriik teatab komisjonile, EASA-le ja teistele liikmesriikidele asjaomase loa, sealhulgas oma põhjenduse ja ohutusriskide hindamise üksikasjad;

| f) | liikmesriik jälgib loaga seotud toiminguid, et tagada vastuvõetav ohutustase ja võtta nõuetekohaseid meetmeid mis tahes riski suurenemise või ohutusprobleemide puhul; |
| --- | --- |

f)

liikmesriik jälgib loaga seotud toiminguid, et tagada vastuvõetav ohutustase ja võtta nõuetekohaseid meetmeid mis tahes riski suurenemise või ohutusprobleemide puhul;

| g) | liikmesriik vaatab loa rakendamise ohutusaspektid läbi ja esitab komisjonile hiljemalt 8. aprilliks 2017 selle kohta aruande.”; |
| --- | --- |

g)

liikmesriik vaatab loa rakendamise ohutusaspektid läbi ja esitab komisjonile hiljemalt 8. aprilliks 2017 selle kohta aruande.”;

| 3) | artikli 12 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid otsustada mitte kohaldada käesoleva määruse sätteid kuni 8. aprillini 2015 nende pilootide suhtes, kellele on loa ja sellega seotud tervisetõendi välja andnud kolmas riik, mis on seotud määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 4 lõike 1 punktis b või c täpsustatud õhusõiduki mitteärilise lennutegevusega.”; |
| --- | --- |

3)

artikli 12 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid otsustada mitte kohaldada käesoleva määruse sätteid kuni 8. aprillini 2015 nende pilootide suhtes, kellele on loa ja sellega seotud tervisetõendi välja andnud kolmas riik, mis on seotud määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 4 lõike 1 punktis b või c täpsustatud õhusõiduki mitteärilise lennutegevusega.”;

| 4) | I, II, III ja VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

4)

I, II, III ja VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 143, 30.4.2004, lk 76.

1

(2)  ELT L 311, 25.11.2011, lk 1.

2

(3)  Komisjoni määrus (EL) nr 965/2012, 5. oktoober 2012, millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 296, 25.10.2012, lk 1)

3

---

I LISA

Komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) muudetakse järgmiselt:

| 1) | punkti FCL.015 pealkiri asendatakse järgmisega:
  „FCL.015 Lubade, pädevusmärgete ja tunnistuste taotlemine, väljaandmine, pikendamine ja taastamine”; |
| --- | --- |

1)

punkti FCL.015 pealkiri asendatakse järgmisega:

„FCL.015 Lubade, pädevusmärgete ja tunnistuste taotlemine, väljaandmine, pikendamine ja taastamine”;

| 2) | punkt FCL.020 asendatakse järgmisega:
  „FCL.020 Piloodiõpilane







  a) | Piloodiõpilane tohib üksi lennata üksnes lennuinstruktori loal ja järelevalve all. |
| --- | --- | --- |

2)

punkt FCL.020 asendatakse järgmisega:

„FCL.020 Piloodiõpilane

a)

Piloodiõpilane tohib üksi lennata üksnes lennuinstruktori loal ja järelevalve all.

| b) | Esimese soololennu ajaks peab piloodiõpilane olema:






  (1) | lennukite, kopterite ja õhulaevade puhul: vähemalt 16-aastane; |
| --- | --- | --- |

b)

Esimese soololennu ajaks peab piloodiõpilane olema:

(1)

lennukite, kopterite ja õhulaevade puhul: vähemalt 16-aastane;

| (2) | purilennukite ja õhupallide puhul: vähemalt 14-aastane.”; |
| --- | --- |

(2)

purilennukite ja õhupallide puhul: vähemalt 14-aastane.”;

| 3) | punkti FCL.025 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „FCL.025 Lubade ja pädevusmärgete väljaandmiseks nõutavad teooriaeksamid;” |
| --- | --- | --- |

3)

punkti FCL.025 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„FCL.025 Lubade ja pädevusmärgete väljaandmiseks nõutavad teooriaeksamid;”

| b) | alapunkti a alapunktid 1 ja 2 asendatakse järgmisega:






  „(1) | Taotlejad sooritavad kõik konkreetse loa või pädevusmärke saamiseks vajalikud teooriaeksamid ühe liikmesriigi vastutusalas. |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkti a alapunktid 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„(1)

Taotlejad sooritavad kõik konkreetse loa või pädevusmärke saamiseks vajalikud teooriaeksamid ühe liikmesriigi vastutusalas.

| (2) | Taotlejad sooritavad teooriaeksami pärast seda, kui koolituse eest vastutav sertifitseeritud koolitusorganisatsioon on andnud neile soovituse pärast teoreetilise õppe kursusel nõutavate elementide rahuldaval tasemel omandamist.”; |
| --- | --- |

(2)

Taotlejad sooritavad teooriaeksami pärast seda, kui koolituse eest vastutav sertifitseeritud koolitusorganisatsioon on andnud neile soovituse pärast teoreetilise õppe kursusel nõutavate elementide rahuldaval tasemel omandamist.”;

| c) | alapunkti b muudetakse järgmiselt:






  i) | alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „(1) | Teooriaeksam loetakse sooritatuks, kui taotleja on konkreetses eksamidokumendis kogunud vähemalt 75 % võimalikust punktisummast. Karistuspunkte ei kasutata.”; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

alapunkti b muudetakse järgmiselt:

i)

alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„(1)

Teooriaeksam loetakse sooritatuks, kui taotleja on konkreetses eksamidokumendis kogunud vähemalt 75 % võimalikust punktisummast. Karistuspunkte ei kasutata.”;

| ii) | alapunkt 3 ja alapunkti b teine lõik asendatakse järgmisega:






  „(3) | Kui taotleja ei ole suutnud üht teooriaeksamidokumenti neljal katsel edukalt täita või ei ta ole kõiki eksamidokumente edukalt täitnud kuue korraga või alapunktis 2 nimetatud tähtaja jooksul, peab ta kõik eksamidokumendid uuesti täitma.
  Enne teooriaeksami uuesti sooritamist peab taotleja läbima sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis lisakoolituse. Vajaliku lisakoolituse mahu ja ulatuse määrab kindlaks sertifitseeritud koolitusorganisatsioon, lähtudes taotleja vajadustest.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

alapunkt 3 ja alapunkti b teine lõik asendatakse järgmisega:

„(3)

Kui taotleja ei ole suutnud üht teooriaeksamidokumenti neljal katsel edukalt täita või ei ta ole kõiki eksamidokumente edukalt täitnud kuue korraga või alapunktis 2 nimetatud tähtaja jooksul, peab ta kõik eksamidokumendid uuesti täitma.

Enne teooriaeksami uuesti sooritamist peab taotleja läbima sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis lisakoolituse. Vajaliku lisakoolituse mahu ja ulatuse määrab kindlaks sertifitseeritud koolitusorganisatsioon, lähtudes taotleja vajadustest.”;

| d) | alapunkti c alapunkti 1 alapunkt ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | ametipiloodi loa, instrumentaallennupädevusmärke või instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke väljaandmisel 36 kuud;” |
| --- | --- | --- |

d)

alapunkti c alapunkti 1 alapunkt ii asendatakse järgmisega:

„ii)

ametipiloodi loa, instrumentaallennupädevusmärke või instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke väljaandmisel 36 kuud;”

| 4) | punkti FCL.035 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkti a muudetakse järgmiselt:






  i) | alapunkt 1 ja alapunkti 2 esimene lause asendatakse järgmisega:






  „(1) | Kui käesolevas osas ei ole sätestatud teisiti, peab loa, pädevusmärke või tunnistuse väljaandmisel arvestatav lennuaeg olema kogutud lennates samal õhusõidukiliigil, mille juhtimiseks luba, pädevusmärget või tunnistust taotletakse. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4)

punkti FCL.035 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkti a muudetakse järgmiselt:

i)

alapunkt 1 ja alapunkti 2 esimene lause asendatakse järgmisega:

„(1)

Kui käesolevas osas ei ole sätestatud teisiti, peab loa, pädevusmärke või tunnistuse väljaandmisel arvestatav lennuaeg olema kogutud lennates samal õhusõidukiliigil, mille juhtimiseks luba, pädevusmärget või tunnistust taotletakse.

| (2) | Lennuaeg õhusõiduki kaptenina või koos instruktoriga.”; |
| --- | --- |

(2)

Lennuaeg õhusõiduki kaptenina või koos instruktoriga.”;

| ii) | alapunkt 3 asendatakse järgmisega:






  „(3) | Lennuaeg teise piloodina või kaptenistažöörina. Kui käesoleva osaga ei ole ette nähtud teisiti, tuleb piloodiloa omaniku kogu teise piloodina või kaptenistažöörina (PICUS) lennatud aeg arvestada kõrgema astme piloodiloa puhul nõutava lennuaja hulka.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

„(3)

Lennuaeg teise piloodina või kaptenistažöörina. Kui käesoleva osaga ei ole ette nähtud teisiti, tuleb piloodiloa omaniku kogu teise piloodina või kaptenistažöörina (PICUS) lennatud aeg arvestada kõrgema astme piloodiloa puhul nõutava lennuaja hulka.”;

| b) | alapunkti b muudetakse järgmiselt:






  i) | alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „(1) | Liinipiloodi loa saamiseks nõutava teooriaeksami edukalt sooritanud taotleja puhul loetakse sama õhusõidukiliigi kergõhusõiduki piloodiloa, erapiloodiloa, ametipiloodi loa ning (kui tegu ei ole kopteriga) instrumentaallennupädevusmärke ja instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke teoreetiliste teadmiste nõuded täidetuks.”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

alapunkti b muudetakse järgmiselt:

i)

alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„(1)

Liinipiloodi loa saamiseks nõutava teooriaeksami edukalt sooritanud taotleja puhul loetakse sama õhusõidukiliigi kergõhusõiduki piloodiloa, erapiloodiloa, ametipiloodi loa ning (kui tegu ei ole kopteriga) instrumentaallennupädevusmärke ja instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke teoreetiliste teadmiste nõuded täidetuks.”;

| ii) | lisatakse alapunkt 5:






  „(5) | Olenemata alapunkti b alapunktist 3, arvestatakse lennuki instrumentaallennupädevusmärke omanikul, kes on läbinud kompetentsuspõhise instrumentaallennupädevuse moodulkursuse või kellel on instrumentaal-marsruutlennupädevusmärge, teiste õhusõidukiliikide instrumentaallennupädevuse teoreetiliste teadmiste ja teooriaeksami nõuded täielikult täidetuks juhul, kui ta on lisaks läbinud punkti FCL.720.A alapunkti b alapunkti 2 alapunktiga i ette nähtud kursuse instrumentaallennureeglite (IFR) osa teooriaõppe ja teooriaeksami.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse alapunkt 5:

„(5)

Olenemata alapunkti b alapunktist 3, arvestatakse lennuki instrumentaallennupädevusmärke omanikul, kes on läbinud kompetentsuspõhise instrumentaallennupädevuse moodulkursuse või kellel on instrumentaal-marsruutlennupädevusmärge, teiste õhusõidukiliikide instrumentaallennupädevuse teoreetiliste teadmiste ja teooriaeksami nõuded täielikult täidetuks juhul, kui ta on lisaks läbinud punkti FCL.720.A alapunkti b alapunkti 2 alapunktiga i ette nähtud kursuse instrumentaallennureeglite (IFR) osa teooriaõppe ja teooriaeksami.”;

| 5) | punkti FCL.055 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkti d sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:






  „d) | Erinõuded instrumentaallennupädevusmärget või instrumentaal-marsruutlennupädevusmärget omavatele isikutele. Ilma et see piiraks eelmiste alapunktide kohaldamist, peavad instrumentaallennupädevusmärget või instrumentaal-marsruutlennupädevusmärget omavad isikud tõendama inglise keele oskust tasemel, mis võimaldab neil”; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

punkti FCL.055 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkti d sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„d)

Erinõuded instrumentaallennupädevusmärget või instrumentaal-marsruutlennupädevusmärget omavatele isikutele. Ilma et see piiraks eelmiste alapunktide kohaldamist, peavad instrumentaallennupädevusmärget või instrumentaal-marsruutlennupädevusmärget omavad isikud tõendama inglise keele oskust tasemel, mis võimaldab neil”;

| b) | alapunkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | Instrumentaallennupädevusmärget või instrumentaal-marsruutlennupädevusmärget omavate isikute inglise keele oskuse tõendamiseks kasutatakse pädeva asutuse kehtestatud hindamismetoodikat.”; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt e asendatakse järgmisega:

„e)

Instrumentaallennupädevusmärget või instrumentaal-marsruutlennupädevusmärget omavate isikute inglise keele oskuse tõendamiseks kasutatakse pädeva asutuse kehtestatud hindamismetoodikat.”;

| 6) | punkti FCL.060 alapunkti b alapunkt 3 asendatakse järgmisega:






  „(3) | Teise piloodi vahetuspiloodina üksnes juhul, kui ta:






  i) | vastab alapunkti b alapunkti 1 nõuetele või |
| --- | --- | --- | --- |

6)

punkti FCL.060 alapunkti b alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

„(3)

Teise piloodi vahetuspiloodina üksnes juhul, kui ta:

i)

vastab alapunkti b alapunkti 1 nõuetele või

| ii) | on eelneva 90 päeva jooksul osalenud vähemalt kolmel sama tüüpi või sama klassi õhusõiduki marsruutlennul teise piloodi vahetuspiloodina või |
| --- | --- |

ii)

on eelneva 90 päeva jooksul osalenud vähemalt kolmel sama tüüpi või sama klassi õhusõiduki marsruutlennul teise piloodi vahetuspiloodina või

| iii) | on viimase 90 päeva jooksul läbinud lennuoskuse värskendus- ja täiendusõppe lennu täisimitaatoril (FFS). Täiendusõppe võib ühendada ORO-osa asjakohastes nõuetes ette nähtud käitaja täiendusõppega.”; |
| --- | --- |

iii)

on viimase 90 päeva jooksul läbinud lennuoskuse värskendus- ja täiendusõppe lennu täisimitaatoril (FFS). Täiendusõppe võib ühendada ORO-osa asjakohastes nõuetes ette nähtud käitaja täiendusõppega.”;

| 7) | punkti FCL.105.A alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Kerglennuki piloodi loa omanikud võivad reisijaid vedada üksnes juhul, kui nad on pärast loa väljaandmist lennanud kümme lennutundi lennuki või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki kaptenina.”; |
| --- | --- | --- |

7)

punkti FCL.105.A alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Kerglennuki piloodi loa omanikud võivad reisijaid vedada üksnes juhul, kui nad on pärast loa väljaandmist lennanud kümme lennutundi lennuki või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki kaptenina.”;

| 8) | punkti FCL.105.S alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Kergpurilennuki piloodi loa omanikud võivad reisijaid vedada üksnes juhul, kui nad on pärast loa väljaandmist lennanud kümme lennutundi või sooritanud 30 starti purilennuki või mootorpurilennuki kaptenina.”; |
| --- | --- | --- |

8)

punkti FCL.105.S alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Kergpurilennuki piloodi loa omanikud võivad reisijaid vedada üksnes juhul, kui nad on pärast loa väljaandmist lennanud kümme lennutundi või sooritanud 30 starti purilennuki või mootorpurilennuki kaptenina.”;

| 9) | punkt FCL.105.B asendatakse järgmisega:
  „FCL.105.B Kergõhupalli piloodi luba (LAPL(B)) – õigused

  Kergõhupalli piloodi loa omanikul on õigus kaptenina juhtida kuumaõhupalle või kuumaõhulaevu kesta mahuga kuni 3 400 m3 ja gaasiõhupalle kesta mahuga kuni 1 260 m3 ning võtta pardale kuni kolm reisijat, mis tähendab, et õhusõiduki pardal ei tohi kunagi olla üle nelja inimese.”; |
| --- | --- |

9)

punkt FCL.105.B asendatakse järgmisega:

„FCL.105.B Kergõhupalli piloodi luba (LAPL(B)) – õigused

Kergõhupalli piloodi loa omanikul on õigus kaptenina juhtida kuumaõhupalle või kuumaõhulaevu kesta mahuga kuni 3 400 m3 ja gaasiõhupalle kesta mahuga kuni 1 260 m3 ning võtta pardale kuni kolm reisijat, mis tähendab, et õhusõiduki pardal ei tohi kunagi olla üle nelja inimese.”;

| 10) | punkti FCL.110.B pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

10)

punkti FCL.110.B pealkiri asendatakse järgmisega:

| 11) | punkti FCL.235 alapunkti c alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „(2) | Osa mis tahes punkti mitterahuldava soorituse korral loetakse kogu osa mitterahuldavalt sooritatuks. Kui taotleja sooritab mitterahuldavalt üksnes ühe osa, tuleb uuesti sooritada ainult see kõnealune osa. Mitme osa mitterahuldav sooritus tähendab eksamil läbikukkumist.”; |
| --- | --- | --- |

11)

punkti FCL.235 alapunkti c alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„(2)

Osa mis tahes punkti mitterahuldava soorituse korral loetakse kogu osa mitterahuldavalt sooritatuks. Kui taotleja sooritab mitterahuldavalt üksnes ühe osa, tuleb uuesti sooritada ainult see kõnealune osa. Mitme osa mitterahuldav sooritus tähendab eksamil läbikukkumist.”;

| 12) | punkti FCL.205.A alapunkti b alapunkt 3 asendatakse järgmisega:






  „(3) | nimetatud loale lisatavate pädevusmärgete või tunnistustega seotud koolitus-, testimis- ja kontrollitegevuse eest.”; |
| --- | --- | --- |

12)

punkti FCL.205.A alapunkti b alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

„(3)

nimetatud loale lisatavate pädevusmärgete või tunnistustega seotud koolitus-, testimis- ja kontrollitegevuse eest.”;

| 13) | punkti FCL.205.H alapunkti b alapunkt 3 asendatakse järgmisega:






  „(3) | nimetatud lubadele lisatavate pädevusmärgete või tunnistustega seotud koolitus-, testimis- ja kontrollitegevuse eest.”; |
| --- | --- | --- |

13)

punkti FCL.205.H alapunkti b alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

„(3)

nimetatud lubadele lisatavate pädevusmärgete või tunnistustega seotud koolitus-, testimis- ja kontrollitegevuse eest.”;

| 14) | punkti FCL.205.As alapunkti b alapunkt 3 asendatakse järgmisega:






  „(3) | nimetatud loale lisatavate pädevusmärgete või tunnistustega seotud koolitus-, testimis- ja kontrollitegevuse eest.”; |
| --- | --- | --- |

14)

punkti FCL.205.As alapunkti b alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

„(3)

nimetatud loale lisatavate pädevusmärgete või tunnistustega seotud koolitus-, testimis- ja kontrollitegevuse eest.”;

| 15) | punkti FCL.205.S alapunkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | Ilma et see piiraks alapunkti b alapunkti 2 kohaldamist, võib instruktori või kontrollpiloodi õigusi omav purilennuki piloodi loa omanik saada tasu järgmistel juhtudel:






  (1) | kergpurilennuki piloodi loa või purilennuki piloodi loa taotlejate lennuõpetajana; |
| --- | --- | --- | --- |

15)

punkti FCL.205.S alapunkt c asendatakse järgmisega:

„c)

Ilma et see piiraks alapunkti b alapunkti 2 kohaldamist, võib instruktori või kontrollpiloodi õigusi omav purilennuki piloodi loa omanik saada tasu järgmistel juhtudel:

(1)

kergpurilennuki piloodi loa või purilennuki piloodi loa taotlejate lennuõpetajana;

| (2) | nimetatud lubade taotlejate lennueksamite ja lennuoskuse tasemekontrolli läbiviijana; |
| --- | --- |

(2)

nimetatud lubade taotlejate lennueksamite ja lennuoskuse tasemekontrolli läbiviijana;

| (3) | nimetatud lubadele lisatavate pädevusmärgete või tunnistustega seotud koolitus-, testimis- ja kontrollitegevuse eest.”; |
| --- | --- |

(3)

nimetatud lubadele lisatavate pädevusmärgete või tunnistustega seotud koolitus-, testimis- ja kontrollitegevuse eest.”;

| 16) | punkti FCL.205.B muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Õhupalli piloodi loa (BPL) omanikul on õigus kaptenina juhtida õhupalle.”; |
| --- | --- | --- | --- |

16)

punkti FCL.205.B muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Õhupalli piloodi loa (BPL) omanikul on õigus kaptenina juhtida õhupalle.”;

| b) | alapunkti c alapunkt 3 asendatakse järgmisega:






  „(3) | nimetatud lubadele lisatavate pädevusmärgete või tunnistustega seotud koolitus-, testimis- ja kontrollitegevuse eest.”; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkti c alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

„(3)

nimetatud lubadele lisatavate pädevusmärgete või tunnistustega seotud koolitus-, testimis- ja kontrollitegevuse eest.”;

| 17) | punkti FCL.230.B alapunkti a alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „(2) | teinud ühe instruktoriga õppelennu vastava klassi ja neile lubatud maksimumkategooriaga õhupallil;” |
| --- | --- | --- |

17)

punkti FCL.230.B alapunkti a alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„(2)

teinud ühe instruktoriga õppelennu vastava klassi ja neile lubatud maksimumkategooriaga õhupallil;”

| 18) | punkti FCL.510.A alapunkti c alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „(2) | Liikmesriigis kehtivate normide kohaselt välja antud pardainseneriloa omanikel arvestatakse juurde kuni 50 % pardainseneri ajast, kuid mitte üle 250 tunni. Need 250 tundi võib arvestada alapunktis b sätestatud 1 500 tunni nõudena ja alapunkti b alapunktis 1 sätestatud 500 tunni nõudena, tingimusel et kogu arvestatav aeg ei ületaks kummagi alapunkti puhul 250 tundi.”; |
| --- | --- | --- |

18)

punkti FCL.510.A alapunkti c alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„(2)

Liikmesriigis kehtivate normide kohaselt välja antud pardainseneriloa omanikel arvestatakse juurde kuni 50 % pardainseneri ajast, kuid mitte üle 250 tunni. Need 250 tundi võib arvestada alapunktis b sätestatud 1 500 tunni nõudena ja alapunkti b alapunktis 1 sätestatud 500 tunni nõudena, tingimusel et kogu arvestatav aeg ei ületaks kummagi alapunkti puhul 250 tundi.”;

| 19) | punkt FCL.600 asendatakse järgmisega:
  „FCL.600 Instrumentaallennu pädevusmärge (IR) – üldist

  Kui punktis FCL.825 ei ole sätestatud teisiti, võivad instrumentaallennureeglite kohaseid lende lennuki, kopteri, õhulaeva või vertikaalstardiga õhusõidukiga teha üksnes erapiloodiloa, ametipiloodiloa, teise piloodi loa ja liinipiloodiloa omanikud, kellel on vastava õhusõidukiliigi instrumentaallennupädevusmärge või kes sooritavad lennueksamit või saavad lennuõpet koos instruktoriga.”; |
| --- | --- |

19)

punkt FCL.600 asendatakse järgmisega:

„FCL.600 Instrumentaallennu pädevusmärge (IR) – üldist

Kui punktis FCL.825 ei ole sätestatud teisiti, võivad instrumentaallennureeglite kohaseid lende lennuki, kopteri, õhulaeva või vertikaalstardiga õhusõidukiga teha üksnes erapiloodiloa, ametipiloodiloa, teise piloodi loa ja liinipiloodiloa omanikud, kellel on vastava õhusõidukiliigi instrumentaallennupädevusmärge või kes sooritavad lennueksamit või saavad lennuõpet koos instruktoriga.”;

| 20) | punkti FCL.610 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkti a alapunkti 1 alapunkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | punkti FCL.810 kohast öölennuõigust, kui instrumentaallennupädevusmärkest tulenevaid õigusi kavatsetakse kasutada öösel, või” |
| --- | --- | --- | --- |

20)

punkti FCL.610 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkti a alapunkti 1 alapunkt i asendatakse järgmisega:

„i)

punkti FCL.810 kohast öölennuõigust, kui instrumentaallennupädevusmärkest tulenevaid õigusi kavatsetakse kasutada öösel, või”

| b) | alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | olema kogunud kaptenina vähemalt 50 tundi marsruutlennuaega lennukitel, fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel, kopteritel või õhulaevadel, sellest vähemalt kümme (õhulaevade puhul vähemalt 20 tundi) asjakohastel õhusõidukiliikidel.”; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

olema kogunud kaptenina vähemalt 50 tundi marsruutlennuaega lennukitel, fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel, kopteritel või õhulaevadel, sellest vähemalt kümme (õhulaevade puhul vähemalt 20 tundi) asjakohastel õhusõidukiliikidel.”;

| 21) | punkti FCL.615 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Eksam. Taotlejad peavad tõendama neile antavatele õigustele vastavat teadmiste taset järgmistes valdkondades:






  — | lennundusõigus, |
| --- | --- | --- | --- |

21)

punkti FCL.615 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Eksam. Taotlejad peavad tõendama neile antavatele õigustele vastavat teadmiste taset järgmistes valdkondades:

—

lennundusõigus,

| — | üldteadmised õhusõidukitest – lennuinstrumendid, |
| --- | --- |

—

üldteadmised õhusõidukitest – lennuinstrumendid,

| — | lennu planeerimine ja lennu kulgemise jälgimine, |
| --- | --- |

—

lennu planeerimine ja lennu kulgemise jälgimine,

| — | inimvõimed, |
| --- | --- |

—

inimvõimed,

| — | meteoroloogia, |
| --- | --- |

—

meteoroloogia,

| — | raadionavigatsioon, |
| --- | --- |

—

raadionavigatsioon,

| — | instrumentaallennureeglite kohane (IFR) side.”; |
| --- | --- |

—

instrumentaallennureeglite kohane (IFR) side.”;

| 22) | punkti FCL.625.H alapunkti a alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „(2) | kui taotlus ei ole ühendatud tüübipädevusmärke pikendamisega, peavad taotlejad sooritama ainult käesoleva osa 9. liite kohase lennuoskuse tasemekontrolli 5. osas nimetatud manöövrid ja protseduurid ning need tasemekontrolli 1. osas nimetatud manöövrid ja protseduurid, mis on seotud asjaomase kopteritüübiga. Sel juhul võib kasutada vastavat kopteritüüpi esindavat 2./3. taseme lennuelementide imitaatorit (FTD 2/3) või lennu täisimitaatorit (FFS), kuid sel juhul tuleb vähemalt iga teine kopteri instrumentaallennupädevusmärke pikendamiseks nõutav lennuoskuse tasemekontroll sooritada kopteril.”; |
| --- | --- | --- |

22)

punkti FCL.625.H alapunkti a alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„(2)

kui taotlus ei ole ühendatud tüübipädevusmärke pikendamisega, peavad taotlejad sooritama ainult käesoleva osa 9. liite kohase lennuoskuse tasemekontrolli 5. osas nimetatud manöövrid ja protseduurid ning need tasemekontrolli 1. osas nimetatud manöövrid ja protseduurid, mis on seotud asjaomase kopteritüübiga. Sel juhul võib kasutada vastavat kopteritüüpi esindavat 2./3. taseme lennuelementide imitaatorit (FTD 2/3) või lennu täisimitaatorit (FFS), kuid sel juhul tuleb vähemalt iga teine kopteri instrumentaallennupädevusmärke pikendamiseks nõutav lennuoskuse tasemekontroll sooritada kopteril.”;

| 23) | punkti FCL.710 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Kui variandil ei ole lennatud kahe aasta jooksul pärast erinevuskoolituse läbimist, tuleb asjaomase variandi juhtimisõiguste säilitamiseks läbida täiendav erinevuskoolitus või lennuoskuse tasemekontroll, välja arvatud ühe kolbmootoriga õhusõidukite ja fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite tüüpide või variantidega seotud pädevusmärke puhul.”; |
| --- | --- | --- |

23)

punkti FCL.710 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Kui variandil ei ole lennatud kahe aasta jooksul pärast erinevuskoolituse läbimist, tuleb asjaomase variandi juhtimisõiguste säilitamiseks läbida täiendav erinevuskoolitus või lennuoskuse tasemekontroll, välja arvatud ühe kolbmootoriga õhusõidukite ja fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite tüüpide või variantidega seotud pädevusmärke puhul.”;

| 24) | punkti FCL.725 alapunkti b alapunkt 4 asendatakse järgmisega:






  „4) | Kõrgtehnilistena klassifitseeritud ühepiloodilennukite teooriaeksam on kirjalik ja koosneb vähemalt 100 valikvastustega küsimusest, mis jagunevad vastavalt vajadusele õppekava teemade vahel.”; |
| --- | --- | --- |

24)

punkti FCL.725 alapunkti b alapunkt 4 asendatakse järgmisega:

„4)

Kõrgtehnilistena klassifitseeritud ühepiloodilennukite teooriaeksam on kirjalik ja koosneb vähemalt 100 valikvastustega küsimusest, mis jagunevad vastavalt vajadusele õppekava teemade vahel.”;

| 25) | punkti FCL.720.A alapunkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | Ilma et see piiraks alapunkti d kohaldamist, võib liikmesriik välja anda mitmepiloodilennukite piiratud õigustega tüübipädevusmärke, mis lubab selle omanikul tegutseda teise piloodi vahetuspiloodina lennutasandist 200 kõrgemal, tingimusel et kahel ülejäänud meeskonnaliikmel on alapunkti d kohane tüübipädevusmärge.”; |
| --- | --- | --- |

25)

punkti FCL.720.A alapunkt e asendatakse järgmisega:

„e)

Ilma et see piiraks alapunkti d kohaldamist, võib liikmesriik välja anda mitmepiloodilennukite piiratud õigustega tüübipädevusmärke, mis lubab selle omanikul tegutseda teise piloodi vahetuspiloodina lennutasandist 200 kõrgemal, tingimusel et kahel ülejäänud meeskonnaliikmel on alapunkti d kohane tüübipädevusmärge.”;

| 26) | punkti FCL.740.A alapunkti a alapunkt 4 asendatakse järgmisega:






  „(4) | kui taotlejal on instrumentaal-marsruutlennupädevusmärge või lennuki instrumentaallennupädevusmärge, võib selle pikendamise ühendada klassi- või tüübipädevusmärke pikendamiseks nõutava lennuoskuse tasemekontrolliga.”; |
| --- | --- | --- |

26)

punkti FCL.740.A alapunkti a alapunkt 4 asendatakse järgmisega:

„(4)

kui taotlejal on instrumentaal-marsruutlennupädevusmärge või lennuki instrumentaallennupädevusmärge, võib selle pikendamise ühendada klassi- või tüübipädevusmärke pikendamiseks nõutava lennuoskuse tasemekontrolliga.”;

| 27) | punkti FCL.735.As alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Lennumeeskonna koostöö alane koolituskursus peab hõlmama vähemalt järgmist:






  (1) | 12 tundi teooriaõpet ja harjutusi ning |
| --- | --- | --- | --- |

27)

punkti FCL.735.As alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Lennumeeskonna koostöö alane koolituskursus peab hõlmama vähemalt järgmist:

(1)

12 tundi teooriaõpet ja harjutusi ning

| (2) | viis tundi lennumeeskonna koostöö praktilist koolitust. |
| --- | --- |

(2)

viis tundi lennumeeskonna koostöö praktilist koolitust.

Kasutada tuleb lennumeeskonna koostööks ette nähtud II või III taseme lennutreeningseadet (FNPT II või III MCC), 2./3. taseme lennuelementide imitaatorit (FTD 2/3) või lennu täisimitaatorit (FFS).”;

| 28) | punkti FCL.810 alapunkti a alapunkti 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkti 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:






  „(1) | Kui lennuki, fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki või õhulaeva kergõhusõiduki piloodi loast, purilennuki piloodi loast või erapiloodiloast tulenevaid õigusi soovitakse kasutada visuaallennureeglite tingimustes öösel, peavad taotlejad olema läbinud koolituskursuse sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis. Kursus peab sisaldama järgmist:”; |
| --- | --- | --- | --- |

28)

punkti FCL.810 alapunkti a alapunkti 1 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkti 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„(1)

Kui lennuki, fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki või õhulaeva kergõhusõiduki piloodi loast, purilennuki piloodi loast või erapiloodiloast tulenevaid õigusi soovitakse kasutada visuaallennureeglite tingimustes öösel, peavad taotlejad olema läbinud koolituskursuse sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis. Kursus peab sisaldama järgmist:”;

| b) | alapunkt ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | vähemalt viis tundi öist lennuaega vastavas õhusõidukiliigis, sealhulgas vähemalt kolm tundi instruktoriga lennuõpet, milles peab sisalduma vähemalt üks tund marsruutlennul navigeerimist, vähemalt üks instruktoriga marsruutlend vähemalt 50 km (27 meremiili) kaugusele ning viis soolostarti ja viis täieliku peatumisega soolomaandumist.”; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt ii asendatakse järgmisega:

„ii)

vähemalt viis tundi öist lennuaega vastavas õhusõidukiliigis, sealhulgas vähemalt kolm tundi instruktoriga lennuõpet, milles peab sisalduma vähemalt üks tund marsruutlennul navigeerimist, vähemalt üks instruktoriga marsruutlend vähemalt 50 km (27 meremiili) kaugusele ning viis soolostarti ja viis täieliku peatumisega soolomaandumist.”;

| 29) | lisatakse punktid FCL.825 ja FCL.830:
  „FCL.825 Instrumentaal-marsruutlennupädevusmärge (EIR)







  a) | Õigused ja tingimused






  (1) | Instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke (EIR) omanikul on õigus lennata päeva ajal instrumentaallennu tingimustes lennu marsruudietapil lennukiga, mille jaoks tal on klassi- või tüübipädevusmärge. Seda õigust võib laiendada instrumentaallennu tingimustes toimuvate öiste lendude marsruudietapile, kui piloodil on punkti FCL.810 kohane öölennu pädevusmärge. |
| --- | --- | --- | --- |

29)

lisatakse punktid FCL.825 ja FCL.830:

„FCL.825 Instrumentaal-marsruutlennupädevusmärge (EIR)

a)

Õigused ja tingimused

(1)

Instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke (EIR) omanikul on õigus lennata päeva ajal instrumentaallennu tingimustes lennu marsruudietapil lennukiga, mille jaoks tal on klassi- või tüübipädevusmärge. Seda õigust võib laiendada instrumentaallennu tingimustes toimuvate öiste lendude marsruudietapile, kui piloodil on punkti FCL.810 kohane öölennu pädevusmärge.

| (2) | Instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke omanik võib lendu, millel ta kavatseb oma pädevusmärkeõigusi teostada, alustada või jätkata üksnes juhul, kui värskeim meteoroloogiateave näitab, et:






  i) | väljumisel on ilmastikutingimused sellised, mis võimaldavad stardist kuni kavandatava visuaallennureeglitelt instrumentaallennureeglitele üleminekuni vältaval lennusegmendil lennata visuaallennureeglite kohaselt, ja |
| --- | --- | --- |

(2)

Instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke omanik võib lendu, millel ta kavatseb oma pädevusmärkeõigusi teostada, alustada või jätkata üksnes juhul, kui värskeim meteoroloogiateave näitab, et:

i)

väljumisel on ilmastikutingimused sellised, mis võimaldavad stardist kuni kavandatava visuaallennureeglitelt instrumentaallennureeglitele üleminekuni vältaval lennusegmendil lennata visuaallennureeglite kohaselt, ja

| ii) | arvestuslikul sihtlennuväljale saabumise ajal on ilmastikutingimused sellised, mis võimaldavad instrumentaallennureeglitelt visuaallennureeglitele üleminekust kuni maandumiseni vältava lennusegmendi lennata visuaallennureeglite kohaselt. |
| --- | --- |

ii)

arvestuslikul sihtlennuväljale saabumise ajal on ilmastikutingimused sellised, mis võimaldavad instrumentaallennureeglitelt visuaallennureeglitele üleminekust kuni maandumiseni vältava lennusegmendi lennata visuaallennureeglite kohaselt.

| b) | Eeltingimused. Instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke taotlejatel peab olema vähemalt lennuki erapiloodi luba ning nad peavad olema lennanud vähemalt 20 tundi lennuki kaptenina marsruutlendudel. |
| --- | --- |

b)

Eeltingimused. Instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke taotlejatel peab olema vähemalt lennuki erapiloodi luba ning nad peavad olema lennanud vähemalt 20 tundi lennuki kaptenina marsruutlendudel.

| c) | Koolituskursus. Instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke taotlejad peavad olema eelneva 36 kuu jooksul läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis:






  (1) | vähemalt 80 tundi teooriaõpet vastavalt punktile FCL.615 ja |
| --- | --- | --- |

c)

Koolituskursus. Instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke taotlejad peavad olema eelneva 36 kuu jooksul läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis:

(1)

vähemalt 80 tundi teooriaõpet vastavalt punktile FCL.615 ja

| (2) | instrumentaallennuõppe, mille käigus:






  i) | ühe mootoriga õhusõiduki instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke lennuõpe sisaldab vähemalt 15 tundi instrumentaallennuaega instruktoriga ja |
| --- | --- | --- |

(2)

instrumentaallennuõppe, mille käigus:

i)

ühe mootoriga õhusõiduki instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke lennuõpe sisaldab vähemalt 15 tundi instrumentaallennuaega instruktoriga ja

| ii) | mitme mootoriga õhusõiduki instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke lennuõpe sisaldab vähemalt 16 tundi instrumentaallennuaega instruktoriga, sealhulgas vähemalt neli tundi mitme mootoriga lennukitel. |
| --- | --- |

ii)

mitme mootoriga õhusõiduki instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke lennuõpe sisaldab vähemalt 16 tundi instrumentaallennuaega instruktoriga, sealhulgas vähemalt neli tundi mitme mootoriga lennukitel.

| d) | Teoreetilised teadmised. Enne lennueksami sooritamist peab taotleja tõendama antavatele õigustele vastavat teoreetiliste teadmiste taset punkti FCL.615 alapunktis b nimetatud valdkondades. |
| --- | --- |

d)

Teoreetilised teadmised. Enne lennueksami sooritamist peab taotleja tõendama antavatele õigustele vastavat teoreetiliste teadmiste taset punkti FCL.615 alapunktis b nimetatud valdkondades.

| e) | Lennueksam. Pärast koolituse läbimist peab taotleja sooritama instrumentaallennupädevuse kontrollpiloodile lennueksami lennukil. Mitme mootoriga õhusõiduki instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke jaoks tehakse eksam mitme mootoriga lennukil. Ühe mootoriga õhusõiduki instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke jaoks tehakse eksam ühe mootoriga lennukil. |
| --- | --- |

e)

Lennueksam. Pärast koolituse läbimist peab taotleja sooritama instrumentaallennupädevuse kontrollpiloodile lennueksami lennukil. Mitme mootoriga õhusõiduki instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke jaoks tehakse eksam mitme mootoriga lennukil. Ühe mootoriga õhusõiduki instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke jaoks tehakse eksam ühe mootoriga lennukil.

| f) | Erandina alapunktidest c ja d peab ühe mootoriga õhusõiduki instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke omanik, kellel on ka mitme mootoriga õhusõiduki klassi- või tüübipädevusmärge ning kes soovib saada esmast mitme mootoriga õhusõiduki instrumentaal-marsruutlennupädevusmärget, läbima sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis kursuse, mis sisaldab vähemalt kaks tundi instrumentaallennuaega instruktoriga mitme mootoriga lennukite lennu marsruudietapil, ja edukalt sooritama alapunktis e nimetatud lennueksami. |
| --- | --- |

f)

Erandina alapunktidest c ja d peab ühe mootoriga õhusõiduki instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke omanik, kellel on ka mitme mootoriga õhusõiduki klassi- või tüübipädevusmärge ning kes soovib saada esmast mitme mootoriga õhusõiduki instrumentaal-marsruutlennupädevusmärget, läbima sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis kursuse, mis sisaldab vähemalt kaks tundi instrumentaallennuaega instruktoriga mitme mootoriga lennukite lennu marsruudietapil, ja edukalt sooritama alapunktis e nimetatud lennueksami.

| g) | Kehtivus, pikendamine ja taastamine.






  (1) | Instrumentaal-marsruutlennupädevusmärge kehtib üks aasta. |
| --- | --- | --- |

g)

Kehtivus, pikendamine ja taastamine.

(1)

Instrumentaal-marsruutlennupädevusmärge kehtib üks aasta.

| (2) | Instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke pikendamise taotlejad peavad vastama järgmistele nõuetele:






  i) | sooritama pädevusmärke kehtivuse lõppemisele vahetult eelneva kolme kuu jooksul lennuoskuse tasemekontrolli lennukil või |
| --- | --- | --- |

(2)

Instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke pikendamise taotlejad peavad vastama järgmistele nõuetele:

i)

sooritama pädevusmärke kehtivuse lõppemisele vahetult eelneva kolme kuu jooksul lennuoskuse tasemekontrolli lennukil või

| ii) | pädevusmärke kehtivuse lõppemisele eelneva 12 kuu jooksul lendama vähemalt kuus tundi kaptenina instrumentaallennureeglite järgi ja läbima vähemalt ühetunnise õppelennu instruktoriga, kellel on õigus anda lennuki instrumentaallennupädevuse või instrumentaal-marsruutlennupädevuse õpet. |
| --- | --- |

ii)

pädevusmärke kehtivuse lõppemisele eelneva 12 kuu jooksul lendama vähemalt kuus tundi kaptenina instrumentaallennureeglite järgi ja läbima vähemalt ühetunnise õppelennu instruktoriga, kellel on õigus anda lennuki instrumentaallennupädevuse või instrumentaal-marsruutlennupädevuse õpet.

| (3) | Iga teise järgmise pikendamise korral peab instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke omanik edukalt sooritama alapunkti g alapunkti 2 alapunkti i kohase lennuoskuse tasemekontrolli. |
| --- | --- |

(3)

Iga teise järgmise pikendamise korral peab instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke omanik edukalt sooritama alapunkti g alapunkti 2 alapunkti i kohase lennuoskuse tasemekontrolli.

| (4) | Taotlejad, kelle instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke kehtivus on lõppenud, peavad oma õiguste taastamiseks tegema järgmist:






  i) | läbima nõutavale lennuoskustasemele jõudmiseks täienduskoolituse instruktoriga, kellel on õigus anda lennuki instrumentaallennupädevuse või instrumentaal-marsruutlennupädevuse õpet, ja |
| --- | --- | --- |

(4)

Taotlejad, kelle instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke kehtivus on lõppenud, peavad oma õiguste taastamiseks tegema järgmist:

i)

läbima nõutavale lennuoskustasemele jõudmiseks täienduskoolituse instruktoriga, kellel on õigus anda lennuki instrumentaallennupädevuse või instrumentaal-marsruutlennupädevuse õpet, ja

| ii) | sooritama lennuoskuse tasemekontrolli. |
| --- | --- |

ii)

sooritama lennuoskuse tasemekontrolli.

| (5) | Kui instrumentaal-marsruutlennupädevusmärget ei ole pikendatud või taastatud seitsme aasta jooksul alates kehtivuse lõppkuupäevast, peab märke omanik uuesti läbima ka instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke teooriaeksami vastavalt punkti FCL.615 alapunktile b. |
| --- | --- |

(5)

Kui instrumentaal-marsruutlennupädevusmärget ei ole pikendatud või taastatud seitsme aasta jooksul alates kehtivuse lõppkuupäevast, peab märke omanik uuesti läbima ka instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke teooriaeksami vastavalt punkti FCL.615 alapunktile b.

| (6) | Mitme mootoriga õhusõiduki instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke pikendamiseks või taastamiseks tuleb alapunkti g alapunkti 2 alapunkti ii kohane lennuoskuse tasemekontroll sooritada mitme mootoriga lennukil. Kui piloodil on ka ühe mootoriga õhusõiduki instrumentaal-marsruutlennupädevusmärge, pikeneb või taastub lennuoskuse tasemekontrolliga ka ühe mootoriga õhusõiduki instrumentaal-marsruutlennupädevusmärge. |
| --- | --- |

(6)

Mitme mootoriga õhusõiduki instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke pikendamiseks või taastamiseks tuleb alapunkti g alapunkti 2 alapunkti ii kohane lennuoskuse tasemekontroll sooritada mitme mootoriga lennukil. Kui piloodil on ka ühe mootoriga õhusõiduki instrumentaal-marsruutlennupädevusmärge, pikeneb või taastub lennuoskuse tasemekontrolliga ka ühe mootoriga õhusõiduki instrumentaal-marsruutlennupädevusmärge.

| h) | Kui instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke taotleja on kogunud instrumentaallennuaega lennuki instrumentaallennupädevuse instruktori või lennuki lennuinstruktoriga, kellel on õigus anda instrumentaallennupädevuse või instrumentaal-marsruutlennupädevuse õpet, võib neid lennutunde arvestada alapunkti c alapunkti 2 alapunktidega i ja ii nõutava lennuaja katteks vastavalt kuni viie või kuni kuue tunni ulatuses. Kõnealuseid lennutunde ei või võtta arvesse alapunkti c alapunkti 2 alapunktiga ii nõutava mitme mootoriga lennukite neljatunnise instrumentaallennuõppena.






  (1) | Arvesse võetava tundide arvu kindlakstegemiseks ja koolitusvajaduse määramiseks peab taotleja läbima sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis õppe-eelse hindamise. |
| --- | --- | --- |

h)

Kui instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke taotleja on kogunud instrumentaallennuaega lennuki instrumentaallennupädevuse instruktori või lennuki lennuinstruktoriga, kellel on õigus anda instrumentaallennupädevuse või instrumentaal-marsruutlennupädevuse õpet, võib neid lennutunde arvestada alapunkti c alapunkti 2 alapunktidega i ja ii nõutava lennuaja katteks vastavalt kuni viie või kuni kuue tunni ulatuses. Kõnealuseid lennutunde ei või võtta arvesse alapunkti c alapunkti 2 alapunktiga ii nõutava mitme mootoriga lennukite neljatunnise instrumentaallennuõppena.

(1)

Arvesse võetava tundide arvu kindlakstegemiseks ja koolitusvajaduse määramiseks peab taotleja läbima sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis õppe-eelse hindamise.

| (2) | Lennuki instrumentaallennupädevuse instruktori või lennuki lennuinstruktoriga läbitud instrumentaallennuõpe dokumenteeritakse eraldi koolitusdokumendis, mille instruktor allkirjastab. |
| --- | --- |

(2)

Lennuki instrumentaallennupädevuse instruktori või lennuki lennuinstruktoriga läbitud instrumentaallennuõpe dokumenteeritakse eraldi koolitusdokumendis, mille instruktor allkirjastab.

| i) | Instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke taotlejatel, kellel on FCL-osa kohane era- või ametipiloodiluba ning kolmandas riigis Chicago konventsiooni 1. lisa nõuete kohaselt välja antud kehtiv lennuki instrumentaallennupädevusmärge, võib lugeda täidetuks kõik alapunktis c nimetatud koolitusnõuded. Instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke saamiseks peab taotleja:






  (1) | edukalt läbima instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke lennuoskuse tasemekontrolli; |
| --- | --- | --- |

i)

Instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke taotlejatel, kellel on FCL-osa kohane era- või ametipiloodiluba ning kolmandas riigis Chicago konventsiooni 1. lisa nõuete kohaselt välja antud kehtiv lennuki instrumentaallennupädevusmärge, võib lugeda täidetuks kõik alapunktis c nimetatud koolitusnõuded. Instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke saamiseks peab taotleja:

(1)

edukalt läbima instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke lennuoskuse tasemekontrolli;

| (2) | erandina alapunktist d tõendama lennueksamil kontrollpiloodile, et ta on omandanud piisavad teoreetilised teadmised lennundusõigusest, meteoroloogiast ning lendude planeerimisest ja sooritamisest (instrumentaallennupädevus); |
| --- | --- |

(2)

erandina alapunktist d tõendama lennueksamil kontrollpiloodile, et ta on omandanud piisavad teoreetilised teadmised lennundusõigusest, meteoroloogiast ning lendude planeerimisest ja sooritamisest (instrumentaallennupädevus);

| (3) | omama vähemalt 25 tundi lennukogemust lennuki kaptenina instrumentaallendudel.” |
| --- | --- |

(3)

omama vähemalt 25 tundi lennukogemust lennuki kaptenina instrumentaallendudel.”

„FCL.830 Purilennuki pilvelennupädevusmärge

| a) | Purilennuki juhtimise õigust hõlmava piloodiloa omanikud võivad purilennukiga või mootorpurilennukiga, välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuk, lennata pilvedes üksnes purilennuki pilvelennupädevusmärke olemasolu korral. |
| --- | --- |

a)

Purilennuki juhtimise õigust hõlmava piloodiloa omanikud võivad purilennukiga või mootorpurilennukiga, välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuk, lennata pilvedes üksnes purilennuki pilvelennupädevusmärke olemasolu korral.

| b) | Purilennukite pilvelennupädevusmärke taotlejad peavad vastama järgmistele nõuetele:






  (1) | nad peavad pärast loa väljaandmist olema lennanud kaptenina 30 tundi purilennukitel või mootorpurilennukitel; |
| --- | --- | --- |

b)

Purilennukite pilvelennupädevusmärke taotlejad peavad vastama järgmistele nõuetele:

(1)

nad peavad pärast loa väljaandmist olema lennanud kaptenina 30 tundi purilennukitel või mootorpurilennukitel;

| (2) | nad peavad olema läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis koolituskursuse, mis sisaldab järgmist:






  i) | teooriaõpe ja |
| --- | --- | --- |

(2)

nad peavad olema läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis koolituskursuse, mis sisaldab järgmist:

i)

teooriaõpe ja

| ii) | vähemalt kaks tundi instruktoriga lennuõpet purilennukitel või mootorpurilennukitel, mida juhitakse üksnes lennuinstrumentide järgi, sealhulgas kuni üks tund fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel; ja |
| --- | --- |

ii)

vähemalt kaks tundi instruktoriga lennuõpet purilennukitel või mootorpurilennukitel, mida juhitakse üksnes lennuinstrumentide järgi, sealhulgas kuni üks tund fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel; ja

| (3) | nad peavad olema sooritanud lennueksami vastavat kvalifikatsiooni omava kontrollpiloodiga. |
| --- | --- |

(3)

nad peavad olema sooritanud lennueksami vastavat kvalifikatsiooni omava kontrollpiloodiga.

| c) | Instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke või lennuki instrumentaallennupädevusmärke omanikel loetakse alapunkti b alapunkti 2 alapunkti i nõue täidetuks. Erandina alapunkti b alapunkti 2 alapunktist ii tuleb läbida vähemalt üks tund instruktoriga lennuõpet purilennukil või mootorpurilennukil, mida juhitakse üksnes lennuinstrumentide järgi, välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuk. |
| --- | --- |

c)

Instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke või lennuki instrumentaallennupädevusmärke omanikel loetakse alapunkti b alapunkti 2 alapunkti i nõue täidetuks. Erandina alapunkti b alapunkti 2 alapunktist ii tuleb läbida vähemalt üks tund instruktoriga lennuõpet purilennukil või mootorpurilennukil, mida juhitakse üksnes lennuinstrumentide järgi, välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuk.

| d) | Pilvelennupädevusmärke omanikud võivad teostada oma õigusi üksnes juhul, kui nad on eelneva 24 kuu jooksul kogunud vähemalt ühe lennutunni või teinud pilvelennupädevusmärke õigusi kasutades viis lendu kaptenina purilennukil või mootorpurilennukil, välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuk. |
| --- | --- |

d)

Pilvelennupädevusmärke omanikud võivad teostada oma õigusi üksnes juhul, kui nad on eelneva 24 kuu jooksul kogunud vähemalt ühe lennutunni või teinud pilvelennupädevusmärke õigusi kasutades viis lendu kaptenina purilennukil või mootorpurilennukil, välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuk.

| e) | Pilvelennupädevusmärke omanikud, kes ei vasta alapunkti d nõuetele, peavad enne oma õiguste kasutamise jätkamist tegema järgmist:






  (1) | läbima lennuoskuse tasemekontrolli vastavat kvalifikatsiooni omava kontrollpiloodiga või |
| --- | --- | --- |

e)

Pilvelennupädevusmärke omanikud, kes ei vasta alapunkti d nõuetele, peavad enne oma õiguste kasutamise jätkamist tegema järgmist:

(1)

läbima lennuoskuse tasemekontrolli vastavat kvalifikatsiooni omava kontrollpiloodiga või

| (2) | koguma täiendavalt alapunktis d sätestatud lennuaega või sooritama lende kvalifitseeritud kontrollpiloodiga. |
| --- | --- |

(2)

koguma täiendavalt alapunktis d sätestatud lennuaega või sooritama lende kvalifitseeritud kontrollpiloodiga.

| f) | Kehtiva instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke või lennuki instrumentaallennupädevusmärke omanikel loetakse alapunkti d nõuded täidetuks.”; |
| --- | --- |

f)

Kehtiva instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke või lennuki instrumentaallennupädevusmärke omanikel loetakse alapunkti d nõuded täidetuks.”;

| 30) | punkti FCL.915 alapunkti b alapunkti 2 alapunkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | lennanud sellesse klassi või tüüpi kuuluval õhusõidukil, millega lennuõpet anda kavatsetakse, vähemalt 15 lennutundi, sealhulgas vajaduse korral kuni seitse tundi vastavat õhusõidukiklassi või -tüüpi esindaval lennutreeningseadmel, või”; |
| --- | --- | --- |

30)

punkti FCL.915 alapunkti b alapunkti 2 alapunkt i asendatakse järgmisega:

„i)

lennanud sellesse klassi või tüüpi kuuluval õhusõidukil, millega lennuõpet anda kavatsetakse, vähemalt 15 lennutundi, sealhulgas vajaduse korral kuni seitse tundi vastavat õhusõidukiklassi või -tüüpi esindaval lennutreeningseadmel, või”;

| 31) | punkti FCL.905.FI muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | pukseerimispädevusmärge, vigurlennupädevusmärge või purilennuki lennuinstruktori puhul pilvelennupädevusmärge, kui lennuinstruktoril on vastavad õigused ja kui ta on alapunkti i kohase kvalifikatsiooniga lennuinstruktorile tõendanud suutlikkust anda selle pädevuse jaoks nõutavat õpet;” |
| --- | --- | --- | --- |

31)

punkti FCL.905.FI muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt f asendatakse järgmisega:

„f)

pukseerimispädevusmärge, vigurlennupädevusmärge või purilennuki lennuinstruktori puhul pilvelennupädevusmärge, kui lennuinstruktoril on vastavad õigused ja kui ta on alapunkti i kohase kvalifikatsiooniga lennuinstruktorile tõendanud suutlikkust anda selle pädevuse jaoks nõutavat õpet;”

| b) | alapunkti g sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:






  „g) | vastava õhusõidukiliigi instrumentaal-marsruutlennupädevus või instrumentaallennupädevus, kui lennuinstruktor on:”; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkti g sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„g)

vastava õhusõidukiliigi instrumentaal-marsruutlennupädevus või instrumentaallennupädevus, kui lennuinstruktor on:”;

| c) | alapunkti g alapunkti 3 alapunkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | mitme mootoriga lennukite puhul täitnud mitme mootoriga lennuki klassipädevuse instruktori tunnistuse saamise nõuded;” |
| --- | --- | --- |

c)

alapunkti g alapunkti 3 alapunkt i asendatakse järgmisega:

„i)

mitme mootoriga lennukite puhul täitnud mitme mootoriga lennuki klassipädevuse instruktori tunnistuse saamise nõuded;”

| d) | alapunkti h alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „(2) | kopterite puhul punkti FCL.910.TRI alapunkti c alapunktis 1 sätestatud eeltingimused ning punkti FCL.915.TRI alapunkti d alapunktis 2 sätestatud kopterite tüübipädevuse instruktori koolituskursuse eeltingimused;” |
| --- | --- | --- |

d)

alapunkti h alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„(2)

kopterite puhul punkti FCL.910.TRI alapunkti c alapunktis 1 sätestatud eeltingimused ning punkti FCL.915.TRI alapunkti d alapunktis 2 sätestatud kopterite tüübipädevuse instruktori koolituskursuse eeltingimused;”

| 32) | punkti FCL.910.FI alapunkti a alapunkt 3 asendatakse järgmisega:






  „(3) | ühe piloodiga ühe mootoriga õhusõidukite (välja arvatud kõrgtehnilised keerukad ühepiloodilennukid) klassi- ja tüübipädevuste puhul õhupallide klassi- ja kategoorialaienduste ning purilennukite klassilaienduste saamiseks;” |
| --- | --- | --- |

32)

punkti FCL.910.FI alapunkti a alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

„(3)

ühe piloodiga ühe mootoriga õhusõidukite (välja arvatud kõrgtehnilised keerukad ühepiloodilennukid) klassi- ja tüübipädevuste puhul õhupallide klassi- ja kategoorialaienduste ning purilennukite klassilaienduste saamiseks;”

| 33) | punkti FCL.915.FI alapunkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | purilennukite lennuinstruktorite puhul olema lennanud kaptenina purilennukitel 100 lennutundi ja teinud 200 starti. Kui taotleja soovib anda lennuõpet fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite kohta, peab ta lisaks olema lennanud kaptenina 30 lennutundi fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel ning sooritama punkti FCL.905.FI alapunkti i kohase kvalifikatsiooniga lennuinstruktorile punkti FCL.935 kohase täiendava atesteerimise fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukil;” |
| --- | --- | --- |

33)

punkti FCL.915.FI alapunkt e asendatakse järgmisega:

„e)

purilennukite lennuinstruktorite puhul olema lennanud kaptenina purilennukitel 100 lennutundi ja teinud 200 starti. Kui taotleja soovib anda lennuõpet fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite kohta, peab ta lisaks olema lennanud kaptenina 30 lennutundi fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel ning sooritama punkti FCL.905.FI alapunkti i kohase kvalifikatsiooniga lennuinstruktorile punkti FCL.935 kohase täiendava atesteerimise fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukil;”

| 34) | punkti FCL.930.FI alapunkti b alapunkti 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt v asendatakse järgmisega:






  „v) | õhupallide lennuinstruktorite puhul vähemalt kolm tundi lennuõpet, sealhulgas kolm starti.”; |
| --- | --- | --- | --- |

34)

punkti FCL.930.FI alapunkti b alapunkti 3 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt v asendatakse järgmisega:

„v)

õhupallide lennuinstruktorite puhul vähemalt kolm tundi lennuõpet, sealhulgas kolm starti.”;

| b) | alapunkti 3 teine lõik asendatakse järgmisega:






  „(4) | Muu õhusõidukiliigi lennuinstruktori tunnistuse taotlemise korral loetakse pilootidel, kellel on või on olnud lennukite, kopterite või õhulaevade lennuinstruktori tunnistus, alapunkti b alapunkti 2 alapunkti i nõue täidetuks 55 tunni ulatuses või alapunkti b alapunkti 2 alapunkti ii nõuded 18 tunni ulatuses.”; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkti 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„(4)

Muu õhusõidukiliigi lennuinstruktori tunnistuse taotlemise korral loetakse pilootidel, kellel on või on olnud lennukite, kopterite või õhulaevade lennuinstruktori tunnistus, alapunkti b alapunkti 2 alapunkti i nõue täidetuks 55 tunni ulatuses või alapunkti b alapunkti 2 alapunkti ii nõuded 18 tunni ulatuses.”;

| 35) | punktis FCL.905.TRI asendatakse sissejuhatavatele sõnadele järgnev alapunkt a järgmisega:






  „a) | instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke ja instrumentaallennupädevusmärke pikendamiseks ja taastamiseks, kui tüübipädevuse instruktoril on kehtiv instrumentaallennupädevusmärge;” |
| --- | --- | --- |

35)

punktis FCL.905.TRI asendatakse sissejuhatavatele sõnadele järgnev alapunkt a järgmisega:

„a)

instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke ja instrumentaallennupädevusmärke pikendamiseks ja taastamiseks, kui tüübipädevuse instruktoril on kehtiv instrumentaallennupädevusmärge;”

| 36) | punkti FCL.905.CRI muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti FCL.905.CRI alapunkti a alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „(1) | ühepiloodilennukite (välja arvatud kõrgtehnilised keerukad ühepiloodilennukid) klassi- või tüübipädevusmärke väljaandmiseks, pikendamiseks ja taastamiseks, kui taotleja soovib ühepiloodilennu õigusi;” |
| --- | --- | --- | --- |

36)

punkti FCL.905.CRI muudetakse järgmiselt:

a)

punkti FCL.905.CRI alapunkti a alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„(1)

ühepiloodilennukite (välja arvatud kõrgtehnilised keerukad ühepiloodilennukid) klassi- või tüübipädevusmärke väljaandmiseks, pikendamiseks ja taastamiseks, kui taotleja soovib ühepiloodilennu õigusi;”

| b) | lisatakse alapunkt c:






  „c) | Mitme mootoriga lennuki klassipädevuse instruktori tunnistuse taotlejad, kellel on ühe mootoriga lennuki klassipädevuse instruktori tunnistus, peavad mitme mootoriga lennuki klassipädevuse instruktori tunnistuse saamiseks olema täitnud punkti FCL.915.CRI alapunktis a sätestatud eeltingimused ning punkti FCL.930.CRI alapunkti a alapunktis 3 ja punktis FCL.935 sätestatud nõuded.”; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse alapunkt c:

„c)

Mitme mootoriga lennuki klassipädevuse instruktori tunnistuse taotlejad, kellel on ühe mootoriga lennuki klassipädevuse instruktori tunnistus, peavad mitme mootoriga lennuki klassipädevuse instruktori tunnistuse saamiseks olema täitnud punkti FCL.915.CRI alapunktis a sätestatud eeltingimused ning punkti FCL.930.CRI alapunkti a alapunktis 3 ja punktis FCL.935 sätestatud nõuded.”;

| 37) | punkti FCL.905.IRI alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Instrumentaallennupädevuse instruktoril on õigus anda vastava õhusõidukiliigi instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke ja instrumentaallennupädevusmärke väljaandmiseks, pikendamiseks ja taastamiseks vajalikku õpet.”; |
| --- | --- | --- |

37)

punkti FCL.905.IRI alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Instrumentaallennupädevuse instruktoril on õigus anda vastava õhusõidukiliigi instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke ja instrumentaallennupädevusmärke väljaandmiseks, pikendamiseks ja taastamiseks vajalikku õpet.”;

| 38) | punkti FCL.915.IRI alapunkti a alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2) | mitme mootoriga lennuki instrumentaallennupädevuse instruktori tunnistuse taotlemise korral täitma punkti FCL.915.CRI alapunkti a ning punktide FCL.930.CRI ja FCL.935 nõuded;” |
| --- | --- | --- |

38)

punkti FCL.915.IRI alapunkti a alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)

mitme mootoriga lennuki instrumentaallennupädevuse instruktori tunnistuse taotlemise korral täitma punkti FCL.915.CRI alapunkti a ning punktide FCL.930.CRI ja FCL.935 nõuded;”

| 39) | punkti FCL.905.SFI alapunkti d alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „(2) | lennumeeskonna koostöökoolitusel, kui lennutreeningseadme tüübipädevuse instruktoril on õigus anda mitmepiloodikopterite õpet.”; |
| --- | --- | --- |

39)

punkti FCL.905.SFI alapunkti d alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„(2)

lennumeeskonna koostöökoolitusel, kui lennutreeningseadme tüübipädevuse instruktoril on õigus anda mitmepiloodikopterite õpet.”;

| 40) | punkti FCL.915.MCCI alapunkti b alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „(1) | lennukite, õhulaevade ja vertikaalstardiga õhusõidukite puhul 1 500 tundi lennukogemust piloodina mitmepiloodilendudel;” |
| --- | --- | --- |

40)

punkti FCL.915.MCCI alapunkti b alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„(1)

lennukite, õhulaevade ja vertikaalstardiga õhusõidukite puhul 1 500 tundi lennukogemust piloodina mitmepiloodilendudel;”

| 41) | FCL.940.MI asendatakse järgmisega:
  „FCL.940.MI Mäelennuinstruktori tunnistuse kehtivus

  Mäelennuinstruktori tunnistus kehtib seni, kuni kehtib lennuinstruktori, tüübipädevuse instruktori või klassipädevuse instruktori tunnistus.”; |
| --- | --- |

41)

FCL.940.MI asendatakse järgmisega:

„FCL.940.MI Mäelennuinstruktori tunnistuse kehtivus

Mäelennuinstruktori tunnistus kehtib seni, kuni kehtib lennuinstruktori, tüübipädevuse instruktori või klassipädevuse instruktori tunnistus.”;

| 42) | punkti FCL.1015 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunktile b lisatakse alapunktid 4 ja 5:






  „(4) | selgitused selle kohta, et kui lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle või atesteerimist korraldatakse taotlejatele, kelle puhul pädev asutus ei ole sama, mis kontrollpiloodile tunnistuse väljaandnud asutus, tuleb alapunktis 3 osutatud elemendid läbi vaadata ja neid kohaldada; ning |
| --- | --- | --- | --- |

42)

punkti FCL.1015 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunktile b lisatakse alapunktid 4 ja 5:

„(4)

selgitused selle kohta, et kui lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle või atesteerimist korraldatakse taotlejatele, kelle puhul pädev asutus ei ole sama, mis kontrollpiloodile tunnistuse väljaandnud asutus, tuleb alapunktis 3 osutatud elemendid läbi vaadata ja neid kohaldada; ning

| (5) | juhised selle kohta, kuidas vajaduse korral juurde pääseda teiste liikmesriikide pädevate asutuste menetlustele ja nõuetele;”; |
| --- | --- |

(5)

juhised selle kohta, kuidas vajaduse korral juurde pääseda teiste liikmesriikide pädevate asutuste menetlustele ja nõuetele;”;

| b) | alapunkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | Kontrollpilooditunnistuse omanikud ei tohi korraldada lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle ega atesteerimisi taotlejatele, kelle puhul pädev asutus ei ole sama, mis kontrollpiloodile tunnistuse väljaandnud asutus, välja arvatud juhul, kui kõnealuse tunnistuse omanikud on läbi vaadanud viimase kättesaadava teabe taotleja pädeva asutuse asjakohaste riiklike menetluste kohta.”; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt c asendatakse järgmisega:

„c)

Kontrollpilooditunnistuse omanikud ei tohi korraldada lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle ega atesteerimisi taotlejatele, kelle puhul pädev asutus ei ole sama, mis kontrollpiloodile tunnistuse väljaandnud asutus, välja arvatud juhul, kui kõnealuse tunnistuse omanikud on läbi vaadanud viimase kättesaadava teabe taotleja pädeva asutuse asjakohaste riiklike menetluste kohta.”;

| 43) | punkti FCL.1030 alapunkti b alapunkt 3 asendatakse järgmisega:






  a) | lisatakse punkt iv:






  „iv) | kui taotleja pädev asutus ei ole sama, mis kontrollpiloodile tunnistuse väljaandnud asutus, siis kinnituse selle kohta, et kontrollpiloot on läbi vaadanud taotleja pädeva asutuse riiklikud menetlused ja nõuded ja neid kohaldanud;” |
| --- | --- | --- | --- |

43)

punkti FCL.1030 alapunkti b alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

a)

lisatakse punkt iv:

„iv)

kui taotleja pädev asutus ei ole sama, mis kontrollpiloodile tunnistuse väljaandnud asutus, siis kinnituse selle kohta, et kontrollpiloot on läbi vaadanud taotleja pädeva asutuse riiklikud menetlused ja nõuded ja neid kohaldanud;”

| b) | lisatakse punkt v:






  „v | kontrollpiloodi tunnistuse koopia, kus on märgitud asjaomase kontrollpiloodi õigused seoses lennueksamite, lennuoskuste tasemekontrollide või atesteerimiste korraldamisega taotlejatele, kelle pädev asutus ei ole sama, mis kontrollpiloodile tunnistuse väljaandnud asutus.”; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punkt v:

„v

kontrollpiloodi tunnistuse koopia, kus on märgitud asjaomase kontrollpiloodi õigused seoses lennueksamite, lennuoskuste tasemekontrollide või atesteerimiste korraldamisega taotlejatele, kelle pädev asutus ei ole sama, mis kontrollpiloodile tunnistuse väljaandnud asutus.”;

| 44) | punkti FCL.1005.FE muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunktile a lisatakse alapunkt 5:






  „(5) | lennuoskuse tasemekontrolle instrumentaal-marsruutlennupädevusmärgete pikendamiseks ja taastamiseks, kui kontrollpiloot on lennanud piloodina lennukitel vähemalt 1 500 lennutundi ning vastab punkti FCL.1010.IRE alapunkti a alapunkti 2 nõuetele.”; |
| --- | --- | --- | --- |

44)

punkti FCL.1005.FE muudetakse järgmiselt:

a)

alapunktile a lisatakse alapunkt 5:

„(5)

lennuoskuse tasemekontrolle instrumentaal-marsruutlennupädevusmärgete pikendamiseks ja taastamiseks, kui kontrollpiloot on lennanud piloodina lennukitel vähemalt 1 500 lennutundi ning vastab punkti FCL.1010.IRE alapunkti a alapunkti 2 nõuetele.”;

| b) | alapunkti d alapunkt 3 asendatakse järgmisega:






  „(3) | lennueksameid purilennuki piloodi loa või kergõhusõiduki piloodi loa õiguste laiendamiseks fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitele, kui kontrollpiloot on lennanud piloodina purilennukitel või mootorpurilennukitel vähemalt 300 lennutundi, sealhulgas 50 tundi lennuinstruktorina fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkti d alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

„(3)

lennueksameid purilennuki piloodi loa või kergõhusõiduki piloodi loa õiguste laiendamiseks fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitele, kui kontrollpiloot on lennanud piloodina purilennukitel või mootorpurilennukitel vähemalt 300 lennutundi, sealhulgas 50 tundi lennuinstruktorina fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel;

| (4) | lennueksameid ja lennuoskuse tasemekontrolle pilvelennupädevusmärke väljaandmiseks, kui kontrollpiloot on lennanud piloodina purilennukitel või mootorpurilennukitel vähemalt 200 lennutundi, sealhulgas vähemalt viis lennutundi või 25 lendu pilvelennupädevuse lennuinstruktorina või kümme lennutundi instrumentaal-marsruutlennupädevuse või instrumentaallennupädevuse lennuinstruktorina.”; |
| --- | --- |

(4)

lennueksameid ja lennuoskuse tasemekontrolle pilvelennupädevusmärke väljaandmiseks, kui kontrollpiloot on lennanud piloodina purilennukitel või mootorpurilennukitel vähemalt 200 lennutundi, sealhulgas vähemalt viis lennutundi või 25 lendu pilvelennupädevuse lennuinstruktorina või kümme lennutundi instrumentaal-marsruutlennupädevuse või instrumentaallennupädevuse lennuinstruktorina.”;

| 45) | punkti FCL.1005.TRE alapunkti a alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „(2) | lennuoskuse tasemekontrolle tüübipädevusmärgete, instrumentaal-marsruutlennupädevusmärgete ja instrumentaallennupädevusmärgete pikendamiseks või taastamiseks;” |
| --- | --- | --- |

45)

punkti FCL.1005.TRE alapunkti a alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„(2)

lennuoskuse tasemekontrolle tüübipädevusmärgete, instrumentaal-marsruutlennupädevusmärgete ja instrumentaallennupädevusmärgete pikendamiseks või taastamiseks;”

| 46) | punkti FCL.1010.TRE alapunkti b alapunkti 5 alapunkt ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | omama kopteri ametipiloodi luba (CPL(H)) või kopteri liinipiloodi (ATPL(H)) luba.”; |
| --- | --- | --- |

46)

punkti FCL.1010.TRE alapunkti b alapunkti 5 alapunkt ii asendatakse järgmisega:

„ii)

omama kopteri ametipiloodi luba (CPL(H)) või kopteri liinipiloodi (ATPL(H)) luba.”;

| 47) | punkti FCL.1005.CRE alapunktile b lisatakse alapunkt 3:






  „(3) | instrumentaal-marsruutlennupädevusmärgete pikendamiseks ja taastamiseks, kui klassipädevuse kontrollpiloot on lennanud piloodina lennukitel vähemalt 1 500 lennutundi ning vastab punkti FCL.1010.IRE alapunkti a alapunkti 2 nõuetele.”; |
| --- | --- | --- |

47)

punkti FCL.1005.CRE alapunktile b lisatakse alapunkt 3:

„(3)

instrumentaal-marsruutlennupädevusmärgete pikendamiseks ja taastamiseks, kui klassipädevuse kontrollpiloot on lennanud piloodina lennukitel vähemalt 1 500 lennutundi ning vastab punkti FCL.1010.IRE alapunkti a alapunkti 2 nõuetele.”;

| 48) | punkt FCL.1005.IRE asendatakse järgmisega:
  „FCL.1005.IRE Instrumentaallennupädevuse kontrollpiloot – õigused

  Instrumentaallennupädevuse kontrollpiloodil on õigus korraldada lennueksameid instrumentaallennupädevusmärgete või instrumentaal-marsruutlennupädevusmärgete väljaandmiseks ning lennuoskuse tasemekontrolle instrumentaal-marsruutlennupädevusmärgete või instrumentaallennupädevusmärgete pikendamiseks või taastamiseks.”; |
| --- | --- |

48)

punkt FCL.1005.IRE asendatakse järgmisega:

„FCL.1005.IRE Instrumentaallennupädevuse kontrollpiloot – õigused

Instrumentaallennupädevuse kontrollpiloodil on õigus korraldada lennueksameid instrumentaallennupädevusmärgete või instrumentaal-marsruutlennupädevusmärgete väljaandmiseks ning lennuoskuse tasemekontrolle instrumentaal-marsruutlennupädevusmärgete või instrumentaallennupädevusmärgete pikendamiseks või taastamiseks.”;

| 49) | I lisa (FCL-osa) 1. liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 3.2 asendatakse järgmisega:






  „3.2. | Taotleja peab asjaomase õhusõidukiliigi kohta sooritama käesolevas osas sätestatud teooriaeksamid järgmistes valdkondades:
  021— üldteadmised õhusõidukitest: konstruktsioon ja süsteemid, elektrisüsteemid, jõuseadmed, avariivarustus;
  022— üldteadmised õhusõidukitest: lennuinstrumendid;
  032/034— vastavalt vajadusele lennuki või kopteri suutlikkusnäitajad;
  070— käitamisprotseduurid ja
  080— aerodünaamika alused.”; |
| --- | --- | --- | --- |

49)

I lisa (FCL-osa) 1. liidet muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 3.2 asendatakse järgmisega:

„3.2.

Taotleja peab asjaomase õhusõidukiliigi kohta sooritama käesolevas osas sätestatud teooriaeksamid järgmistes valdkondades:

021— üldteadmised õhusõidukitest: konstruktsioon ja süsteemid, elektrisüsteemid, jõuseadmed, avariivarustus;

022— üldteadmised õhusõidukitest: lennuinstrumendid;

032/034— vastavalt vajadusele lennuki või kopteri suutlikkusnäitajad;

070— käitamisprotseduurid ja

080— aerodünaamika alused.”;

| b) | punkt 4.1 asendatakse järgmisega:






  „4.1. | Instrumentaallennupädevusmärke või instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke taotlejal, kes on samas õhusõidukiliigis sooritanud ametipiloodiloa jaoks nõutavad teooriaeksamid, loetakse täidetuks teoreetiliste teadmiste nõuded järgmistes valdkondades:






  — | inimvõimed; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

punkt 4.1 asendatakse järgmisega:

„4.1.

Instrumentaallennupädevusmärke või instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke taotlejal, kes on samas õhusõidukiliigis sooritanud ametipiloodiloa jaoks nõutavad teooriaeksamid, loetakse täidetuks teoreetiliste teadmiste nõuded järgmistes valdkondades:

—

inimvõimed;

| — | meteoroloogia.”; |
| --- | --- |

—

meteoroloogia.”;

| 50) | I lisa (FCL-osa) 3. liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | E jaos pealkirja ÜLDIST all asendatakse punkti 12 alapunkt d järgmisega:






  „d) | kuus lennutundi tuleb lennata mitme mootoriga lennukitel, kui lennueksamil kasutatakse mitme mootoriga lennukit.”; |
| --- | --- | --- | --- |

50)

I lisa (FCL-osa) 3. liidet muudetakse järgmiselt:

a)

E jaos pealkirja ÜLDIST all asendatakse punkti 12 alapunkt d järgmisega:

„d)

kuus lennutundi tuleb lennata mitme mootoriga lennukitel, kui lennueksamil kasutatakse mitme mootoriga lennukit.”;

| b) | K jaos pealkirja ÜLDIST all asendatakse punkti 3 alapunkt a järgmisega:






  „a) | olema lennanud piloodina kopteritel vähemalt 155 lennutundi, sealhulgas 50 tundi kaptenina, millest kümme tundi peab olema lennatud marsruutlendudel. Muudes õhusõidukiliikides kaptenina lennatud lennutunde võib nimetatud 155 lennutunnina arvestada K jao punkti 11 kohaselt;” |
| --- | --- | --- |

b)

K jaos pealkirja ÜLDIST all asendatakse punkti 3 alapunkt a järgmisega:

„a)

olema lennanud piloodina kopteritel vähemalt 155 lennutundi, sealhulgas 50 tundi kaptenina, millest kümme tundi peab olema lennatud marsruutlendudel. Muudes õhusõidukiliikides kaptenina lennatud lennutunde võib nimetatud 155 lennutunnina arvestada K jao punkti 11 kohaselt;”

| 51) | I lisa (FCL-osa) 5. liite pealkirja „ÜLDIST” all asendatakse punkt 2 järgmisega:






  „2. | Teise piloodi loa koolituse litsents antakse üksnes sertifitseeritud koolitusorganisatsioonile, mis kuulub ORO-osa ja kehtivate lennutegevusnõuete kohase tegevusloaga ärilise lennutranspordi ettevõtja koosseisu või on nimetatud ettevõtjatega sõlminud erikokkuleppe. Litsents kehtib ainult konkreetse ettevõtja kohta kuni lennuettevõtja üleminekukursuse lõpuleviimiseni.”; |
| --- | --- | --- |

51)

I lisa (FCL-osa) 5. liite pealkirja „ÜLDIST” all asendatakse punkt 2 järgmisega:

„2.

Teise piloodi loa koolituse litsents antakse üksnes sertifitseeritud koolitusorganisatsioonile, mis kuulub ORO-osa ja kehtivate lennutegevusnõuete kohase tegevusloaga ärilise lennutranspordi ettevõtja koosseisu või on nimetatud ettevõtjatega sõlminud erikokkuleppe. Litsents kehtib ainult konkreetse ettevõtja kohta kuni lennuettevõtja üleminekukursuse lõpuleviimiseni.”;

| 52) | FCL-osa 6. liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | A jagu muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | Lennuki instrumentaallennupädevuse moodulkursusel osaleda soovival taotlejal peab olema lennuki erapiloodi luba või lennuki ametipiloodi luba. Instrumentaallennuprotseduuride moodulkursusel osaleda soovival taotlejal, kellel ei ole lennuki ametipiloodi luba, peab olema instrumentaallennu põhimooduli kursuse läbimise tunnistus. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

52)

FCL-osa 6. liidet muudetakse järgmiselt:

a)

A jagu muudetakse järgmiselt:

i)

punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

Lennuki instrumentaallennupädevuse moodulkursusel osaleda soovival taotlejal peab olema lennuki erapiloodi luba või lennuki ametipiloodi luba. Instrumentaallennuprotseduuride moodulkursusel osaleda soovival taotlejal, kellel ei ole lennuki ametipiloodi luba, peab olema instrumentaallennu põhimooduli kursuse läbimise tunnistus.

Sertifitseeritud koolitusorganisatsioon peab tagama, et mitme mootoriga lennuki instrumentaallennupädevuse kursusele sooviv taotleja, kellel ei ole olnud mitme mootoriga lennuki klassi- või tüübipädevusmärget, oleks enne lennuki instrumentaallennupädevuse kursusel lennuõppe alustamist läbinud H alajaos sätestatud mitme mootori koolituse.”;

| ii) | punkt 10.2 asendatakse järgmisega:






  „10.2. | Kopteri instrumentaallennupädevusmärke omanikul võib punktidega 7 ja 8 ettenähtud õppe kogumahtu vähendada kümne tunnini.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt 10.2 asendatakse järgmisega:

„10.2.

Kopteri instrumentaallennupädevusmärke omanikul võib punktidega 7 ja 8 ettenähtud õppe kogumahtu vähendada kümne tunnini.”;

| b) | lisatakse Aa jagu:
  „Aa.   Lennuki instrumentaallennupädevus (IR(A)) – kompetentsuspõhine lennukoolituse moodulkursus

  ÜLDIST






  1. | Kompetentsuspõhise lennukoolituse moodulkursuse eesmärk on koolitada era- või ametipiloodiloa omanikke instrumentaallennupädevuse omandamiseks, võttes arvesse varasemat instrumentaallennuõpet ja -kogemust. Kursus on koostatud nii, et anda piisavad oskused lendamiseks instrumentaallennureeglite järgi ja instrumentaallennuilma tingimustes. Kursus koosneb instrumentaallennuõppest lennuki instrumentaallennupädevuse instruktori või lennuki lennuinstruktoriga, kellel on õigus anda instrumentaallennupädevuse õpet, ning lennuõppest sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis. |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse Aa jagu:

„Aa.   Lennuki instrumentaallennupädevus (IR(A)) – kompetentsuspõhine lennukoolituse moodulkursus

ÜLDIST

1.

Kompetentsuspõhise lennukoolituse moodulkursuse eesmärk on koolitada era- või ametipiloodiloa omanikke instrumentaallennupädevuse omandamiseks, võttes arvesse varasemat instrumentaallennuõpet ja -kogemust. Kursus on koostatud nii, et anda piisavad oskused lendamiseks instrumentaallennureeglite järgi ja instrumentaallennuilma tingimustes. Kursus koosneb instrumentaallennuõppest lennuki instrumentaallennupädevuse instruktori või lennuki lennuinstruktoriga, kellel on õigus anda instrumentaallennupädevuse õpet, ning lennuõppest sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis.

| 2. | Kompetentsuspõhise moodulkursuse kaudu lennuki instrumentaallennupädevusmärke taotlejal peab olema lennuki erapiloodi või lennuki ametipiloodi luba. |
| --- | --- |

2.

Kompetentsuspõhise moodulkursuse kaudu lennuki instrumentaallennupädevusmärke taotlejal peab olema lennuki erapiloodi või lennuki ametipiloodi luba.

| 3. | Teooriakursus tuleb läbida 18 kuu jooksul. Instrumentaallennuõpe tuleb läbida ning lennueksam sooritada teooriaeksami eduka soorituse kehtivusaja jooksul. |
| --- | --- |

3.

Teooriakursus tuleb läbida 18 kuu jooksul. Instrumentaallennuõpe tuleb läbida ning lennueksam sooritada teooriaeksami eduka soorituse kehtivusaja jooksul.

| 4. | Kursus peab sisaldama järgmist:






  a) | teooriaõpe lennuki instrumentaallennupädevusmärke jaoks nõutaval tasemel; |
| --- | --- | --- |

4.

Kursus peab sisaldama järgmist:

a)

teooriaõpe lennuki instrumentaallennupädevusmärke jaoks nõutaval tasemel;

| b) | instrumentaallennuõpe. |
| --- | --- |

b)

instrumentaallennuõpe.

TEOREETILISED TEADMISED

| 5. | Lennuki instrumentaallennupädevuse kompetentsuspõhise moodulkursuse teooriaõppe kinnitatud maht peab olema vähemalt 80 tundi. Teooriakursus võib sisaldada arvutipõhist õpet ja e-õppe elemente. Tagada tuleb klassiruumiõppe miinimummaht vastavalt punkti ORA.ATO.305 nõudele. |
| --- | --- |

5.

Lennuki instrumentaallennupädevuse kompetentsuspõhise moodulkursuse teooriaõppe kinnitatud maht peab olema vähemalt 80 tundi. Teooriakursus võib sisaldada arvutipõhist õpet ja e-õppe elemente. Tagada tuleb klassiruumiõppe miinimummaht vastavalt punkti ORA.ATO.305 nõudele.

LENNUÕPE

| 6. | Selle moodulkursusega omandatakse lennuki instrumentaallennupädevusmärge kompetentsuspõhiselt. Taotleja peab siiski vastama allpool loetletud miinimumnõuetele. Nõutava kompetentsuse saavutamiseks võib olla vaja lisakoolitust.






  a) | Ühe mootoriga lennuki instrumentaallennupädevuse kompetentsuspõhine kursus peab sisaldama vähemalt 40 tundi instruktoriga instrumentaalaega, millest kuni 10 tundi võib olla maapealne instrumentaalaeg I taseme lennuimitaatoril (FNPT I) või kuni 25 tundi lennu täisimitaatoril (FFS) või II taseme lennuimitaatoril (FNPT II). Kuni 5 tundi maapealset instrumentaalaega II taseme lennuimitaatoril või lennu täisimitaatoril võib läbida I taseme lennuimitaatoril.






  i) | Kui taotleja on:






  (A) | läbinud instrumentaallennuõppe lennuki instrumentaallennupädevuse instruktori või lennuki lennuinstruktoriga, kellel on õigus anda instrumentaallennupädevuse õpet, või |
| --- | --- | --- | --- | --- |

6.

Selle moodulkursusega omandatakse lennuki instrumentaallennupädevusmärge kompetentsuspõhiselt. Taotleja peab siiski vastama allpool loetletud miinimumnõuetele. Nõutava kompetentsuse saavutamiseks võib olla vaja lisakoolitust.

a)

Ühe mootoriga lennuki instrumentaallennupädevuse kompetentsuspõhine kursus peab sisaldama vähemalt 40 tundi instruktoriga instrumentaalaega, millest kuni 10 tundi võib olla maapealne instrumentaalaeg I taseme lennuimitaatoril (FNPT I) või kuni 25 tundi lennu täisimitaatoril (FFS) või II taseme lennuimitaatoril (FNPT II). Kuni 5 tundi maapealset instrumentaalaega II taseme lennuimitaatoril või lennu täisimitaatoril võib läbida I taseme lennuimitaatoril.

i)

Kui taotleja on:

(A)

läbinud instrumentaallennuõppe lennuki instrumentaallennupädevuse instruktori või lennuki lennuinstruktoriga, kellel on õigus anda instrumentaallennupädevuse õpet, või

| (B) | eelnevalt kogunud instrumentaallennuaega lennuki kaptenina, kasutades pädevusmärget, mis annab õiguse lennata instrumentaallennureeglite järgi ja instrumentaallennuilma tingimustes,
  võib kuni 30 tundi seda lennuaega arvestada eespool nimetatud 40 tunni katteks. |
| --- | --- |

(B)

eelnevalt kogunud instrumentaallennuaega lennuki kaptenina, kasutades pädevusmärget, mis annab õiguse lennata instrumentaallennureeglite järgi ja instrumentaallennuilma tingimustes,

võib kuni 30 tundi seda lennuaega arvestada eespool nimetatud 40 tunni katteks.

| ii) | Kui taotleja on eelnevalt kogunud instruktoriga instrumentaallennuaega alapunkti a alapunktis i nimetatust erineval viisil, võib kuni 15 tundi seda lennuaega arvestada nõutava 40 tunni katteks. |
| --- | --- |

ii)

Kui taotleja on eelnevalt kogunud instruktoriga instrumentaallennuaega alapunkti a alapunktis i nimetatust erineval viisil, võib kuni 15 tundi seda lennuaega arvestada nõutava 40 tunni katteks.

| iii) | Lennuõpe peab igal juhul sisaldama vähemalt 10 tundi instruktoriga instrumentaallennuaega lennukil sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis. |
| --- | --- |

iii)

Lennuõpe peab igal juhul sisaldama vähemalt 10 tundi instruktoriga instrumentaallennuaega lennukil sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis.

| iv) | Instruktoriga instrumentaallennuõppe kogumaht peab olema vähemalt 25 tundi. |
| --- | --- |

iv)

Instruktoriga instrumentaallennuõppe kogumaht peab olema vähemalt 25 tundi.

| b) | Mitme mootoriga lennuki instrumentaallennupädevuse kompetentsuspõhine moodulkursus peab sisaldama vähemalt 45 tundi instruktoriga instrumentaalaega, millest kuni 10 tundi võib olla maapealne instrumentaalaeg I taseme lennuimitaatoril (FNPT I) või kuni 30 tundi lennu täisimitaatoril (FFS) või II taseme lennuimitaatoril (FNPT II). Kuni 5 tundi maapealset instrumentaalaega II taseme lennuimitaatoril või lennu täisimitaatoril võib läbida I taseme lennuimitaatoril.






  i) | Kui taotleja on:






  (A) | läbinud instrumentaallennuõppe lennuki instrumentaallennupädevuse instruktori või lennuki lennuinstruktoriga, kellel on õigus anda instrumentaallennupädevuse õpet, või |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Mitme mootoriga lennuki instrumentaallennupädevuse kompetentsuspõhine moodulkursus peab sisaldama vähemalt 45 tundi instruktoriga instrumentaalaega, millest kuni 10 tundi võib olla maapealne instrumentaalaeg I taseme lennuimitaatoril (FNPT I) või kuni 30 tundi lennu täisimitaatoril (FFS) või II taseme lennuimitaatoril (FNPT II). Kuni 5 tundi maapealset instrumentaalaega II taseme lennuimitaatoril või lennu täisimitaatoril võib läbida I taseme lennuimitaatoril.

i)

Kui taotleja on:

(A)

läbinud instrumentaallennuõppe lennuki instrumentaallennupädevuse instruktori või lennuki lennuinstruktoriga, kellel on õigus anda instrumentaallennupädevuse õpet, või

| (B) | eelnevalt kogunud instrumentaallennuaega lennuki kaptenina, kasutades pädevusmärget, mis annab õiguse lennata instrumentaallennureeglite järgi ja instrumentaallennuilma tingimustes,
  võib kuni 35 tundi seda lennuaega arvestada eespool nimetatud 45 tunni katteks. |
| --- | --- |

(B)

eelnevalt kogunud instrumentaallennuaega lennuki kaptenina, kasutades pädevusmärget, mis annab õiguse lennata instrumentaallennureeglite järgi ja instrumentaallennuilma tingimustes,

võib kuni 35 tundi seda lennuaega arvestada eespool nimetatud 45 tunni katteks.

| ii) | Kui taotleja on eelnevalt kogunud instruktoriga instrumentaallennuaega alapunkti b alapunktis i nimetatust erineval viisil, võib kuni 15 tundi seda lennuaega arvestada nõutava 45 tunni katteks. |
| --- | --- |

ii)

Kui taotleja on eelnevalt kogunud instruktoriga instrumentaallennuaega alapunkti b alapunktis i nimetatust erineval viisil, võib kuni 15 tundi seda lennuaega arvestada nõutava 45 tunni katteks.

| iii) | Lennuõpe peab igal juhul sisaldama vähemalt 10 tundi instruktoriga instrumentaallennuaega sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis mitme mootoriga lennukil. |
| --- | --- |

iii)

Lennuõpe peab igal juhul sisaldama vähemalt 10 tundi instruktoriga instrumentaallennuaega sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis mitme mootoriga lennukil.

| iv) | Instruktoriga instrumentaallennuõppe kogumaht peab olema vähemalt 25 tundi, sealhulgas vähemalt 15 tundi mitme mootoriga lennukil. |
| --- | --- |

iv)

Instruktoriga instrumentaallennuõppe kogumaht peab olema vähemalt 25 tundi, sealhulgas vähemalt 15 tundi mitme mootoriga lennukil.

| c) | Arvestatava tundide arvu kindlakstegemiseks ja koolitusvajaduse määramiseks peab taotleja läbima sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis õppe-eelse hindamise. |
| --- | --- |

c)

Arvestatava tundide arvu kindlakstegemiseks ja koolitusvajaduse määramiseks peab taotleja läbima sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis õppe-eelse hindamise.

| d) | Lennuki instrumentaallennupädevuse instruktori või lennuki lennuinstruktoriga alapunkti a alapunkti i või alapunkti b alapunkti i kohaselt läbitud instrumentaallennuõpe dokumenteeritakse eraldi koolitusdokumendis, mille instruktor allkirjastab. |
| --- | --- |

d)

Lennuki instrumentaallennupädevuse instruktori või lennuki lennuinstruktoriga alapunkti a alapunkti i või alapunkti b alapunkti i kohaselt läbitud instrumentaallennuõpe dokumenteeritakse eraldi koolitusdokumendis, mille instruktor allkirjastab.

| 7. | Lennuki instrumentaallennupädevuse kompetentsuspõhise moodulkursuse lennuõpe peab hõlmama järgmist:






  a) | instrumentaallennu põhiprotseduurid ja manöövrid, sealhulgas vähemalt:






  i) | visuaalse välisvaatluseta instrumentaallennu põhioskused, |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Lennuki instrumentaallennupädevuse kompetentsuspõhise moodulkursuse lennuõpe peab hõlmama järgmist:

a)

instrumentaallennu põhiprotseduurid ja manöövrid, sealhulgas vähemalt:

i)

visuaalse välisvaatluseta instrumentaallennu põhioskused,

| ii) | horisontaallend, |
| --- | --- |

ii)

horisontaallend,

| iii) | tõus, |
| --- | --- |

iii)

tõus,

| iv) | laskumine, |
| --- | --- |

iv)

laskumine,

| v) | pöörangud horisontaallennul, tõusul ja laskumisel, |
| --- | --- |

v)

pöörangud horisontaallennul, tõusul ja laskumisel,

| vi) | lennuinstrumentide paigutus, |
| --- | --- |

vi)

lennuinstrumentide paigutus,

| vii) | sügavad pöörangud, |
| --- | --- |

vii)

sügavad pöörangud,

| viii) | raadionavigatsioon, |
| --- | --- |

viii)

raadionavigatsioon,

| ix) | ebaharilikest asenditest väljatulek, |
| --- | --- |

ix)

ebaharilikest asenditest väljatulek,

| x) | piloteerimine piiratud arvu mõõteriistade järgi; ning |
| --- | --- |

x)

piloteerimine piiratud arvu mõõteriistade järgi; ning

| xi) | algava ja täieliku varisemise äratundmine ja sellest väljatulek; |
| --- | --- |

xi)

algava ja täieliku varisemise äratundmine ja sellest väljatulek;

| b) | lennueelsed protseduurid instrumentaallennureeglite kohastel lendudel, sealhulgas lennukäsiraamatu ja asjakohaste lennujuhtimisteenuste dokumentide kasutamine instrumentaallennu plaani koostamiseks; |
| --- | --- |

b)

lennueelsed protseduurid instrumentaallennureeglite kohastel lendudel, sealhulgas lennukäsiraamatu ja asjakohaste lennujuhtimisteenuste dokumentide kasutamine instrumentaallennu plaani koostamiseks;

| c) | protseduurid ja manöövrid instrumentaallennureeglite kohaseks piloteerimiseks normaaltingimustes, ebatavalistes ja hädaolukordades, sealhulgas vähemalt:






  i) | visuaallennult instrumentaallennule üleminek õhkutõusul, |
| --- | --- | --- |

c)

protseduurid ja manöövrid instrumentaallennureeglite kohaseks piloteerimiseks normaaltingimustes, ebatavalistes ja hädaolukordades, sealhulgas vähemalt:

i)

visuaallennult instrumentaallennule üleminek õhkutõusul,

| ii) | standardsed instrumentaallahkumised ja -saabumised, |
| --- | --- |

ii)

standardsed instrumentaallahkumised ja -saabumised,

| iii) | instrumentaallennureeglite kohased protseduurid marsruudil, |
| --- | --- |

iii)

instrumentaallennureeglite kohased protseduurid marsruudil,

| iv) | protseduurid ootetsoonis, |
| --- | --- |

iv)

protseduurid ootetsoonis,

| v) | instrumentaallähenemine ettenähtud miinimumideni, |
| --- | --- |

v)

instrumentaallähenemine ettenähtud miinimumideni,

| vi) | katkestatud lähenemise protseduurid ning |
| --- | --- |

vi)

katkestatud lähenemise protseduurid ning

| vii) | instrumentaallähenemisega maandumised, sealhulgas ringlähenemine; |
| --- | --- |

vii)

instrumentaallähenemisega maandumised, sealhulgas ringlähenemine;

| d) | manöövrid õhus ja vastavad lennuparameetrid; |
| --- | --- |

d)

manöövrid õhus ja vastavad lennuparameetrid;

| e) | vajaduse korral mitme mootoriga lennuki piloteerimine nimetatud harjutustes, sealhulgas:






  i) | lennuki piloteerimine üksnes lennuinstrumentide järgi ühe mootori imiteeritud rikkega; |
| --- | --- | --- |

e)

vajaduse korral mitme mootoriga lennuki piloteerimine nimetatud harjutustes, sealhulgas:

i)

lennuki piloteerimine üksnes lennuinstrumentide järgi ühe mootori imiteeritud rikkega;

| ii) | mootori seiskamise ja taaskäivitamisega (ohutul kõrgusel, kui seda ei tehta lennu täisimitaatoril (FFS) või II taseme lennuimitaatoril (FNPT II)). |
| --- | --- |

ii)

mootori seiskamise ja taaskäivitamisega (ohutul kõrgusel, kui seda ei tehta lennu täisimitaatoril (FFS) või II taseme lennuimitaatoril (FNPT II)).

| 8. | Kompetentsuspõhise moodulkursuse kaudu lennuki instrumentaallennupädevusmärke taotlejatel, kellel on FCL-osa kohane erapiloodi- või ametipiloodiluba ja kolmandas riigis Chicago konventsiooni 1. lisa nõuete kohaselt välja antud kehtiv lennuki instrumentaallennupädevusmärge, võib lugeda täidetuks kõik punktis 4 nimetatud koolitusnõuded. Lennuki instrumentaallennupädevusmärke saamiseks peab taotleja:






  a) | sooritama 7. liite kohase lennuki instrumentaallennupädevuse lennueksami; |
| --- | --- | --- |

8.

Kompetentsuspõhise moodulkursuse kaudu lennuki instrumentaallennupädevusmärke taotlejatel, kellel on FCL-osa kohane erapiloodi- või ametipiloodiluba ja kolmandas riigis Chicago konventsiooni 1. lisa nõuete kohaselt välja antud kehtiv lennuki instrumentaallennupädevusmärge, võib lugeda täidetuks kõik punktis 4 nimetatud koolitusnõuded. Lennuki instrumentaallennupädevusmärke saamiseks peab taotleja:

a)

sooritama 7. liite kohase lennuki instrumentaallennupädevuse lennueksami;

| b) | tõendama lennueksamil kontrollpiloodile, et ta on omandanud piisavad teoreetilised teadmised lennundusõigusest, meteoroloogiast ning lendude planeerimisest ja sooritamisest (instrumentaallennupädevus), ning |
| --- | --- |

b)

tõendama lennueksamil kontrollpiloodile, et ta on omandanud piisavad teoreetilised teadmised lennundusõigusest, meteoroloogiast ning lendude planeerimisest ja sooritamisest (instrumentaallennupädevus), ning

| c) | omama vähemalt 50 tundi lennukogemust kaptenina instrumentaallendudel. |
| --- | --- |

c)

omama vähemalt 50 tundi lennukogemust kaptenina instrumentaallendudel.

ÕPPE-EELNE HINDAMINE

| 9. | Õppe-eelse hindamise sisu ja kestuse määrab sertifitseeritud koolitusorganisatsioon taotleja varasemate instrumentaalkogemuste põhjal. |
| --- | --- |

9.

Õppe-eelse hindamise sisu ja kestuse määrab sertifitseeritud koolitusorganisatsioon taotleja varasemate instrumentaalkogemuste põhjal.

MITME MOOTORIGA LENNUK

| 10. | Ühe mootoriga lennuki instrumentaallennupädevusmärke omanik, kellel on ka mitme mootoriga klassi- või tüübipädevusmärge ning kes soovib esimest korda omandada lennuki instrumentaallennupädevusmärke, peab sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis läbima kursuse, mis sisaldab vähemalt viis tundi mitme mootoriga lennuki instrumentaallennuõpet, millest kuni kolm tundi võib olla sooritatud lennu täisimitaatoril (FFS) või II taseme lennuimitaatoril (FNPT II), ja sooritama lennueksami.”; |
| --- | --- |

10.

Ühe mootoriga lennuki instrumentaallennupädevusmärke omanik, kellel on ka mitme mootoriga klassi- või tüübipädevusmärge ning kes soovib esimest korda omandada lennuki instrumentaallennupädevusmärke, peab sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis läbima kursuse, mis sisaldab vähemalt viis tundi mitme mootoriga lennuki instrumentaallennuõpet, millest kuni kolm tundi võib olla sooritatud lennu täisimitaatoril (FFS) või II taseme lennuimitaatoril (FNPT II), ja sooritama lennueksami.”;

| c) | B jagu muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | Kopteri instrumentaallennupädevuse moodulkursusel osaleda soovival taotlejal peab olema kopteri era- või ametipiloodi luba või kopteri liinipiloodi luba. Õhusõidukil toimuva õppeetapi alustamiseks kopteri instrumentaallennupädevuskursuse raames peab taotleja omama kopteri instrumentaallennupädevuse lennueksamil kasutatava kopteri tüübipädevusmärget või olema läbinud selle tüübi tunnustatud tüübipädevuskoolituse. Kui lennueksam tehakse mitme piloodiga, peab taotlejal olema tunnistus lennumeeskonna koostöökursuse eduka läbimise kohta.”; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

B jagu muudetakse järgmiselt:

i)

punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

Kopteri instrumentaallennupädevuse moodulkursusel osaleda soovival taotlejal peab olema kopteri era- või ametipiloodi luba või kopteri liinipiloodi luba. Õhusõidukil toimuva õppeetapi alustamiseks kopteri instrumentaallennupädevuskursuse raames peab taotleja omama kopteri instrumentaallennupädevuse lennueksamil kasutatava kopteri tüübipädevusmärget või olema läbinud selle tüübi tunnustatud tüübipädevuskoolituse. Kui lennueksam tehakse mitme piloodiga, peab taotlejal olema tunnistus lennumeeskonna koostöökursuse eduka läbimise kohta.”;

| ii) | punkt 9.2 asendatakse järgmisega:






  „9.2. | Lennuki instrumentaallennupädevusmärke omanikul võib nõutavat õppemahtu vähendada kümne tunnini.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt 9.2 asendatakse järgmisega:

„9.2.

Lennuki instrumentaallennupädevusmärke omanikul võib nõutavat õppemahtu vähendada kümne tunnini.”;

| iii) | lisatakse punkt 9.3:






  „9.3. | Kopteri erapiloodi loa omanikul, kellel on kopteri öölennupädevusmärge, või kopteri ametipiloodi loa omanikul võib instruktoriga instrumentaallennuõppe nõutavad kogumahtu vähendada viie tunni võrra.”; |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse punkt 9.3:

„9.3.

Kopteri erapiloodi loa omanikul, kellel on kopteri öölennupädevusmärge, või kopteri ametipiloodi loa omanikul võib instruktoriga instrumentaallennuõppe nõutavad kogumahtu vähendada viie tunni võrra.”;

| 53) | I lisa (FCL-osa) 9. liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | B jao punkti 5 alapunkti f alapunkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | lennu täisimitaatori (FFS) või II taseme lennuimitaatori (FNPT II) kvalifikatsioon vastavalt ARA-osa ja ORA-osa asjakohastele nõuetele;” |
| --- | --- | --- | --- |

53)

I lisa (FCL-osa) 9. liidet muudetakse järgmiselt:

a)

B jao punkti 5 alapunkti f alapunkt i asendatakse järgmisega:

„i)

lennu täisimitaatori (FFS) või II taseme lennuimitaatori (FNPT II) kvalifikatsioon vastavalt ARA-osa ja ORA-osa asjakohastele nõuetele;”

| b) | C jagu muudetakse järgmiselt:






  i) | punkti 4 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:






  „4. | Kehtivad järgmised piirhälbed, mida korrigeeritakse vastavalt turbulentsile ning kasutatava kopteri juhitavus- ja lennuomadustele.”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

C jagu muudetakse järgmiselt:

i)

punkti 4 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„4.

Kehtivad järgmised piirhälbed, mida korrigeeritakse vastavalt turbulentsile ning kasutatava kopteri juhitavus- ja lennuomadustele.”;

| ii) | punkti10 alapunkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | lennutreeningseadme (FSTD) kvalifikatsioon vastavalt ARA-osa ja ORA-osa asjakohastele nõuetele;” |
| --- | --- | --- |

ii)

punkti10 alapunkt i asendatakse järgmisega:

„i)

lennutreeningseadme (FSTD) kvalifikatsioon vastavalt ARA-osa ja ORA-osa asjakohastele nõuetele;”

| iii) | D jao punkti 8 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | lennutreeningseadme (FSTD) kvalifikatsioon vastavalt ARA-osa ja ORA-osa asjakohastele nõuetele;” |
| --- | --- | --- |

iii)

D jao punkti 8 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

lennutreeningseadme (FSTD) kvalifikatsioon vastavalt ARA-osa ja ORA-osa asjakohastele nõuetele;”

| iv) | E jao punkti 8 sissejuhatav lause ja alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „8. | Praktiliseks õppeks ja eksami läbiviimiseks kasutatakse lennutreeningseadmeid, kui need moodustavad osa tüübipädevuskursusest. Kursuse puhul võetakse arvesse järgmisi kaalutlusi:






  a) | lennutreeningseadme (FSTD) kvalifikatsioon vastavalt ARA-osa ja ORA-osa asjakohastele nõuetele;”. |
| --- | --- | --- | --- |

iv)

E jao punkti 8 sissejuhatav lause ja alapunkt a asendatakse järgmisega:

„8.

Praktiliseks õppeks ja eksami läbiviimiseks kasutatakse lennutreeningseadmeid, kui need moodustavad osa tüübipädevuskursusest. Kursuse puhul võetakse arvesse järgmisi kaalutlusi:

a)

lennutreeningseadme (FSTD) kvalifikatsioon vastavalt ARA-osa ja ORA-osa asjakohastele nõuetele;”.

---

II LISA

Määruse (EL) nr 1178/2011 II lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | A jao „LENNUKID” punkti 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | tõendab lennutegevusnõuete ja FCL-osa asjakohaste osade tundmist;” |
| --- | --- | --- | --- |

1)

A jao „LENNUKID” punkti 1 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

tõendab lennutegevusnõuete ja FCL-osa asjakohaste osade tundmist;”

| b) | alapunkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | vastab järgmises tabelis esitatud nõuetele:










  Riiklik luba | Kogemused (lennutundide arv kokku) | Muud nõuded | FCL-osa kohane asendusluba ja tingimused (vajaduse korral) | Tingimuste tühistamine | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | |
| Lennuki liinipiloodi luba | > 1 500 lennutundi kaptenina mitmepiloodilennukitel | Puuduvad | Lennuki liinipiloodi luba | Ei kohaldata | a) |
| Lennuki liinipiloodi luba | > 1 500 mitmepiloodilennukitel | Puuduvad | Vt punkti c alapunkt 4 | Vt punkti c alapunkt 5 | b) |
| Lennuki liinipiloodi luba | > 500 mitmepiloodilennukitel | Tõendada teadmisi lendude planeerimise ja sooritamise kohta vastavalt punkti FCL.515 nõuetele | Lennuki liinipiloodi luba, tüübipädevusmärge kehtib ainult teise piloodi õiguste kohta | Tõendada kaptenina tegutsemise oskust FCL-osa 9. liite kohaselt | c) |
| Ametipiloodiluba / lennuki instrumentaallennupädevusmärge, ja loa välja andnud liikmesriigis on läbitud ICAO liinipiloodi loa teooriatest | | i) | Tõendada teadmisi lendude planeerimise ja sooritamise kohta vastavalt punkti FCL.310 ja punkti FCL.615 alapunkti b nõuetele |

b)

alapunkt d asendatakse järgmisega:

„d)

vastab järgmises tabelis esitatud nõuetele:

Riiklik luba

Kogemused (lennutundide arv kokku)

Muud nõuded

FCL-osa kohane asendusluba ja tingimused (vajaduse korral)

Tingimuste tühistamine

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

Lennuki liinipiloodi luba

> 1 500 lennutundi kaptenina mitmepiloodilennukitel

Puuduvad

Lennuki liinipiloodi luba

Ei kohaldata

a)

Lennuki liinipiloodi luba

> 1 500 mitmepiloodilennukitel

Puuduvad

Vt punkti c alapunkt 4

Vt punkti c alapunkt 5

b)

Lennuki liinipiloodi luba

> 500 mitmepiloodilennukitel

Tõendada teadmisi lendude planeerimise ja sooritamise kohta vastavalt punkti FCL.515 nõuetele

Lennuki liinipiloodi luba, tüübipädevusmärge kehtib ainult teise piloodi õiguste kohta

Tõendada kaptenina tegutsemise oskust FCL-osa 9. liite kohaselt

c)

Ametipiloodiluba / lennuki instrumentaallennupädevusmärge, ja loa välja andnud liikmesriigis on läbitud ICAO liinipiloodi loa teooriatest

i)

Tõendada teadmisi lendude planeerimise ja sooritamise kohta vastavalt punkti FCL.310 ja punkti FCL.615 alapunkti b nõuetele

| ii) | Täita punkti FCL.720.A alapunkti c ülejäänud nõuded |
| --- | --- |

ii)

Täita punkti FCL.720.A alapunkti c ülejäänud nõuded

Ametipiloodiluba / lennuki instrumentaallennupädevusmärge koos liinipiloodiloa teooriaosa arvestamisega

Ei kohaldata

d)

Ametipiloodiluba / lennuki instrumentaallennupädevusmärge

> 500 lennutundi mitmepiloodilennukitel või ühepiloodilennukite mitmepiloodilennul CS-23 lähiliini- või samaväärses kategoorias vastavalt CAT-osas ja ORO-osas sätestatud ärilise lennutranspordi asjakohastele nõuetele

| i) | Sooritada loa välja andnud liikmesriigis (1) liinilennukipiloodiloa teooriaeksam |
| --- | --- |

i)

Sooritada loa välja andnud liikmesriigis (1) liinilennukipiloodiloa teooriaeksam

| ii) | Täita punkti FCL.720.A alapunkti c ülejäänud nõuded |
| --- | --- |

ii)

Täita punkti FCL.720.A alapunkti c ülejäänud nõuded

Ametipiloodiluba / lennuki instrumentaallennupädevusmärge koos liinipiloodiloa teooriaosa arvestamisega

Ei kohaldata

e)

Ametipiloodiluba / lennuki instrumentaallennupädevusmärge

< 500 lennutundi kaptenina ühepiloodilennukitel

Tõendada ametipiloodiloa/instrumentaallennupädevusmärke tasemel teadmisi lendude planeerimise ja sooritamise kohta

Vt punkti 4 alapunkt f

Omandada FCL-osa kohane mitmepiloodi tüübipädevusmärge

g)

Lennuki ametipiloodi luba

> 500 lennutundi kaptenina ühepiloodilennukitel

Öölennupädevusmärge (vajaduse korral)

Lennuki ametipiloodi luba, tüübi-/klassipädevusmärge kehtib ainul ühepiloodilennukite kohta

h)

Lennuki ametipiloodi luba

< 500 lennutundi kaptenina ühepiloodilennukitel

| i) | Öölennupädevusmärge (vajaduse korral); |
| --- | --- |

i)

Öölennupädevusmärge (vajaduse korral);

| ii) | Tõendada lendude sooritamise ja planeerimisega seotud teadmisi vastavalt punkti FCL.310 nõuetele |
| --- | --- |

ii)

Tõendada lendude sooritamise ja planeerimisega seotud teadmisi vastavalt punkti FCL.310 nõuetele

Vt punkti 4 alapunkt h

i)

Erapiloodiluba / lennuki instrumentaallennupädevusmärge

≥ 75 lennutundi instrumentaallennureeglite kohaselt

Erapiloodiluba / lennuki instrumentaallennupädevusmärge (instrumentaallennupädevusmärge kehtib ainult erapiloodiloa kohta)

Tõendada lendude sooritamise ja planeerimisega seotud teadmisi vastavalt punkti FCL.615 alapunkti b nõuetele

j)

Lennuki erapiloodi luba

≥ 70 lennutundi lennukitel

Tõendada raadionavigatsioonivahendite kasutamise oskust

Lennuki erapiloodi luba

k)

| 2) | B jao „KOPTERID” punkti 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | tõendab lennutegevusnõuete ja FCL-osa asjakohaste osade tundmist;” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

B jao „KOPTERID” punkti 1 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

tõendab lennutegevusnõuete ja FCL-osa asjakohaste osade tundmist;”

| b) | alapunkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | vastab järgmises tabelis esitatud nõuetele:










  Riiklik luba | Kogemused (lennutundide arv kokku) | Muud nõuded | FCL-osa kohane asendusluba ja tingimused (vajaduse korral) | Tingimuste tühistamine | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | |
| Kopteri liinipiloodi luba ja kehtiv kopteri instrumentaallennupädevusmärge | > 1 000 lennutundi kaptenina mitmepiloodikopteritel | Puuduvad | Kopteri liinipiloodi luba ja instrumentaallennupädevusmärge | Ei kohaldata | a) |
| Kopteri liinipiloodi luba, kopteri instrumentaallennupädevuse õigusteta | > 1 000 lennutundi kaptenina mitmepiloodikopteritel | Puuduvad | Kopteri liinipiloodi luba | | b) |
| Kopteri liinipiloodi luba ja kehtiv kopteri instrumentaallennupädevusmärge | > 1 000 lennutundi mitmepiloodikopteritel | Puuduvad | Kopteri liinipiloodi luba ja instrumentaallennupädevusmärge, tüübipädevusmärge kehtib ainult teise piloodi õiguste kohta | Tõendada kaptenina tegutsemise oskust FCL-osa 9. liite kohaselt | c) |
| Kopteri liinipiloodi luba, kopteri instrumentaallennupädevuse õigusteta | > 1 000 mitmepiloodikopteritel | Puuduvad | Kopteri liinipiloodi luba, tüübipädevusmärge kehtib ainult teise piloodi õiguste kohta | Tõendada kaptenina tegutsemise oskust FCL-osa 9. liite kohaselt | d) |
| Kopteri liinipiloodi luba ja kehtiv kopteri instrumentaallennupädevusmärge | > 500 mitmepiloodikopteritel | Tõendada lendude planeerimise ja sooritamisega seotud teadmisi vastavalt punkti FCL.515 ja punkti FCL.615 alapunkti b nõuetele | Vt punkti 4 alapunkt c | Vt punkti 5 alapunkt c | e) |
| Kopteri liinipiloodi luba, kopteri instrumentaallennupädevuse õigusteta | > 500 mitmepiloodikopteritel | Vt punkti 3 alapunkt e | Vt punkti 4 alapunkt d | Vt punkti 5 alapunkt d | f) |
| Ametipiloodiluba/ kopteri instrumentaallennupädevusmärge ja loa välja andnud liikmesriigis läbitud ICAO kopteri liinipiloodi loa teooriatest | | i) | Tõendada lendude planeerimise ja sooritamisega seotud teadmisi vastavalt punkti FCL.310 ja punkti FCL.615 alapunkti b nõuetele |

b)

alapunkt d asendatakse järgmisega:

„d)

vastab järgmises tabelis esitatud nõuetele:

Riiklik luba

Kogemused (lennutundide arv kokku)

Muud nõuded

FCL-osa kohane asendusluba ja tingimused (vajaduse korral)

Tingimuste tühistamine

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

Kopteri liinipiloodi luba ja kehtiv kopteri instrumentaallennupädevusmärge

> 1 000 lennutundi kaptenina mitmepiloodikopteritel

Puuduvad

Kopteri liinipiloodi luba ja instrumentaallennupädevusmärge

Ei kohaldata

a)

Kopteri liinipiloodi luba, kopteri instrumentaallennupädevuse õigusteta

> 1 000 lennutundi kaptenina mitmepiloodikopteritel

Puuduvad

Kopteri liinipiloodi luba

b)

Kopteri liinipiloodi luba ja kehtiv kopteri instrumentaallennupädevusmärge

> 1 000 lennutundi mitmepiloodikopteritel

Puuduvad

Kopteri liinipiloodi luba ja instrumentaallennupädevusmärge, tüübipädevusmärge kehtib ainult teise piloodi õiguste kohta

Tõendada kaptenina tegutsemise oskust FCL-osa 9. liite kohaselt

c)

Kopteri liinipiloodi luba, kopteri instrumentaallennupädevuse õigusteta

> 1 000 mitmepiloodikopteritel

Puuduvad

Kopteri liinipiloodi luba, tüübipädevusmärge kehtib ainult teise piloodi õiguste kohta

Tõendada kaptenina tegutsemise oskust FCL-osa 9. liite kohaselt

d)

Kopteri liinipiloodi luba ja kehtiv kopteri instrumentaallennupädevusmärge

> 500 mitmepiloodikopteritel

Tõendada lendude planeerimise ja sooritamisega seotud teadmisi vastavalt punkti FCL.515 ja punkti FCL.615 alapunkti b nõuetele

Vt punkti 4 alapunkt c

Vt punkti 5 alapunkt c

e)

Kopteri liinipiloodi luba, kopteri instrumentaallennupädevuse õigusteta

> 500 mitmepiloodikopteritel

Vt punkti 3 alapunkt e

Vt punkti 4 alapunkt d

Vt punkti 5 alapunkt d

f)

Ametipiloodiluba/ kopteri instrumentaallennupädevusmärge ja loa välja andnud liikmesriigis läbitud ICAO kopteri liinipiloodi loa teooriatest

i)

Tõendada lendude planeerimise ja sooritamisega seotud teadmisi vastavalt punkti FCL.310 ja punkti FCL.615 alapunkti b nõuetele

| ii) | Täita punkti FCL.720.H alapunkti b ülejäänud nõuded |
| --- | --- |

ii)

Täita punkti FCL.720.H alapunkti b ülejäänud nõuded

Ametipiloodi luba / kopteri instrumentaallennu pädevus koos liinikopteripiloodiloa teooriaosa arvestamisega, kui ICAO kopteri liinipiloodiloa teooriatest hinnatakse FCL-osas sätestatud liinipiloodiloa tasemele vastavaks

Ei kohaldata

g)

Ametipiloodi luba / kopteri instrumentaallennupädevusmärge

> 500 lennutundi mitmepiloodikopteritel

| i) | Sooritada loa välja andnud liikmesriigis (2) FCL-osa kohane kopteri liinipiloodiloa teooriaeksam; |
| --- | --- |

i)

Sooritada loa välja andnud liikmesriigis (2) FCL-osa kohane kopteri liinipiloodiloa teooriaeksam;

| ii) | Täita punkti FCL.720.H alapunkti b ülejäänud nõuded |
| --- | --- |

ii)

Täita punkti FCL.720.H alapunkti b ülejäänud nõuded

Ametipiloodi luba / kopteri instrumentaallennupädevusmärge koos FCL-osa kohase kopteri liinipiloodiloa teooriaosa arvestamisega

Ei kohaldata

h)

Ametipiloodi luba / kopteri instrumentaallennupädevusmärge

> 500 lennutundi kaptenina ühepiloodikopteritel

Puuduvad

Ametipiloodi luba / kopteri instrumentaallennupädevusmärge, mis kehtib ainult ühepiloodikopterite kohta

Omandada FCL-osa kohane mitmepiloodi-tüübipädevusmärge

i)

Ametipiloodi luba / kopteri instrumentaallennupädevusmärge

< 500 lennutundi kaptenina ühepiloodikopteritel

Tõendada lendude planeerimise ja sooritamisega seotud teadmisi vastavalt punkti FCL.310 ja punkti FCL.615 alapunkti b nõuetele

Vt punkti 4 alapunkt i

j)

Kopteri ametipiloodi luba

> 500 lennutundi kaptenina ühepiloodikopteritel

öölennupädevusmärge

Kopteri ametipiloodi luba, tüübipädevusmärge kehtib ainult ühepiloodikopterite kohta

k)

Kopteri ametipiloodi luba

< 500 lennutundi kaptenina ühepiloodikopteritel

Öölennupädevusmärge, tõendada lendude sooritamise ja planeerimisega seotud teadmisi vastavalt punkti FCL.310 nõuetele

Vt punkti 4 alapunkt k

l)

Kopteri ametipiloodi luba öölennupädevusmärketa

> 500 lennutundi kaptenina ühepiloodikopteritel

Vt punkti 4 alapunkt k, kehtib ainult päevaste visuaallendude kohta

Omandada FCL-osa kohane mitmepiloodi-tüübipädevus- ja öölennupädevusmärge

m)

Kopteri ametipiloodi luba öölennupädevusmärketa

< 500 lennutundi kaptenina ühepiloodikopteritel

Tõendada lendude planeerimise ja sooritamisega seotud teadmisi vastavalt punkti FCL.310 nõuetele

Vt punkti 4 alapunkt k, kehtib ainult päevaste visuaallendude kohta

n)

Erapiloodiluba / kopteri instrumentaallennupädevusmärge

≥ 75 lennutundi instrumentaallennureeglite kohaselt

Erapiloodiluba / kopteri instrumentaallennupädevus (instrumentaallennupädevusmärge kehib ainult erapiloodiloa kohta)

Tõendada lendude sooritamise ja planeerimisega seotud teadmisi vastavalt punkti FCL.615 alapunkti b nõuetele

o)

Kopteri erapiloodi luba

≥ 75 lennutundi kopteritel

Tõendada raadionavigatsioonivahendite kasutamise oskust

Kopteri erapiloodi luba

p)

---

(1)  Ametipiloodiloa (CPL) omanikud, kellel on mitmepiloodilennuki tüübipädevus, ei pea olema sooritanud liinilennukipiloodi loa (ATPL(A) teooriaeksamit, kuni nad jätkavad sama tüüpi lennukite käitamist, kuid FCL-osa kohase loa väljaandmisel liinilennukipiloodi loa teooriaosa nende puhul ei arvestata. Kui nad soovivad muud mitmepiloodilennuki tüübipädevusmärget, peavad nad täitma eespool esitatud tabeli 3. veeru punkti e alapunkti i nõuded.”;

(2)  Ametipiloodiloa (CPL) omanikud, kellel on mitmepiloodilennuki tüübipädevusmärge, ei pea olema sooritanud liinikopteripiloodi loa teooriaeksamit, kuni nad jätkavad sama tüüpi kopterite käitamist, kuid FCL-osa kohase loa väljaandmisel liinikopteripiloodi loa teooriaosa nende puhul ei arvestata. Kui nad soovivad muud mitmepiloodikopteri tüübipädevusmärget, peavad nad täitma eespool esitatud tabeli 3. veeru punkti h alapunkti i nõuded.”

---

III LISA

Määruse (EL) nr 1178/2011 III lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | A jagu „LUBADE TUNNUSTAMINE” muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Liikmesriigi pädev asutus võib tunnustada kolmanda riigi poolt Chicago konventsiooni 1. lisa nõuete kohaselt välja antud piloodiluba.
  Selleks peab piloot esitama taotluse oma elu- või asukohaliikmesriigi pädevale asutusele. Kui piloot ei ela liikmesriigi territooriumil, peab ta esitama taotluse selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus on tema tööandjaks oleva või saava lennuettevõtja peamine tegevuskoht, või selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus õhusõiduk, millel ta lendab või kavatseb lennata, on registreeritud.”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

A jagu „LUBADE TUNNUSTAMINE” muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.

Liikmesriigi pädev asutus võib tunnustada kolmanda riigi poolt Chicago konventsiooni 1. lisa nõuete kohaselt välja antud piloodiluba.

Selleks peab piloot esitama taotluse oma elu- või asukohaliikmesriigi pädevale asutusele. Kui piloot ei ela liikmesriigi territooriumil, peab ta esitama taotluse selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus on tema tööandjaks oleva või saava lennuettevõtja peamine tegevuskoht, või selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus õhusõiduk, millel ta lendab või kavatseb lennata, on registreeritud.”;

| b) | punkti 3 muudetakse järgmiselt:






  i) | alapunktid b ja c asendatakse järgmisega:






  „b) | tõendama, et nad on omandanud lennutegevusnõuete ja FCL-osa asjaomastes osades nimetatud oskused; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

punkti 3 muudetakse järgmiselt:

i)

alapunktid b ja c asendatakse järgmisega:

„b)

tõendama, et nad on omandanud lennutegevusnõuete ja FCL-osa asjaomastes osades nimetatud oskused;

| c) | tõendama, et nad on omandanud punkti FCL.055 kohase keeleoskuse;” |
| --- | --- |

c)

tõendama, et nad on omandanud punkti FCL.055 kohase keeleoskuse;”

| ii) | alapunkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | lennukite puhul vastama järgmises tabelis kogemuste kohta esitatud nõuetele.








  Luba | Kogemused (lennutundide arv kokku) | Õigused | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | |
| Lennuki liinipiloodi luba | > 1 500 lennutundi kaptenina mitmepiloodilennukitel | Äriline lennutransport, mitmepiloodilennukite kapten | a) |
| Lennuki liinipiloodi luba või lennuki ametipiloodi luba / instrumentaallennupädevusmärge (1) | > 1 500 tundi kapteni või teise piloodina mitmepiloodilennukitel vastavalt lennutegevusnõuetele | Äriline lennutransport, mitmepiloodilennukite teine piloot | b) |
| Lennuki ametipiloodi luba/instrumentaallennupädevusmärge | > 1 000 lennutundi kaptenina ärilises lennutranspordis pärast instrumentaallennupädevusmärke saamist | Äriline lennutransport, ühepiloodilennukite kapten | c) |
| Lennuki ametipiloodi luba/instrumentaallennupädevusmärge | > 1 000 lennutundi kapteni või teise piloodina ühepiloodilennukitel vastavalt lennutegevusnõuetele | Äriline lennutransport, ühepiloodilennukite teine piloot vastavalt lennutegevusnõuetele | d) |
| Lennuki liinipiloodi luba, lennuki ametipiloodi luba / instrumentaallennupädevusmärge, lennuki ametipiloodi luba | > 700 lennutundi lennukitel, v.a fikseeritava jõuseadmega mootorpurilennukid, sealhulgas 200 tundi rollis, mille tunnustamist taotletakse, ning 50 tundi selles rollis viimase 12 kuu jooksul | Õigus tegutseda lennukitel muus lennutegevuse valdkonnas kui äriline lennutransport | e) |
| Lennuki ametipiloodi luba | > 1 500 lennutundi kaptenina ärilises lennutranspordis, sh 500 tundi vesilennukil | Äriline lennutransport, ühepiloodilennukite kapten | f) |

ii)

alapunkt e asendatakse järgmisega:

„e)

lennukite puhul vastama järgmises tabelis kogemuste kohta esitatud nõuetele.

Luba

Kogemused (lennutundide arv kokku)

Õigused

(1)

(2)

(3)

Lennuki liinipiloodi luba

> 1 500 lennutundi kaptenina mitmepiloodilennukitel

Äriline lennutransport, mitmepiloodilennukite kapten

a)

Lennuki liinipiloodi luba või lennuki ametipiloodi luba / instrumentaallennupädevusmärge (1)

> 1 500 tundi kapteni või teise piloodina mitmepiloodilennukitel vastavalt lennutegevusnõuetele

Äriline lennutransport, mitmepiloodilennukite teine piloot

b)

Lennuki ametipiloodi luba/instrumentaallennupädevusmärge

> 1 000 lennutundi kaptenina ärilises lennutranspordis pärast instrumentaallennupädevusmärke saamist

Äriline lennutransport, ühepiloodilennukite kapten

c)

Lennuki ametipiloodi luba/instrumentaallennupädevusmärge

> 1 000 lennutundi kapteni või teise piloodina ühepiloodilennukitel vastavalt lennutegevusnõuetele

Äriline lennutransport, ühepiloodilennukite teine piloot vastavalt lennutegevusnõuetele

d)

Lennuki liinipiloodi luba, lennuki ametipiloodi luba / instrumentaallennupädevusmärge, lennuki ametipiloodi luba

> 700 lennutundi lennukitel, v.a fikseeritava jõuseadmega mootorpurilennukid, sealhulgas 200 tundi rollis, mille tunnustamist taotletakse, ning 50 tundi selles rollis viimase 12 kuu jooksul

Õigus tegutseda lennukitel muus lennutegevuse valdkonnas kui äriline lennutransport

e)

Lennuki ametipiloodi luba

> 1 500 lennutundi kaptenina ärilises lennutranspordis, sh 500 tundi vesilennukil

Äriline lennutransport, ühepiloodilennukite kapten

f)

| c) | punkti 4 muudetakse järgmiselt:






  i) | alapunkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | tõendama, et nad on omandanud punkti FCL.055 kohase keeleoskuse;” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

punkti 4 muudetakse järgmiselt:

i)

alapunkt c asendatakse järgmisega:

„c)

tõendama, et nad on omandanud punkti FCL.055 kohase keeleoskuse;”

| ii) | punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | omama vähemalt 100 tundi instrumentaallennukogemust kaptenina vastavas õhusõidukiliigis.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

omama vähemalt 100 tundi instrumentaallennukogemust kaptenina vastavas õhusõidukiliigis.”;

| d) | punkti 6 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | töötab otseselt või kaudselt õhusõidukitootja heaks.” |
| --- | --- | --- |

d)

punkti 6 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

töötab otseselt või kaudselt õhusõidukitootja heaks.”

| 2) | B jao „LUBADE KONVERTEERIMINE” punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Kolmanda riigi poolt Chicago konventsiooni 1. lisa nõuete kohaselt välja antud erapiloodiloa, õhupalli piloodi loa või purilennuki piloodi loa ning ameti- või liinipiloodiloa võib liikmesriigi pädev asutus muuta FCL-osa kohaseks ühe piloodiga õhusõiduki klassi- või tüübipädevusmärkega erapiloodiloaks, õhupalli piloodi loaks või purilennuki piloodi loaks.” |
| --- | --- | --- |

2)

B jao „LUBADE KONVERTEERIMINE” punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.

Kolmanda riigi poolt Chicago konventsiooni 1. lisa nõuete kohaselt välja antud erapiloodiloa, õhupalli piloodi loa või purilennuki piloodi loa ning ameti- või liinipiloodiloa võib liikmesriigi pädev asutus muuta FCL-osa kohaseks ühe piloodiga õhusõiduki klassi- või tüübipädevusmärkega erapiloodiloaks, õhupalli piloodi loaks või purilennuki piloodi loaks.”

---

(1)  Mitmepiloodilennukite ametipiloodi loa / instrumentaallennupädevusmärke omanikud peavad tunnustamiseks olema tõendanud liinilennukipiloodi loa väljaandmiseks nõutavate teadmiste olemasolu ICAO tasemel.”;

---

IV LISA

Määruse (EL) nr 1178/2011 VI lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | FCL-osa II jaotise punkti ARA.FCL.205 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Pädev asutus haldab loetelu kõikidest kontrollpilootidest, kellele ta on tunnistuse välja andnud. Loetelu sisaldab kontrollpilootide õigusi ning pädev asutus avaldab selle ja ajakohastab seda.”; |
| --- | --- | --- |

1)

FCL-osa II jaotise punkti ARA.FCL.205 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Pädev asutus haldab loetelu kõikidest kontrollpilootidest, kellele ta on tunnistuse välja andnud. Loetelu sisaldab kontrollpilootide õigusi ning pädev asutus avaldab selle ja ajakohastab seda.”;

| 2) | FCL-osa II jaotise punkt ARA.FCL.210 asendatakse järgmisega:
  „ARA.FCL.210 Kontrollpilootide teavitamine







  a) | Pädev asutus teavitab ametit tema territooriumil kohaldatavatest riiklikest haldusmenetlustest, isikuandmete kaitse nõuetest, vastutusest, õnnetusjuhtumikindlustusest ja lõivudest, mida kontrollpiloodid peavad järgima lennueksamite, lennuoskuse tasemekontrollide ja atesteerimise korraldamisel taotlejatele, kelle puhul pädev asutus ei ole sama, mis kontrollpiloodi tunnistuse väljaandnud asutus. |
| --- | --- | --- |

2)

FCL-osa II jaotise punkt ARA.FCL.210 asendatakse järgmisega:

„ARA.FCL.210 Kontrollpilootide teavitamine

a)

Pädev asutus teavitab ametit tema territooriumil kohaldatavatest riiklikest haldusmenetlustest, isikuandmete kaitse nõuetest, vastutusest, õnnetusjuhtumikindlustusest ja lõivudest, mida kontrollpiloodid peavad järgima lennueksamite, lennuoskuse tasemekontrollide ja atesteerimise korraldamisel taotlejatele, kelle puhul pädev asutus ei ole sama, mis kontrollpiloodi tunnistuse väljaandnud asutus.

| b) | Selleks et hõlbustada pädevatel asutustel alapunkti a kohaselt esitatud teabe levitamist ja muuta see teave kättesaadavamaks, avaldab amet kõnealuse teabe vastavalt enda sätestatud formaadile. |
| --- | --- |

b)

Selleks et hõlbustada pädevatel asutustel alapunkti a kohaselt esitatud teabe levitamist ja muuta see teave kättesaadavamaks, avaldab amet kõnealuse teabe vastavalt enda sätestatud formaadile.

| c) | Pädev asutus võib nendele kontrollpilootidele, kellele ta on tunnistuse välja andnud, ning nendele kontrollpilootidele, kellele on tunnistuse välja andunud teised tema territooriumil oma õigusi teostavad pädevad asutused, teatavaks teha ohutuskriteeriumid, mida tuleb järgida õhusõidukitel tehtavate lennueksamite ja lennuoskuse tasemekontrollide puhul.” |
| --- | --- |

c)

Pädev asutus võib nendele kontrollpilootidele, kellele ta on tunnistuse välja andnud, ning nendele kontrollpilootidele, kellele on tunnistuse välja andunud teised tema territooriumil oma õigusi teostavad pädevad asutused, teatavaks teha ohutuskriteeriumid, mida tuleb järgida õhusõidukitel tehtavate lennueksamite ja lennuoskuse tasemekontrollide puhul.”

| 3) | MED-ALAJAGU muudetakse järgmiselt:






  a) | I jao punkt ARA.MED.130 asendatakse järgmisega:
  „ARA.MED.130 Tervisetõendi vorm

  Tervisetõend peab vastama järgmistele spetsifikatsioonidele:






  a) | Sisu






  (1) | Riik, kus piloodiluba välja anti või sellekohane taotlus esitati (I); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

MED-ALAJAGU muudetakse järgmiselt:

a)

I jao punkt ARA.MED.130 asendatakse järgmisega:

„ARA.MED.130 Tervisetõendi vorm

Tervisetõend peab vastama järgmistele spetsifikatsioonidele:

a)

Sisu

(1)

Riik, kus piloodiluba välja anti või sellekohane taotlus esitati (I);

| (2) | Tervisetõendi liik (II); |
| --- | --- |

(2)

Tervisetõendi liik (II);

| (3) | Tõendi number, mis algab piloodiloa väljaandnud riigi või piloodiloa taotlemise riigi ÜRO-riigitähisega, millele järgneb araabia numbritest ja/või ladina tähtedest koosnev kood (III); |
| --- | --- |

(3)

Tõendi number, mis algab piloodiloa väljaandnud riigi või piloodiloa taotlemise riigi ÜRO-riigitähisega, millele järgneb araabia numbritest ja/või ladina tähtedest koosnev kood (III);

| (4) | Omaniku nimi (IV); |
| --- | --- |

(4)

Omaniku nimi (IV);

| (5) | Omaniku kodakondsus (VI); |
| --- | --- |

(5)

Omaniku kodakondsus (VI);

| (6) | Omaniku sünniaeg: (pp/kk/aaaa) (XIV); |
| --- | --- |

(6)

Omaniku sünniaeg: (pp/kk/aaaa) (XIV);

| (7) | Omaniku allkiri (VII); |
| --- | --- |

(7)

Omaniku allkiri (VII);

| (8) | Piirang(ud) (XIII); |
| --- | --- |

(8)

Piirang(ud) (XIII);

| (9) | Tervisetõendi kehtivusaja lõpp (IX):






  i) | klass 1, ühe piloodiga äriline reisijateveo-lennutransport; |
| --- | --- | --- |

(9)

Tervisetõendi kehtivusaja lõpp (IX):

i)

klass 1, ühe piloodiga äriline reisijateveo-lennutransport;

| ii) | klass 1, muu äriline lennutegevus; |
| --- | --- |

ii)

klass 1, muu äriline lennutegevus;

| iii) | klass 2; |
| --- | --- |

iii)

klass 2;

| iv) | kergõhusõidukipiloodi luba (LAPL); |
| --- | --- |

iv)

kergõhusõidukipiloodi luba (LAPL);

| (10) | Arstliku läbivaatuse kuupäev; |
| --- | --- |

(10)

Arstliku läbivaatuse kuupäev;

| (11) | Viimase elektrokardiogrammi kuupäev; |
| --- | --- |

(11)

Viimase elektrokardiogrammi kuupäev;

| (12) | Viimase audiogrammi kuupäev; |
| --- | --- |

(12)

Viimase audiogrammi kuupäev;

| (13) | Tõendi välja andnud lennundusarsti või lennundusmeditsiini ekspertarsti allkiri ja väljaandmise kuupäev. Sellele väljale võib lisada perearsti, kui ta on tõendi väljaandjariigi siseriiklike õigusaktide kohaselt pädev tervisetõendeid välja andma; |
| --- | --- |

(13)

Tõendi välja andnud lennundusarsti või lennundusmeditsiini ekspertarsti allkiri ja väljaandmise kuupäev. Sellele väljale võib lisada perearsti, kui ta on tõendi väljaandjariigi siseriiklike õigusaktide kohaselt pädev tervisetõendeid välja andma;

| (14) | Pitser või tempel (XI). |
| --- | --- |

(14)

Pitser või tempel (XI).

| b) | Materjal: Tõendi (välja arvatud perearsti poolt välja antud kergõhusõidukipiloodi loa (LAPL) juurde kuuluv tõend) väljaandmiseks kasutatav paber või muu materjal peab takistama või selgelt näitama mis tahes muutmist või kustutamist. Kõik kanded ja kustutamised peavad olema pädeva asutuse poolt selgelt kinnitatud. |
| --- | --- |

b)

Materjal: Tõendi (välja arvatud perearsti poolt välja antud kergõhusõidukipiloodi loa (LAPL) juurde kuuluv tõend) väljaandmiseks kasutatav paber või muu materjal peab takistama või selgelt näitama mis tahes muutmist või kustutamist. Kõik kanded ja kustutamised peavad olema pädeva asutuse poolt selgelt kinnitatud.

| c) | Keel: load koostatakse riigikeel(t)es ja inglise keeles ning muudes keeltes, mida lube väljaandev asutus vajalikuks peab. |
| --- | --- |

c)

Keel: load koostatakse riigikeel(t)es ja inglise keeles ning muudes keeltes, mida lube väljaandev asutus vajalikuks peab.

| d) | Kõik kuupäevad esitatakse tervisetõendil vormingus pp/kk/aaaa.”; |
| --- | --- |

d)

Kõik kuupäevad esitatakse tervisetõendil vormingus pp/kk/aaaa.”;

| b) | II jaotise „Lennundusarstid” punkti ARA.MED.200 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Kui pädev asutus on veendunud, et lennundusarst vastab kohaldatavatele nõuetele, annab ta välja kuni kolm aastat kehtiva lennundusarsti tunnistuse, pikendab või muudab seda või taastab selle kehtivuse, kasutades käesoleva osa VII liitega ette nähtud vormi.”; |
| --- | --- | --- |

b)

II jaotise „Lennundusarstid” punkti ARA.MED.200 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Kui pädev asutus on veendunud, et lennundusarst vastab kohaldatavatele nõuetele, annab ta välja kuni kolm aastat kehtiva lennundusarsti tunnistuse, pikendab või muudab seda või taastab selle kehtivuse, kasutades käesoleva osa VII liitega ette nähtud vormi.”;

| 4) | II liite„Salongitöötaja tunnistuse EASA standardvorm” osa „Juhised” muudetakse järgmiselt:






  a) | punktid a ja b asendatakse järgmisega:






  „a) | Salongitöötaja tunnistus peab sisaldama kõiki EASA vormil 142 märgitud andmeid vastavalt allpool loetletud ja kirjeldatud punktidele 1–12. |
| --- | --- | --- | --- |

4)

II liite„Salongitöötaja tunnistuse EASA standardvorm” osa „Juhised” muudetakse järgmiselt:

a)

punktid a ja b asendatakse järgmisega:

„a)

Salongitöötaja tunnistus peab sisaldama kõiki EASA vormil 142 märgitud andmeid vastavalt allpool loetletud ja kirjeldatud punktidele 1–12.

| b) | Tunnistuse suurus peab olema kas 105mm x 74mm (üks kaheksandik A4) või 85mm x 54mm ning kasutatav materjal peab takistama või selgelt näitama mis tahes muutmist ja kustutamist.”; |
| --- | --- |

b)

Tunnistuse suurus peab olema kas 105mm x 74mm (üks kaheksandik A4) või 85mm x 54mm ning kasutatav materjal peab takistama või selgelt näitama mis tahes muutmist ja kustutamist.”;

| b) | punkt 8 asendatakse järgmisega:
  „Punkt 8: selle liikmesriigi pädeva asutuse andmed, kus tunnistus on välja antud, ning pädeva asutuse täielik nimi, postiaadress, ametlik pitser, tempel või logo, kui see on olemas.”; |
| --- | --- |

b)

punkt 8 asendatakse järgmisega:

„Punkt 8: selle liikmesriigi pädeva asutuse andmed, kus tunnistus on välja antud, ning pädeva asutuse täielik nimi, postiaadress, ametlik pitser, tempel või logo, kui see on olemas.”;

| c) | punkti 9 esimene lause asendatakse järgmisega:
  „kui tunnistuse on välja andnud pädev asutus, lisatakse märge „pädev asutus” koos ametliku pitseri, templi või logoga.”; |
| --- | --- |

c)

punkti 9 esimene lause asendatakse järgmisega:

„kui tunnistuse on välja andnud pädev asutus, lisatakse märge „pädev asutus” koos ametliku pitseri, templi või logoga.”;

| 5) | V liide „LENNUNDUSMEDITSIINIKESKUSE SERTIFIKAAT” asendatakse järgmisega:

  „VI LISA ARA-OSA V liide |
| --- | --- |

5)

V liide „LENNUNDUSMEDITSIINIKESKUSE SERTIFIKAAT” asendatakse järgmisega:

„VI LISA ARA-OSA V liide

Image

| 6) | VI liite sisu jäetakse välja ja asendatakse järgmisega:
  „(TÜHI LEHEKÜLG)” |
| --- | --- |

6)

VI liite sisu jäetakse välja ja asendatakse järgmisega:

„(TÜHI LEHEKÜLG)”

---

| 14.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/58 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/58

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 246/2014,

13. märts 2014,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa liidu loetelust teatavate lõhna- ja maitseainete väljajätmiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1334/2008, mis käsitleb toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi ning millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1601/91, määrusi (EÜ) nr 2232/96 ja (EÜ) nr 110/2008 ning direktiivi 2000/13/EÜ, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1331/2008, millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisas on sätestatud toidus kasutada lubatud Euroopa Liidu lõhna- ja maitseainete ning lähtematerjalide loetelu ja nende kasutamise tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisas on sätestatud toidus kasutada lubatud Euroopa Liidu lõhna- ja maitseainete ning lähtematerjalide loetelu ja nende kasutamise tingimused.

| (2) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 872/2012 (3) on vastu võetud lõhna- ja maitseainete loetelu, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa A osas. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 872/2012 (3) on vastu võetud lõhna- ja maitseainete loetelu, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa A osas.

| (3) | Kõnealust loetelu võib ajakohastada vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõikes 1 osutatud üldmenetlusele kas komisjoni algatusel või pärast liikmesriigi või huvitatud isiku taotluse esitamist. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealust loetelu võib ajakohastada vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõikes 1 osutatud üldmenetlusele kas komisjoni algatusel või pärast liikmesriigi või huvitatud isiku taotluse esitamist.

| (4) | Euroopa Liidu loetelu A osa sisaldab mitut ainet, mille hindamist ei ole Euroopa Toiduohutusamet veel lõpule viinud või mille kohta ta on taotlenud hindamise lõpuleviimiseks täiendavaid teaduslikke andmeid. Lõhna- ja maitseainete turuleviimise eest vastutavad isikud on 19 sellise aine puhul taotluse tagasi võtnud. Seetõttu tuleks need lõhna- ja maitseained Euroopa Liidu loetelust välja jätta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu loetelu A osa sisaldab mitut ainet, mille hindamist ei ole Euroopa Toiduohutusamet veel lõpule viinud või mille kohta ta on taotlenud hindamise lõpuleviimiseks täiendavaid teaduslikke andmeid. Lõhna- ja maitseainete turuleviimise eest vastutavad isikud on 19 sellise aine puhul taotluse tagasi võtnud. Seetõttu tuleks need lõhna- ja maitseained Euroopa Liidu loetelust välja jätta.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa A osa tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa A osa tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1334/2008 artikli 30 kohaselt võib lõhna- ja maitseaineid, mis ei ole kantud Euroopa Liidu loetellu, sellisena turule viia ja toidus kasutada kuni 22. oktoobrini 2014. Kuna lõhna- ja maitseained on juba liikmesriikides turul ja selleks, et tagada sujuv üleminek liidu lubade andmise menetlusele, on kõnealuseid aineid sisaldava toidu suhtes sätestatud üleminekumeetmed komisjoni määruses (EL) nr 873/2012 (4). |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1334/2008 artikli 30 kohaselt võib lõhna- ja maitseaineid, mis ei ole kantud Euroopa Liidu loetellu, sellisena turule viia ja toidus kasutada kuni 22. oktoobrini 2014. Kuna lõhna- ja maitseained on juba liikmesriikides turul ja selleks, et tagada sujuv üleminek liidu lubade andmise menetlusele, on kõnealuseid aineid sisaldava toidu suhtes sätestatud üleminekumeetmed komisjoni määruses (EL) nr 873/2012 (4).

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa A osa muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 34.

1

(2)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 1.

2

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 872/2012, 1. oktoober 2012, millega võetakse vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 2232/96 ettenähtud lõhna- ja maitseainete loetelu, lisatakse see Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisasse ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 1565/2000 ja komisjoni otsus nr 1999/217/EÜ (ELT L 267, 2.10.2012, lk 1).

3

(4)  Komisjoni määrus (EL) nr 873/2012, 1. oktoober 2012, üleminekumeetmete kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisas sätestatud lõhna- ja maitseaineid ning lähtematerjale käsitleva liidu loetelu suhtes (ELT L 267, 2.10.2012, lk 162).

4

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa A osast jäetakse välja järgmised kanded:

| „01.015 | vinüülbenseen | 100-42-5 | | 11022 | | | 1 | EFSA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 02.122 | p-menta-1,8(10)-dieen-9-ool | 3269-90-7 | | | | | 2 | EFSA |
| 09.809 | p-menta-1,8(10)-dieen-9-üülatsetaat | 15111-97-4 | | 10743 | | | 2 | EFSA |
| 12.114 | dietüültrisulfiid | 3600-24-6 | 1701 | 11451 | | | 4 | EFSA |
| 12.120 | 2,8-epitio-p-mentaan | 68398-18-5 | 1685 | | | | 4 | EFSA |
| 12.159 | metüülmetaantiosulfonaat | 2949-92-0 | | 11520 | | | 3 | EFSA |
| 12.256 | etüülpropüültrisulfiid | 31499-70-4 | 1695 | | | | 4 | EFSA |
| 12.272 | propüülpropaantiosulfonaat | 1113-13-9 | 1702 | | | | 3 | EFSA |
| 13.029 | 2,5-dimetüülfuraan | 625-86-5 | 1488 | 2208 | | | 3 | EFSA |
| 13.030 | 2-metüülfuraan | 534-22-5 | 1487 | 2209 | | | 3 | EFSA |
| 13.092 | 2-etüülfuraan | 3208-16-0 | 1489 | 11706 | | | 3 | EFSA |
| 14.145 | pürrool-2-karbaldehüüd | 1003-29-8 | | 11393 | | | 4 | EFSA |
| 14.163 | 1-metüülpürrool-2-karboksaldehüüd | 1192-58-1 | | | | | 4 | EFSA |
| 14.169 | 1-etüül-2-pürroolkarboksaldehüüd | 2167-14-8 | | | | | 4 | EFSA |
| 15.064 | 2,5-dimetüültiofeen | 638-02-8 | | | | | 4 | EFSA |
| 15.072 | 2-etüültiofeen | 872-55-9 | | 11614 | | | 4 | EFSA |
| 15.091 | 2-metüültiofeen | 554-14-3 | | 11631 | | | 4 | EFSA |
| 15.092 | 3-metüültiofeen | 616-44-4 | | 11632 | | | 4 | EFSA |
| 16.124 | (1R,2S,5R)-N-tsüklopropüül-5-metüül-2-isopropüültsükloheksaankarboksamiid | 73435-61-7 | | | | | 1 | EFSA” |

„01.015

vinüülbenseen

100-42-5

11022

1

EFSA

02.122

p-menta-1,8(10)-dieen-9-ool

3269-90-7

2

EFSA

09.809

p-menta-1,8(10)-dieen-9-üülatsetaat

15111-97-4

10743

2

EFSA

12.114

dietüültrisulfiid

3600-24-6

1701

11451

4

EFSA

12.120

2,8-epitio-p-mentaan

68398-18-5

1685

4

EFSA

12.159

metüülmetaantiosulfonaat

2949-92-0

11520

3

EFSA

12.256

etüülpropüültrisulfiid

31499-70-4

1695

4

EFSA

12.272

propüülpropaantiosulfonaat

1113-13-9

1702

3

EFSA

13.029

2,5-dimetüülfuraan

625-86-5

1488

2208

3

EFSA

13.030

2-metüülfuraan

534-22-5

1487

2209

3

EFSA

13.092

2-etüülfuraan

3208-16-0

1489

11706

3

EFSA

14.145

pürrool-2-karbaldehüüd

1003-29-8

11393

4

EFSA

14.163

1-metüülpürrool-2-karboksaldehüüd

1192-58-1

4

EFSA

14.169

1-etüül-2-pürroolkarboksaldehüüd

2167-14-8

4

EFSA

15.064

2,5-dimetüültiofeen

638-02-8

4

EFSA

15.072

2-etüültiofeen

872-55-9

11614

4

EFSA

15.091

2-metüültiofeen

554-14-3

11631

4

EFSA

15.092

3-metüültiofeen

616-44-4

11632

4

EFSA

16.124

(1R,2S,5R)-N-tsüklopropüül-5-metüül-2-isopropüültsükloheksaankarboksamiid

73435-61-7

1

EFSA”

---

| 14.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/61 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/61

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 247/2014,

13. märts 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. märts 2014

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 73,3 |
| TN | 108,4 |
| TR | 104,7 |
| ZZ | 95,5 |
| 0707 00 05 | EG | 182,1 |
| MA | 182,1 |
| TR | 152,6 |
| ZZ | 172,3 |
| 0709 91 00 | EG | 45,1 |
| ZZ | 45,1 |
| 0709 93 10 | MA | 40,6 |
| TR | 87,7 |
| ZZ | 64,2 |
| 0805 10 20 | EG | 49,2 |
| IL | 66,9 |
| MA | 46,5 |
| TN | 51,1 |
| TR | 56,3 |
| ZA | 62,4 |
| ZZ | 55,4 |
| 0805 50 10 | TR | 69,1 |
| ZZ | 69,1 |
| 0808 10 80 | CL | 132,6 |
| CN | 58,1 |
| MK | 32,3 |
| US | 189,7 |
| ZZ | 103,2 |
| 0808 30 90 | AR | 101,7 |
| CL | 144,6 |
| TR | 158,2 |
| US | 211,0 |
| ZA | 98,1 |
| ZZ | 142,7 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

73,3

TN

108,4

TR

104,7

ZZ

95,5

0707 00 05

EG

182,1

MA

182,1

TR

152,6

ZZ

172,3

0709 91 00

EG

45,1

ZZ

45,1

0709 93 10

MA

40,6

TR

87,7

ZZ

64,2

0805 10 20

EG

49,2

IL

66,9

MA

46,5

TN

51,1

TR

56,3

ZA

62,4

ZZ

55,4

0805 50 10

TR

69,1

ZZ

69,1

0808 10 80

CL

132,6

CN

58,1

MK

32,3

US

189,7

ZZ

103,2

0808 30 90

AR

101,7

CL

144,6

TR

158,2

US

211,0

ZA

98,1

ZZ

142,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 14.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/63 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/63

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

12. märts 2014,

milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade aafrika katkuga Poolas

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 1657 all)

(Ainult poolakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/134/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Sigade aafrika katk on kodu- ja metssigade populatsioone kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib tõsiselt mõjutada seakasvatuse tulusust, tekitades häireid liidusiseses kaubanduses ja kolmandatesse riikidesse eksportimises. |
| --- | --- |

(1)

Sigade aafrika katk on kodu- ja metssigade populatsioone kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib tõsiselt mõjutada seakasvatuse tulusust, tekitades häireid liidusiseses kaubanduses ja kolmandatesse riikidesse eksportimises.

| (2) | Sigade aafrika katku puhangu korral on oht, et haigusetekitaja võib levida teistesse seakasvatusettevõtetesse ja metssigadele. Seetõttu võib see elussigadega või nendelt saadud toodetega kauplemisel levida ühest liikmesriigist teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(2)

Sigade aafrika katku puhangu korral on oht, et haigusetekitaja võib levida teistesse seakasvatusettevõtetesse ja metssigadele. Seetõttu võib see elussigadega või nendelt saadud toodetega kauplemisel levida ühest liikmesriigist teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse.

| (3) | Nõukogu direktiiviga 2002/60/EÜ (3) on kehtestatud liidus kohaldatavad miinimummeetmed sigade aafrika katku tõrjeks. Direktiivi 2002/60/EÜ artiklis 15 on sätestatud, et pärast ühe või mitme sigade aafrika katku juhtumi kinnitamist metssigadel tuleb määratleda nakkuspiirkond. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu direktiiviga 2002/60/EÜ (3) on kehtestatud liidus kohaldatavad miinimummeetmed sigade aafrika katku tõrjeks. Direktiivi 2002/60/EÜ artiklis 15 on sätestatud, et pärast ühe või mitme sigade aafrika katku juhtumi kinnitamist metssigadel tuleb määratleda nakkuspiirkond.

| (4) | Poola teatas komisjonile, milline on olukord tema territooriumil seoses sigade aafrika katkuga, ning kehtestas direktiivi 2002/60/EÜ artikli 15 kohaselt nakkuspiirkonna, kus kohaldatakse kõnealuse direktiivi artiklite 15 ja 16 kohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(4)

Poola teatas komisjonile, milline on olukord tema territooriumil seoses sigade aafrika katkuga, ning kehtestas direktiivi 2002/60/EÜ artikli 15 kohaselt nakkuspiirkonna, kus kohaldatakse kõnealuse direktiivi artiklite 15 ja 16 kohaseid meetmeid.

| (5) | Et ära hoida tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ning ohtu, et kolmandad riigid võivad kehtestada põhjendamatuid kaubandustõkkeid, on vaja koostöös asjaomase liikmesriigiga koostada liidu tasandil Poolas sigade aafrika katku suhtes kehtestatud nakkuspiirkondade loetelu. |
| --- | --- |

(5)

Et ära hoida tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ning ohtu, et kolmandad riigid võivad kehtestada põhjendamatuid kaubandustõkkeid, on vaja koostöös asjaomase liikmesriigiga koostada liidu tasandil Poolas sigade aafrika katku suhtes kehtestatud nakkuspiirkondade loetelu.

| (6) | Käesoleva otsuse lisas tuleks esitada need direktiivi 2002/60/EÜ artikli 15 kohaselt kehtestatud nakkuspiirkonnad Poolas ja märkida piirkondadeks jaotamise kestus. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsuse lisas tuleks esitada need direktiivi 2002/60/EÜ artikli 15 kohaselt kehtestatud nakkuspiirkonnad Poolas ja märkida piirkondadeks jaotamise kestus.

| (7) | Pärast konsulteerimist toiduahela ja loomatervishoiu alalise komiteega tuleks kinnitada komisjoni rakendusotsus 2014/100/EL (4). |
| --- | --- |

(7)

Pärast konsulteerimist toiduahela ja loomatervishoiu alalise komiteega tuleks kinnitada komisjoni rakendusotsus 2014/100/EL (4).

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Poola tagab, et direktiivi 2002/60/EÜ artikli 15 kohaselt kehtestatud nakkuspiirkond hõlmab vähemalt käesoleva otsuse lisas loetletud piirkondi.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 30. aprillini 2014.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Poola Vabariigile.

Brüssel, 12. märts 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  Nõukogu direktiiv 2002/60/EÜ, 27. juuni 2002, millega kehtestatakse erisätted sigade aafrika katku tõrjeks ja muudetakse direktiivi 92/119/EMÜ seoses Tescheni haiguse ja sigade aafrika katkuga (EÜT L 192, 20.7.2002, lk 27).

3

(4)  Komisjoni rakendusotsus 2014/100/EL, 18. veebruar 2014, milles käsitletakse teatavaid ajutisi kaitsemeetmeid seoses sigade aafrika katkuga Poolas (ELT L 50, 20.2.2014, lk 35).

4

---

LISA

NAKKUSPIIRKOND

Järgmised piirkonnad Poola Vabariigis:

| — | Podlaasia vojevoodkond: Sejny maakond; Augustowi maakonnas: Płaska, Lipski ja Sztabini omavalitsusüksused; Sokółi maakond; Białostocki maakonnas: Czarna Białostocka, Supraśli, Zabłudówi, Michałowo ja Gródeki omavalitsusüksused; ning Hajnówka, Bielsko ja Siemiatycze maakonnad; |
| --- | --- |

—

Podlaasia vojevoodkond: Sejny maakond; Augustowi maakonnas: Płaska, Lipski ja Sztabini omavalitsusüksused; Sokółi maakond; Białostocki maakonnas: Czarna Białostocka, Supraśli, Zabłudówi, Michałowo ja Gródeki omavalitsusüksused; ning Hajnówka, Bielsko ja Siemiatycze maakonnad;

| — | Masoovia vojevoodkond: Łosice maakond; |
| --- | --- |

—

Masoovia vojevoodkond: Łosice maakond;

| — | Lublini vojevoodkond: Bialski, Biała Podlaska ja Włodawa maakonnad. |
| --- | --- |

—

Lublini vojevoodkond: Bialski, Biała Podlaska ja Włodawa maakonnad.

---

SOOVITUSED

| 14.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/65 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/65

---

KOMISJONI SOOVITUS,

12. märts 2014,

äritegevuse ebaõnnestumist ja maksejõuetust käsitleva uue lähenemisviisi kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/135/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Käesoleva soovituse eesmärk on tagada, et elujõulistel ettevõtetel, kes on rahalistes raskustes, oleks kõikjal liidus võimalik kasutada liikmesriikide maksejõuetusmenetlusi, et nad saaksid alustada varakult oma tegevuse ümberkorraldamist hoidmaks ära maksejõetust, suurendades seega ettevõtte koguväärtust võlausaldajate, töötajate, omanike ja majanduse jaoks tervikuna. Samuti on soovituse eesmärk anda ausatele pankrotistunud ettevõtjatele kõikjal liidus uus võimalus taas äritegevust alustada. |
| --- | --- |

(1)

Käesoleva soovituse eesmärk on tagada, et elujõulistel ettevõtetel, kes on rahalistes raskustes, oleks kõikjal liidus võimalik kasutada liikmesriikide maksejõuetusmenetlusi, et nad saaksid alustada varakult oma tegevuse ümberkorraldamist hoidmaks ära maksejõetust, suurendades seega ettevõtte koguväärtust võlausaldajate, töötajate, omanike ja majanduse jaoks tervikuna. Samuti on soovituse eesmärk anda ausatele pankrotistunud ettevõtjatele kõikjal liidus uus võimalus taas äritegevust alustada.

| (2) | Liikmesriikide õigusnormid, mis reguleerivad maksejõuetust, on väga erinevad selles osas, millised on rahalistes raskustes võlgnike võimalused oma äritegevus ümber korraldada. Mõnes liikmesriigis on menetluste hulk piiratud ja ettevõtjatel on võimalik oma äritegevust ümber korraldada alles suhteliselt hilises maksejõuetuse staadiumis ametliku maksejõuetusmenetluse raames. Teistes liikmesriikides on tegevuse ümberkorraldamine võimalik varem, kuid olemasolevad menetlused ei ole nii tõhusad, kui need võiksid olla, või kaasneb nendega rohkemal või vähemal määral formaalsusi – see käib eelkõige kohtuväliste menetluste kohta. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriikide õigusnormid, mis reguleerivad maksejõuetust, on väga erinevad selles osas, millised on rahalistes raskustes võlgnike võimalused oma äritegevus ümber korraldada. Mõnes liikmesriigis on menetluste hulk piiratud ja ettevõtjatel on võimalik oma äritegevust ümber korraldada alles suhteliselt hilises maksejõuetuse staadiumis ametliku maksejõuetusmenetluse raames. Teistes liikmesriikides on tegevuse ümberkorraldamine võimalik varem, kuid olemasolevad menetlused ei ole nii tõhusad, kui need võiksid olla, või kaasneb nendega rohkemal või vähemal määral formaalsusi – see käib eelkõige kohtuväliste menetluste kohta.

| (3) | Samuti on liikmesriikide normid, millega antakse ettevõtjatele uus võimalus äritegevust alustada eelkõige sel teel, et nad saavad vabaneda varasema äritegevuse käigus tekkinud võlgadest, erinevad võlgadest vabanemise tähtaja ja tingimuste osas. |
| --- | --- |

(3)

Samuti on liikmesriikide normid, millega antakse ettevõtjatele uus võimalus äritegevust alustada eelkõige sel teel, et nad saavad vabaneda varasema äritegevuse käigus tekkinud võlgadest, erinevad võlgadest vabanemise tähtaja ja tingimuste osas.

| (4) | Erinevused liikmesriikide õigusraamistikes, mis reguleerivad äritegevuse ümberkorraldamist, ja õigusnormides, millega antakse ausatele ettevõtjatele uus võimalus, viivad selleni, et teise liikmesriiki investeerimisel suurenevad riskide hindamise kulud ja ebakindlus, laenusaamise tingimused varieeruvad ning võlgade sissenõudmise tulemuslikkus on liikmesriigiti erinev. Nende erinevuste tõttu on ka piiriüleste kontsernide puhul ühtsete ümberkorralduskavade koostamine ja vastuvõtmine raskem. Laiemalt võttes võivad need erinevused osutuda takistuseks äriühingutele, kes soovivad oma tegevust teistesse liikmesriikidesse laiendada. |
| --- | --- |

(4)

Erinevused liikmesriikide õigusraamistikes, mis reguleerivad äritegevuse ümberkorraldamist, ja õigusnormides, millega antakse ausatele ettevõtjatele uus võimalus, viivad selleni, et teise liikmesriiki investeerimisel suurenevad riskide hindamise kulud ja ebakindlus, laenusaamise tingimused varieeruvad ning võlgade sissenõudmise tulemuslikkus on liikmesriigiti erinev. Nende erinevuste tõttu on ka piiriüleste kontsernide puhul ühtsete ümberkorralduskavade koostamine ja vastuvõtmine raskem. Laiemalt võttes võivad need erinevused osutuda takistuseks äriühingutele, kes soovivad oma tegevust teistesse liikmesriikidesse laiendada.

| (5) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1346/2000 (1) on reguleeritud ainult küsimused, mis on seotud kohtualluvuse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmisega, kohaldatava õiguse ning piiriüleste maksejõuetusmenetluste puhul tehtava koostööga. Komisjoni ettepanek selle määruse muutmiseks (2) peaks laiendama määruse reguleerimisala nii, et see hõlmaks ka ennetavad menetlused, millega edendatakse majanduslikult elujõuliste võlgnike päästmist ja antakse ettevõtjatele uus võimalus. Kavandatavad muudatused ei lahenda aga eri liikmesriikide õiguses ettenähtud menetluste vaheliste erinevuste probleemi. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1346/2000 (1) on reguleeritud ainult küsimused, mis on seotud kohtualluvuse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmisega, kohaldatava õiguse ning piiriüleste maksejõuetusmenetluste puhul tehtava koostööga. Komisjoni ettepanek selle määruse muutmiseks (2) peaks laiendama määruse reguleerimisala nii, et see hõlmaks ka ennetavad menetlused, millega edendatakse majanduslikult elujõuliste võlgnike päästmist ja antakse ettevõtjatele uus võimalus. Kavandatavad muudatused ei lahenda aga eri liikmesriikide õiguses ettenähtud menetluste vaheliste erinevuste probleemi.

| (6) | 15. novembril 2011 võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni maksejõuetusmenetluste kohta (3). Resolutsioon sisaldas soovitusi liikmesriikide maksejõuetusõiguse selliste aspektide ühtlustamise kohta nagu ümberkorralduskavade koostamine, tagajärjed ja sisu. |
| --- | --- |

(6)

15. novembril 2011 võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni maksejõuetusmenetluste kohta (3). Resolutsioon sisaldas soovitusi liikmesriikide maksejõuetusõiguse selliste aspektide ühtlustamise kohta nagu ümberkorralduskavade koostamine, tagajärjed ja sisu.

| (7) | 3. oktoobri 2012. aasta teatises „Ühtse turu akt II” (4) võttis komisjon kohustuse ühe olulise meetmena ajakohastada liidu maksejõuetusmenetlusi reguleerivad normid viisil, mis aitaks äriühingutel hõlpsamini ellu jääda ja annaks ettevõtjatele uue võimaluse. Komisjon teatas, et kavatseb sel eesmärgil analüüsida, kuidas saaks liikmesriikide maksejõuetusõigust veelgi tõhusamaks muuta, selleks et luua siseturul võrdsed võimalused äriühingutele, ettevõtjatele ja eraisikutele. |
| --- | --- |

(7)

3. oktoobri 2012. aasta teatises „Ühtse turu akt II” (4) võttis komisjon kohustuse ühe olulise meetmena ajakohastada liidu maksejõuetusmenetlusi reguleerivad normid viisil, mis aitaks äriühingutel hõlpsamini ellu jääda ja annaks ettevõtjatele uue võimaluse. Komisjon teatas, et kavatseb sel eesmärgil analüüsida, kuidas saaks liikmesriikide maksejõuetusõigust veelgi tõhusamaks muuta, selleks et luua siseturul võrdsed võimalused äriühingutele, ettevõtjatele ja eraisikutele.

| (8) | Komisjoni 12. detsembri 2012. aasta teatises „Ettevõtte ebaõnnestumise ja maksejõuetuse juhtumite uus käsitlusviis Euroopas” (5) on tähelepanu juhitud teatavatele küsimustele, mille puhul erinevused liikmesriikide maksejõuetusõiguses võivad takistada tõhusa siseturu väljakujunemist. Teatises on märgitud ka, et võrdsete võimaluste loomine nendes küsimustes peaks aitama suurendada äriühingute, ettevõtjate ja eraisikute usaldust teiste liikmesriikide õigussüsteemide vastu ning parandada laenusaamise võimalusi ja edendada investeerimist. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni 12. detsembri 2012. aasta teatises „Ettevõtte ebaõnnestumise ja maksejõuetuse juhtumite uus käsitlusviis Euroopas” (5) on tähelepanu juhitud teatavatele küsimustele, mille puhul erinevused liikmesriikide maksejõuetusõiguses võivad takistada tõhusa siseturu väljakujunemist. Teatises on märgitud ka, et võrdsete võimaluste loomine nendes küsimustes peaks aitama suurendada äriühingute, ettevõtjate ja eraisikute usaldust teiste liikmesriikide õigussüsteemide vastu ning parandada laenusaamise võimalusi ja edendada investeerimist.

| (9) | 9. jaanuaril 2013. aastal võttis komisjon vastu tegevuskava „Ettevõtlus 2020”, (6) milles muu hulgas soovitatakse liikmesriikidel võimaluse korral lühendada 2013. aastaks ausa ettevõtja pankrotijärgse kohustustest vabanemise ja võlgade tasumise aega maksimaalselt kolme aastani ning pakkuda ettevõtjatele tugiteenuseid varajaseks ümberkorraldamiseks, nõu pankroti vältimiseks ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) tuge ümberkorraldamiseks ja taaskäivitamiseks. |
| --- | --- |

(9)

9. jaanuaril 2013. aastal võttis komisjon vastu tegevuskava „Ettevõtlus 2020”, (6) milles muu hulgas soovitatakse liikmesriikidel võimaluse korral lühendada 2013. aastaks ausa ettevõtja pankrotijärgse kohustustest vabanemise ja võlgade tasumise aega maksimaalselt kolme aastani ning pakkuda ettevõtjatele tugiteenuseid varajaseks ümberkorraldamiseks, nõu pankroti vältimiseks ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) tuge ümberkorraldamiseks ja taaskäivitamiseks.

| (10) | Mitu liikmesriiki vaatavad oma maksejõuetusõigust praegu läbi, et parandada äriühingute päästmise normistikku ja ettevõtjatele uue võimaluse andmist. Seetõttu on praegu hea võimalus edendada sidusust nende ja tulevaste siseriiklike algatuste vahel, selleks et siseturu toimimist tugevdada. |
| --- | --- |

(10)

Mitu liikmesriiki vaatavad oma maksejõuetusõigust praegu läbi, et parandada äriühingute päästmise normistikku ja ettevõtjatele uue võimaluse andmist. Seetõttu on praegu hea võimalus edendada sidusust nende ja tulevaste siseriiklike algatuste vahel, selleks et siseturu toimimist tugevdada.

| (11) | Liikmesriikide maksejõuetusõigus peaks olema ühtsem, et vähendada erinevusi ja ebatõhusust, mis takistavad rahalistes raskustes olevate elujõuliste äriühingute varast ümberkorraldamist ja ausatele ettevõtjatele uue võimaluse andmist, ning sel teel kahandada ümberkorraldamisega seotud kulusid nii võlgnike kui ka võlausaldajate jaoks. Kui liikmesriikide maksejõuetusnormid oleksid sidusamad ja tõhusamad, saaksid kõik võlausaldajad ja investorid oma investeeringutelt maksimaalselt tulu ning piiriülene investeerimine kasvaks. Sidusamad normid hõlbustaksid ka kontsernide tegevuse ümberkorraldamist sõltumata sellest, kus kontserni liikmed liidus asuvad. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriikide maksejõuetusõigus peaks olema ühtsem, et vähendada erinevusi ja ebatõhusust, mis takistavad rahalistes raskustes olevate elujõuliste äriühingute varast ümberkorraldamist ja ausatele ettevõtjatele uue võimaluse andmist, ning sel teel kahandada ümberkorraldamisega seotud kulusid nii võlgnike kui ka võlausaldajate jaoks. Kui liikmesriikide maksejõuetusnormid oleksid sidusamad ja tõhusamad, saaksid kõik võlausaldajad ja investorid oma investeeringutelt maksimaalselt tulu ning piiriülene investeerimine kasvaks. Sidusamad normid hõlbustaksid ka kontsernide tegevuse ümberkorraldamist sõltumata sellest, kus kontserni liikmed liidus asuvad.

| (12) | Lisaks aitab takistuste kõrvaldamine rahalistes raskustes olevate elujõuliste äriühingute tõhusalt ümberkorraldamiselt töökohti päästa ning on kasulik majanduskeskkonnale tervikuna. Kui ettevõtjatel oleks lihtsam uuesti äritegevust alustada, oleks liikmesriikides ka rohkem füüsilisest isikust ettevõtjaid. Pealegi aitaksid tõhusad maksejõuetusnormid paremini hinnata laenamisotsustega seotud riske ja leevendaksid võlgades ettevõtjate kohanemist, alandades nende võlgade vähendamise protsessiga seotud majanduslikke ja sotsiaalseid kulusid. |
| --- | --- |

(12)

Lisaks aitab takistuste kõrvaldamine rahalistes raskustes olevate elujõuliste äriühingute tõhusalt ümberkorraldamiselt töökohti päästa ning on kasulik majanduskeskkonnale tervikuna. Kui ettevõtjatel oleks lihtsam uuesti äritegevust alustada, oleks liikmesriikides ka rohkem füüsilisest isikust ettevõtjaid. Pealegi aitaksid tõhusad maksejõuetusnormid paremini hinnata laenamisotsustega seotud riske ja leevendaksid võlgades ettevõtjate kohanemist, alandades nende võlgade vähendamise protsessiga seotud majanduslikke ja sotsiaalseid kulusid.

| (13) | VKEdel oleks liidu tasandi sidusamast raamistikust palju kasu, kuna neil ei ole vajalikke vahendeid, et kanda suuri ümberkorraldamiskulusid või kasutada mõnes teises liikmesriigis kehtivaid tõhusamaid ümberkorraldusmenetlusi. |
| --- | --- |

(13)

VKEdel oleks liidu tasandi sidusamast raamistikust palju kasu, kuna neil ei ole vajalikke vahendeid, et kanda suuri ümberkorraldamiskulusid või kasutada mõnes teises liikmesriigis kehtivaid tõhusamaid ümberkorraldusmenetlusi.

| (14) | Ka maksuasutused on huvitatud tõhusatest ümberkorraldusnormidest elujõuliste ettevõtete jaoks. Käesoleva soovituse rakendamisel peaksid liikmesriigid võtma asjakohased meetmed, et tagada maksutulu kogumine ja sissenõudmine vastavalt õiglase maksustamise üldpõhimõtetele, ning võtma tõhusad meetmed maksupettuse, maksudest kõrvalehoidmise ja maksualaste kuritarvituste vastu. |
| --- | --- |

(14)

Ka maksuasutused on huvitatud tõhusatest ümberkorraldusnormidest elujõuliste ettevõtete jaoks. Käesoleva soovituse rakendamisel peaksid liikmesriigid võtma asjakohased meetmed, et tagada maksutulu kogumine ja sissenõudmine vastavalt õiglase maksustamise üldpõhimõtetele, ning võtma tõhusad meetmed maksupettuse, maksudest kõrvalehoidmise ja maksualaste kuritarvituste vastu.

| (15) | Käesoleva soovituse reguleerimisalast on asjakohane välja jätta kindlustusandjad, krediidiasutused, investeerimisühingud ja ühisinvesteerimisettevõtjad, kesksed vastaspooled, väärtpaberite keskdepositooriumid ja muud finantseerimisasutused, kelle suhtes kohaldatakse maksevõime taastamise ja kriisilahenduse erimenetlusi, mille puhul on liikmesriikide järelevalveasutustel ulatuslikud sekkumisõigused. Kuigi tarbijate liigne võlakoormus ja tarbijate pankrotid ei kuulu samuti käesoleva soovituse reguleerimisalasse, tehakse liikmesriikidele ettepanek uurida võimalusi kohaldada neid soovitusi ka tarbijate suhtes, kuna mõned käesolevas soovituses esitatud põhimõtetest võivad ka nende puhul asjakohased olla. |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva soovituse reguleerimisalast on asjakohane välja jätta kindlustusandjad, krediidiasutused, investeerimisühingud ja ühisinvesteerimisettevõtjad, kesksed vastaspooled, väärtpaberite keskdepositooriumid ja muud finantseerimisasutused, kelle suhtes kohaldatakse maksevõime taastamise ja kriisilahenduse erimenetlusi, mille puhul on liikmesriikide järelevalveasutustel ulatuslikud sekkumisõigused. Kuigi tarbijate liigne võlakoormus ja tarbijate pankrotid ei kuulu samuti käesoleva soovituse reguleerimisalasse, tehakse liikmesriikidele ettepanek uurida võimalusi kohaldada neid soovitusi ka tarbijate suhtes, kuna mõned käesolevas soovituses esitatud põhimõtetest võivad ka nende puhul asjakohased olla.

| (16) | Ümberkorraldusnormid peaksid andma võlgnikule võimaluse lahendada oma rahalised raskused varakult, siis kui tema maksejõuetust on veel võimalik ära hoida ja tegevuse jätkamine tagada. Et aga vältida ümberkorraldusmenetluse kuritarvitamist, peavad võlgniku rahalised raskused olema sellised, mis lõppeksid tõenäoliselt tema maksejõuetusega, ja ümberkorralduskava abil peab olema võimalik võlgniku maksejõuetus ära hoida ja tagada tema äritegevuse jätkusuutlikkus. |
| --- | --- |

(16)

Ümberkorraldusnormid peaksid andma võlgnikule võimaluse lahendada oma rahalised raskused varakult, siis kui tema maksejõuetust on veel võimalik ära hoida ja tegevuse jätkamine tagada. Et aga vältida ümberkorraldusmenetluse kuritarvitamist, peavad võlgniku rahalised raskused olema sellised, mis lõppeksid tõenäoliselt tema maksejõuetusega, ja ümberkorralduskava abil peab olema võimalik võlgniku maksejõuetus ära hoida ja tagada tema äritegevuse jätkusuutlikkus.

| (17) | Selleks et liikmesriikide ümberkorraldusnormid toimiksid tõhusamalt ning et vähendada viivitusi ja kulusid, peaksid ümberkorraldusmenetlused olema paindlikud, kusjuures kohtumenetlust tuleks kasutada ainult juhul, kui see on vajalik ja proportsionaalne selleks, et tagada võlausaldajate ja nende huvitatud poolte huvide kaitse, keda menetlus tõenäoliselt mõjutab. Näiteks ebavajalike kulude vältimiseks ja menetluse esialgsele iseloomule osutamiseks peaks võlgnik põhimõtteliselt säilitama kontrolli oma vara üle ja vahendaja või järelevalvaja määramine ei tohiks olla kohustuslik, vaid tuleks otsustada juhtumipõhiselt. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et liikmesriikide ümberkorraldusnormid toimiksid tõhusamalt ning et vähendada viivitusi ja kulusid, peaksid ümberkorraldusmenetlused olema paindlikud, kusjuures kohtumenetlust tuleks kasutada ainult juhul, kui see on vajalik ja proportsionaalne selleks, et tagada võlausaldajate ja nende huvitatud poolte huvide kaitse, keda menetlus tõenäoliselt mõjutab. Näiteks ebavajalike kulude vältimiseks ja menetluse esialgsele iseloomule osutamiseks peaks võlgnik põhimõtteliselt säilitama kontrolli oma vara üle ja vahendaja või järelevalvaja määramine ei tohiks olla kohustuslik, vaid tuleks otsustada juhtumipõhiselt.

| (18) | Võlgnikul peaks olema võimalus taotleda kohtult nõuete sissenõudmise peatamist ja võlausaldajate taotlusel algatatud maksejõuetusmenetluse peatamist, kui sellised toimingud võivad läbirääkimisi negatiivselt mõjutada ja halvendada võlgniku äritegevuse ümberkorraldamise võimalusi. Selleks et säilitada õiglane tasakaal võlgniku ja võlausaldajate õiguste vahel ning võttes arvesse liikmesriikides viimasel ajal toimunud reformidest saadud kogemusi, ei tohiks nõuete sissenõudmise peatamise esialgne tähtaeg olla pikem kui neli kuud. |
| --- | --- |

(18)

Võlgnikul peaks olema võimalus taotleda kohtult nõuete sissenõudmise peatamist ja võlausaldajate taotlusel algatatud maksejõuetusmenetluse peatamist, kui sellised toimingud võivad läbirääkimisi negatiivselt mõjutada ja halvendada võlgniku äritegevuse ümberkorraldamise võimalusi. Selleks et säilitada õiglane tasakaal võlgniku ja võlausaldajate õiguste vahel ning võttes arvesse liikmesriikides viimasel ajal toimunud reformidest saadud kogemusi, ei tohiks nõuete sissenõudmise peatamise esialgne tähtaeg olla pikem kui neli kuud.

| (19) | Ümberkorralduskava peab kinnitama kohus tagamaks, et võlausaldajate õigusi piiratakse proportsionaalselt ümberkorraldamisest saadava kasuga ja et võlausaldajatel on võimalik kasutada tõhusaid õiguskaitsevahendeid vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud ettevõtlusvabaduse ja omandiõiguse põhimõtetele. Kohus peaks seetõttu tagasi lükkama sellise ümberkorralduskava, mille puhul on tõenäoline, et kavandatav ümberkorraldamine piirab eriarvamusele jäävate võlausaldajate õigusi nii palju, et nad võivad mõistlikult eeldada, et ilma võlgniku äritegevuse ümberkorraldamiseta oleksid nende õigused suuremad. |
| --- | --- |

(19)

Ümberkorralduskava peab kinnitama kohus tagamaks, et võlausaldajate õigusi piiratakse proportsionaalselt ümberkorraldamisest saadava kasuga ja et võlausaldajatel on võimalik kasutada tõhusaid õiguskaitsevahendeid vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud ettevõtlusvabaduse ja omandiõiguse põhimõtetele. Kohus peaks seetõttu tagasi lükkama sellise ümberkorralduskava, mille puhul on tõenäoline, et kavandatav ümberkorraldamine piirab eriarvamusele jäävate võlausaldajate õigusi nii palju, et nad võivad mõistlikult eeldada, et ilma võlgniku äritegevuse ümberkorraldamiseta oleksid nende õigused suuremad.

| (20) | Pankroti tagajärjed, eelkõige sotsiaalne halvakspanu, juriidilised tagajärjed ja jätkuv suutmatus võlgu ära maksta, heidutavad suurel määral selliseid ettevõtjaid, kes otsivad võimalust uuesti äritegevust alustada, kuigi on tõendeid selle kohta, et ettevõtjaid, kes on pankroti läbi teinud, saadab teisel katsel tõenäolisemalt edu. Seetõttu tuleks astuda samme, et vähendada pankroti negatiivset mõju ettevõtjatele, nähes ette täieliku võlgadest vabanemise teatava maksimumpikkusega ajavahemiku järel, |
| --- | --- |

(20)

Pankroti tagajärjed, eelkõige sotsiaalne halvakspanu, juriidilised tagajärjed ja jätkuv suutmatus võlgu ära maksta, heidutavad suurel määral selliseid ettevõtjaid, kes otsivad võimalust uuesti äritegevust alustada, kuigi on tõendeid selle kohta, et ettevõtjaid, kes on pankroti läbi teinud, saadab teisel katsel tõenäolisemalt edu. Seetõttu tuleks astuda samme, et vähendada pankroti negatiivset mõju ettevõtjatele, nähes ette täieliku võlgadest vabanemise teatava maksimumpikkusega ajavahemiku järel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

I.   EESMÄRK JA REGULEERIMISESE

| 1. | Käesoleva soovituse eesmärk on julgustada liikmesriike kehtestama norme, mis võimaldaksid rahalistes raskustes olevate elujõuliste ettevõtete tõhusat ümberkorraldamist ja annaksid ausatele ettevõtjatele uue võimaluse äritegevust alustada, edendades seega ettevõtlust, investeerimist ja tööhõivet ning aidates vähendada takistusi, mis segavad siseturu tõrgeteta toimimist. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva soovituse eesmärk on julgustada liikmesriike kehtestama norme, mis võimaldaksid rahalistes raskustes olevate elujõuliste ettevõtete tõhusat ümberkorraldamist ja annaksid ausatele ettevõtjatele uue võimaluse äritegevust alustada, edendades seega ettevõtlust, investeerimist ja tööhõivet ning aidates vähendada takistusi, mis segavad siseturu tõrgeteta toimimist.

| 2. | Soovituse eesmärk on siseturu toimimise takistuste vähendamisega eelkõige:






  a) | alandada teise liikmesriiki investeerimisega seotud riskide hindamise kulusid, |
| --- | --- | --- |

2.

Soovituse eesmärk on siseturu toimimise takistuste vähendamisega eelkõige:

a)

alandada teise liikmesriiki investeerimisega seotud riskide hindamise kulusid,

| b) | parandada võlgade sissenõudmise tulemuslikkust võlausaldajate jaoks ja |
| --- | --- |

b)

parandada võlgade sissenõudmise tulemuslikkust võlausaldajate jaoks ja

| c) | kõrvaldada raskused piiriüleste kontsernide ümberkorraldamisel. |
| --- | --- |

c)

kõrvaldada raskused piiriüleste kontsernide ümberkorraldamisel.

| 3. | Käesolevas soovituses on sätestatud miinimumnõuded järgmistes valdkondades:






  a) | ennetavat ümberkorraldamist reguleerivad normid ja |
| --- | --- | --- |

3.

Käesolevas soovituses on sätestatud miinimumnõuded järgmistes valdkondades:

a)

ennetavat ümberkorraldamist reguleerivad normid ja

| b) | pankrotistunud ettevõtjate võlgadest vabanemine. |
| --- | --- |

b)

pankrotistunud ettevõtjate võlgadest vabanemine.

| 4. | Käesoleva soovituse rakendamisel peaksid liikmesriigid võtma asjakohased ja tõhusad meetmed, et tagada maksude sissenõudmine, eelkõige maksupettuse, maksudest kõrvalehoidmise või maksualaste kuritarvituste puhul. |
| --- | --- |

4.

Käesoleva soovituse rakendamisel peaksid liikmesriigid võtma asjakohased ja tõhusad meetmed, et tagada maksude sissenõudmine, eelkõige maksupettuse, maksudest kõrvalehoidmise või maksualaste kuritarvituste puhul.

II.   MÕISTED

| 5. | Käesolevas soovituses kasutatakse järgmisi mõisteid:
  a)   „võlgnik”– füüsiline või juriidiline isik, kes on rahalistes raskustes ja kelle maksejõuetuse tekkimine tulevikus on tõenäoline;
  b)   „ümberkorraldamine”– võlgniku vara ja kohustuste koosseisu, tingimuste või struktuuri muutmine või eelnimetatute kombinatsioon eesmärgiga võimaldada võlgniku tegevuse osalist või täielikku jätkumist;
  c)   „nõuete sissenõudmise peatamine”– olukord, kus kohus peatab võlausaldaja õiguse nõuda võlgnikult nõude täitmist;
  d)   „kohus”– kohus või muu asutus, kes on pädev tegema otsuseid ennetavate menetlustega seotud asjades, kellele liikmesriigid on usaldanud kohtu ülesanded ja kelle otsuse peale võib kohtuasutusele edasi kaevata või selle kohta võib kohtuasutusele esitada taotluse läbivaatamiseks. |
| --- | --- |

5.

Käesolevas soovituses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „võlgnik”– füüsiline või juriidiline isik, kes on rahalistes raskustes ja kelle maksejõuetuse tekkimine tulevikus on tõenäoline;

b)   „ümberkorraldamine”– võlgniku vara ja kohustuste koosseisu, tingimuste või struktuuri muutmine või eelnimetatute kombinatsioon eesmärgiga võimaldada võlgniku tegevuse osalist või täielikku jätkumist;

c)   „nõuete sissenõudmise peatamine”– olukord, kus kohus peatab võlausaldaja õiguse nõuda võlgnikult nõude täitmist;

d)   „kohus”– kohus või muu asutus, kes on pädev tegema otsuseid ennetavate menetlustega seotud asjades, kellele liikmesriigid on usaldanud kohtu ülesanded ja kelle otsuse peale võib kohtuasutusele edasi kaevata või selle kohta võib kohtuasutusele esitada taotluse läbivaatamiseks.

III.   ENNETAVA ÜMBERKORRALDAMISE NORMISTIK

A.   Võimalus kasutada ennetava ümberkorraldamise menetlust

| 6. | Võlgnikel peaks olema võimalus kasutada normistikku, mis võimaldab neil oma äritegevuse ümber korraldada eesmärgiga vältida maksejõuetust. Normistik peaks sisaldama järgmisi elemente:






  a) | võlgnikul peaks olema võimalus oma tegevus varakult ümber korraldada, niipea kui ilmneb, et tema maksejõuetuse tekkimine tulevikus on tõenäoline; |
| --- | --- | --- |

6.

Võlgnikel peaks olema võimalus kasutada normistikku, mis võimaldab neil oma äritegevuse ümber korraldada eesmärgiga vältida maksejõuetust. Normistik peaks sisaldama järgmisi elemente:

a)

võlgnikul peaks olema võimalus oma tegevus varakult ümber korraldada, niipea kui ilmneb, et tema maksejõuetuse tekkimine tulevikus on tõenäoline;

| b) | võlgnik peaks säilitama kontrolli oma ettevõtte igapäevase tegevuse üle; |
| --- | --- |

b)

võlgnik peaks säilitama kontrolli oma ettevõtte igapäevase tegevuse üle;

| c) | võlgnikul peaks olema võimalus taotleda nõuete sissenõudmise ajutist peatamist; |
| --- | --- |

c)

võlgnikul peaks olema võimalus taotleda nõuete sissenõudmise ajutist peatamist;

| d) | liikmesriigi õiguses sätestatud häälteenamusega võlausaldajate poolt vastuvõetud ümberkorralduskava peaks olema siduv kõigi võlausaldajate suhtes, eeldusel et kohus kinnitab sellise kava; |
| --- | --- |

d)

liikmesriigi õiguses sätestatud häälteenamusega võlausaldajate poolt vastuvõetud ümberkorralduskava peaks olema siduv kõigi võlausaldajate suhtes, eeldusel et kohus kinnitab sellise kava;

| e) | uut rahastamist, mis on vajalik ümberkorralduskava rakendamiseks, ei tohiks lugeda kõiki võlausaldajaid kahjustava õigustoiminguna tühiseks, tühistatavaks või mittetäidetavaks. |
| --- | --- |

e)

uut rahastamist, mis on vajalik ümberkorralduskava rakendamiseks, ei tohiks lugeda kõiki võlausaldajaid kahjustava õigustoiminguna tühiseks, tühistatavaks või mittetäidetavaks.

| 7. | Ümberkorraldusmenetlus ei tohiks olla aeganõudev ega kulukas ning see peaks olema paindlik, nii et rohkem samme saaks astuda kohtuväliselt. Kohus peaks sekkuma ainult siis, kui see on vajalik ja proportsionaalne selleks, et tagada võlausaldajate ja nende huvitatud poolte õiguste kaitse, keda ümberkorralduskava rakendamine tõenäoliselt mõjutab. |
| --- | --- |

7.

Ümberkorraldusmenetlus ei tohiks olla aeganõudev ega kulukas ning see peaks olema paindlik, nii et rohkem samme saaks astuda kohtuväliselt. Kohus peaks sekkuma ainult siis, kui see on vajalik ja proportsionaalne selleks, et tagada võlausaldajate ja nende huvitatud poolte õiguste kaitse, keda ümberkorralduskava rakendamine tõenäoliselt mõjutab.

B.   Ümberkorralduskavasid käsitlevatele läbirääkimistele kaasaaitamine

Vahendaja või järelevalvaja määramine

| 8. | Võlgnikul peaks olema võimalik alustada oma äritegevuse ümberkorraldamise protsessi ilma kohtumenetlust algatamata. |
| --- | --- |

8.

Võlgnikul peaks olema võimalik alustada oma äritegevuse ümberkorraldamise protsessi ilma kohtumenetlust algatamata.

| 9. | Vahendaja või järelevalvaja määramine kohtu poolt ei tohiks olla kohustuslik, vaid tuleks otsustada juhtumipõhiselt, juhul kui kohus peab seda vajalikuks:






  a) | vahendaja puhul selleks, et aidata võlgnikul ja võlausaldajatel korraldada edukad läbirääkimised ümberkorralduskava üle; |
| --- | --- | --- |

9.

Vahendaja või järelevalvaja määramine kohtu poolt ei tohiks olla kohustuslik, vaid tuleks otsustada juhtumipõhiselt, juhul kui kohus peab seda vajalikuks:

a)

vahendaja puhul selleks, et aidata võlgnikul ja võlausaldajatel korraldada edukad läbirääkimised ümberkorralduskava üle;

| b) | järelevalvaja puhul selleks, et valvata võlgniku ja võlausaldajate tegevuse järele ning võtta vajalikud meetmed ühe või mitme võlausaldaja või muu huvitatud poole õigustatud huvide kaitseks. |
| --- | --- |

b)

järelevalvaja puhul selleks, et valvata võlgniku ja võlausaldajate tegevuse järele ning võtta vajalikud meetmed ühe või mitme võlausaldaja või muu huvitatud poole õigustatud huvide kaitseks.

Nõuete sissenõudmise ja maksejõuetusmenetluse peatamine

| 10. | Võlgnikul peaks olema õigus taotleda kohtult võlausaldajate, sh tagatud nõudega võlausaldajate ja eelisvõlausaldajate poolt kohtusse antud nõuete sissenõudmise ajutist peatamist (edaspidi „sissenõudmise peatamine”), mis võib muidu ümberkorralduskava elluviimist takistada. Sissenõudmise peatamine ei tohiks takistada kehtivate lepingute täitmist. |
| --- | --- |

10.

Võlgnikul peaks olema õigus taotleda kohtult võlausaldajate, sh tagatud nõudega võlausaldajate ja eelisvõlausaldajate poolt kohtusse antud nõuete sissenõudmise ajutist peatamist (edaspidi „sissenõudmise peatamine”), mis võib muidu ümberkorralduskava elluviimist takistada. Sissenõudmise peatamine ei tohiks takistada kehtivate lepingute täitmist.

| 11. | Liikmesriikides, kus sissenõudmise peatamiseks tuleb täita teatavad tingimused, tuleks võlgniku taotluse korral sissenõudmine peatada juhul kui:






  a) | võlausaldajad, kes esindavad olulist osa nõuetest, mida ümberkorralduskava tõenäoliselt mõjutab, toetavad läbirääkimisi ümberkorralduskava vastuvõtmise üle ning |
| --- | --- | --- |

11.

Liikmesriikides, kus sissenõudmise peatamiseks tuleb täita teatavad tingimused, tuleks võlgniku taotluse korral sissenõudmine peatada juhul kui:

a)

võlausaldajad, kes esindavad olulist osa nõuetest, mida ümberkorralduskava tõenäoliselt mõjutab, toetavad läbirääkimisi ümberkorralduskava vastuvõtmise üle ning

| b) | on alust mõistlikult eeldada, et ümberkorralduskava viiakse ellu ja see aitab võlgniku maksejõuetuse ära hoida. |
| --- | --- |

b)

on alust mõistlikult eeldada, et ümberkorralduskava viiakse ellu ja see aitab võlgniku maksejõuetuse ära hoida.

| 12. | Kui liikmesriigi õigus näeb ette, et võlgnikul on kohustus esitada pankrotiavaldus, ja kui võlausaldaja on taotlenud maksejõuetusmenetluse algatamist võlgniku suhtes pärast seda, kui sissenõudmine on peatatud, tuleks ka võlgniku kohustus ja võlausaldaja taotluse menetlemine sissenõudmise peatamise tähtajaks peatada. |
| --- | --- |

12.

Kui liikmesriigi õigus näeb ette, et võlgnikul on kohustus esitada pankrotiavaldus, ja kui võlausaldaja on taotlenud maksejõuetusmenetluse algatamist võlgniku suhtes pärast seda, kui sissenõudmine on peatatud, tuleks ka võlgniku kohustus ja võlausaldaja taotluse menetlemine sissenõudmise peatamise tähtajaks peatada.

| 13. | Sissenõudmise peatamise tähtaeg peaks tagama õiglase tasakaalu võlgniku ja võlausaldajate, eelkõige tagatud nõudega võlausaldajate huvide vahel. Seetõttu tuleks sissenõudmise peatamise tähtaeg määrata kavandatava ümberkorraldamise keerukusest lähtudes ja see ei tohiks olla pikem kui neli kuud. Liikmesriigid võivad ette näha, et seda tähtaega võib uuendada, kui ümberkorralduskava üle peetavatel läbirääkimistel on tehtud tõendatud edusamme. Sissenõudmise peatamise tähtaeg kokku ei tohiks olla pikem kui 12 kuud. |
| --- | --- |

13.

Sissenõudmise peatamise tähtaeg peaks tagama õiglase tasakaalu võlgniku ja võlausaldajate, eelkõige tagatud nõudega võlausaldajate huvide vahel. Seetõttu tuleks sissenõudmise peatamise tähtaeg määrata kavandatava ümberkorraldamise keerukusest lähtudes ja see ei tohiks olla pikem kui neli kuud. Liikmesriigid võivad ette näha, et seda tähtaega võib uuendada, kui ümberkorralduskava üle peetavatel läbirääkimistel on tehtud tõendatud edusamme. Sissenõudmise peatamise tähtaeg kokku ei tohiks olla pikem kui 12 kuud.

| 14. | Kui sissenõudmise peatamine ei ole enam ümberkorralduskava vastuvõtmise hõlbustamise seisukohast vajalik, tuleks sissenõudmise peatamine lõpetada. |
| --- | --- |

14.

Kui sissenõudmise peatamine ei ole enam ümberkorralduskava vastuvõtmise hõlbustamise seisukohast vajalik, tuleks sissenõudmise peatamine lõpetada.

C.   Ümberkorralduskava

Ümberkorralduskava sisu

| 15. | Liikmesriigid peaksid tagama, et kohtud saaksid kinnitada ümberkorralduskavad võimalikult kiiresti ja üldjuhul kirjalikus menetluses. Liikmesriigid peaksid kehtestama ümberkorralduskava sisu kohta selged ja konkreetsed nõuded. Ümberkorralduskava peaks sisaldama järgmiste punktide üksikasjaliku kirjelduse:






  a) | selge ja täielik teave nende võlausaldajate kohta, kelle nõudeid kava mõjutab; |
| --- | --- | --- |

15.

Liikmesriigid peaksid tagama, et kohtud saaksid kinnitada ümberkorralduskavad võimalikult kiiresti ja üldjuhul kirjalikus menetluses. Liikmesriigid peaksid kehtestama ümberkorralduskava sisu kohta selged ja konkreetsed nõuded. Ümberkorralduskava peaks sisaldama järgmiste punktide üksikasjaliku kirjelduse:

a)

selge ja täielik teave nende võlausaldajate kohta, kelle nõudeid kava mõjutab;

| b) | kavandatava ümberkorraldamise mõju üksikutele võlgadele või võlaliikidele; |
| --- | --- |

b)

kavandatava ümberkorraldamise mõju üksikutele võlgadele või võlaliikidele;

| c) | nende võlausaldajate seisukoht ümberkorralduskava suhtes, kelle nõudeid kava mõjutab; |
| --- | --- |

c)

nende võlausaldajate seisukoht ümberkorralduskava suhtes, kelle nõudeid kava mõjutab;

| d) | uue rahastamise tingimused, kui see on asjakohane, ning |
| --- | --- |

d)

uue rahastamise tingimused, kui see on asjakohane, ning

| e) | kuidas aitab ümberkorralduskava hoida ära võlgniku maksejõetuse ja tagada tema äritegevuse jätkusuutlikkuse. |
| --- | --- |

e)

kuidas aitab ümberkorralduskava hoida ära võlgniku maksejõetuse ja tagada tema äritegevuse jätkusuutlikkuse.

Ümberkorralduskava vastvõtmine võlausaldajate poolt

| 16. | Selleks et suurendada ümberkorraldamise kasutegurit ja selle abil päästetavate elujõuliste ettevõtete arvu, peaks nendel võlausaldajatel, kelle nõudeid kava mõjutab, sh tagatud nõuetega ja tagamata nõuetega võlausaldajatel, olema võimalik ümberkorralduskava vastu võtta. |
| --- | --- |

16.

Selleks et suurendada ümberkorraldamise kasutegurit ja selle abil päästetavate elujõuliste ettevõtete arvu, peaks nendel võlausaldajatel, kelle nõudeid kava mõjutab, sh tagatud nõuetega ja tagamata nõuetega võlausaldajatel, olema võimalik ümberkorralduskava vastu võtta.

| 17. | Erinevate huvidega võlausaldajad tuleks jagada eri klassidesse, mis väljendavad nende huve. Eri klassid peaksid olema tagatud vähemalt tagatud nõuetega ja tagamata nõuetega võlausaldajatele. |
| --- | --- |

17.

Erinevate huvidega võlausaldajad tuleks jagada eri klassidesse, mis väljendavad nende huve. Eri klassid peaksid olema tagatud vähemalt tagatud nõuetega ja tagamata nõuetega võlausaldajatele.

| 18. | Ümberkorralduskava tuleks vastu võtta igas klassis võlausaldajate nõuete enamust esindavate häältega nii, nagu on ette nähtud liikmesriigi õiguses. Juhul kui liikmesriigi õiguses on ette nähtud üle kahe võlausaldajate klassi, peaks liikmesriigil olema võimalus säilitada või kehtestada sätted, mis annavad kohtule õiguse kinnitada sellised ümberkorralduskavad, mida toetab enamik võlausaldajate klassidest, võttes eelkõige arvesse vastavate võlausaldajate klasside nõuete kaalu. |
| --- | --- |

18.

Ümberkorralduskava tuleks vastu võtta igas klassis võlausaldajate nõuete enamust esindavate häältega nii, nagu on ette nähtud liikmesriigi õiguses. Juhul kui liikmesriigi õiguses on ette nähtud üle kahe võlausaldajate klassi, peaks liikmesriigil olema võimalus säilitada või kehtestada sätted, mis annavad kohtule õiguse kinnitada sellised ümberkorralduskavad, mida toetab enamik võlausaldajate klassidest, võttes eelkõige arvesse vastavate võlausaldajate klasside nõuete kaalu.

| 19. | Võlausaldajatel peaksid olema võrdsed võimalused sõltumata sellest, kus on nende asukoht. Seepärast tuleks juhul, kui liikmesriigi õigus näeb ette ametliku hääletamisprotsessi, lubada võlausaldajatel üldjuhul kasutada hääletamiseks sidevahendeid, nagu näiteks tähtkiri või turvatud elektroonilised tehnoloogiavahendid. |
| --- | --- |

19.

Võlausaldajatel peaksid olema võrdsed võimalused sõltumata sellest, kus on nende asukoht. Seepärast tuleks juhul, kui liikmesriigi õigus näeb ette ametliku hääletamisprotsessi, lubada võlausaldajatel üldjuhul kasutada hääletamiseks sidevahendeid, nagu näiteks tähtkiri või turvatud elektroonilised tehnoloogiavahendid.

| 20. | Selleks et ümberkorralduskavade vastuvõtmine toimuks tõhusamalt, peaksid liikmesriigid tagama ka, et ümberkorralduskava oleks võimalik vastu võtta ainult teatavatel võlausaldajatel või teatavat liiki või teatavatesse klassidesse kuuluvatel võlausaldajatel, tingimusel et see ei mõjuta teisi võlausaldajaid. |
| --- | --- |

20.

Selleks et ümberkorralduskavade vastuvõtmine toimuks tõhusamalt, peaksid liikmesriigid tagama ka, et ümberkorralduskava oleks võimalik vastu võtta ainult teatavatel võlausaldajatel või teatavat liiki või teatavatesse klassidesse kuuluvatel võlausaldajatel, tingimusel et see ei mõjuta teisi võlausaldajaid.

Ümberkorralduskava kinnitamine kohtus

| 21. | Tagamaks, et ümberkorralduskava ei kahjustaks võlausaldajate huvisid, ja õiguskindluse huvides tuleks ümberkorralduskavad, mis mõjutavad eriarvamusele jäänud võlausaldajate huvisid või millega nähakse ette uus rahastamine, kinnitada kohtu poolt, et need siduvaks muuta. |
| --- | --- |

21.

Tagamaks, et ümberkorralduskava ei kahjustaks võlausaldajate huvisid, ja õiguskindluse huvides tuleks ümberkorralduskavad, mis mõjutavad eriarvamusele jäänud võlausaldajate huvisid või millega nähakse ette uus rahastamine, kinnitada kohtu poolt, et need siduvaks muuta.

| 22. | Liikmesriikide õiguses tuleks selgelt sätestada, millistel tingimustel saab kohus ümberkorralduskava kinnitada. Need tingimused peaksid hõlmama vähemalt järgmist:






  a) | ümberkorralduskava on vastu võetud asjaoludel, mis tagavad võlausaldajate õigustatud huvide kaitse; |
| --- | --- | --- |

22.

Liikmesriikide õiguses tuleks selgelt sätestada, millistel tingimustel saab kohus ümberkorralduskava kinnitada. Need tingimused peaksid hõlmama vähemalt järgmist:

a)

ümberkorralduskava on vastu võetud asjaoludel, mis tagavad võlausaldajate õigustatud huvide kaitse;

| b) | ümberkorralduskavast on teatatud kõigile võlausaldajatele, kelle nõudeid see tõenäoliselt mõjutab; |
| --- | --- |

b)

ümberkorralduskavast on teatatud kõigile võlausaldajatele, kelle nõudeid see tõenäoliselt mõjutab;

| c) | ümberkorralduskava ei piira eriarvamusele jäävate võlausaldajate õigusi nii palju, et nad võiksid mõistlikult eeldada, et ilma võlgniku äritegevuse ümberkorraldamiseta, vastavalt kui ettevõte likvideeritaks või müüdaks tegutseva ettevõttena, oleksid nende õigused suuremad; |
| --- | --- |

c)

ümberkorralduskava ei piira eriarvamusele jäävate võlausaldajate õigusi nii palju, et nad võiksid mõistlikult eeldada, et ilma võlgniku äritegevuse ümberkorraldamiseta, vastavalt kui ettevõte likvideeritaks või müüdaks tegutseva ettevõttena, oleksid nende õigused suuremad;

| d) | ümberkorralduskavas ettenähtud uus rahastamine on vajalik kava elluviimiseks ja ei kahjusta eriarvamusele jäävate võlausaldajate huvisid. |
| --- | --- |

d)

ümberkorralduskavas ettenähtud uus rahastamine on vajalik kava elluviimiseks ja ei kahjusta eriarvamusele jäävate võlausaldajate huvisid.

| 23. | Liikmesriigid peaksid tagama, et kohtud saavad tagasi lükata sellised ümberkorralduskavad, mis ilmselgelt ei aitaks ära hoida võlgniku maksejõuetust ega tagada ettevõtte elujõulisust, näiteks põhjusel, et kavas ei ole ette nähtud tegevuse jätkamiseks vajalikku uut rahastamist. |
| --- | --- |

23.

Liikmesriigid peaksid tagama, et kohtud saavad tagasi lükata sellised ümberkorralduskavad, mis ilmselgelt ei aitaks ära hoida võlgniku maksejõuetust ega tagada ettevõtte elujõulisust, näiteks põhjusel, et kavas ei ole ette nähtud tegevuse jätkamiseks vajalikku uut rahastamist.

Võlausaldajate õigused

| 24. | Kõiki võlausaldajaid, keda ümberkorralduskava tõenäoliselt mõjutab, tuleks kava sisust teavitada ning neile tuleks anda võimalus esitada vastuväiteid ja ümberkorralduskava vaidlustada. Nende võlausaldajate huvides, kes kava toetavad, ei tohiks vaidlustamine siiski üldjuhul ümberkorralduskava rakendamist peatada. |
| --- | --- |

24.

Kõiki võlausaldajaid, keda ümberkorralduskava tõenäoliselt mõjutab, tuleks kava sisust teavitada ning neile tuleks anda võimalus esitada vastuväiteid ja ümberkorralduskava vaidlustada. Nende võlausaldajate huvides, kes kava toetavad, ei tohiks vaidlustamine siiski üldjuhul ümberkorralduskava rakendamist peatada.

Ümberkorralduskava tagajärjed

| 25. | Kui ümberkorralduskava on vastu võetud ühehäälselt kõigi võlausaldajate poolt, kelle nõudeid see mõjutab, peaks kava kõigi nende võlausaldajate suhtes siduv olema. |
| --- | --- |

25.

Kui ümberkorralduskava on vastu võetud ühehäälselt kõigi võlausaldajate poolt, kelle nõudeid see mõjutab, peaks kava kõigi nende võlausaldajate suhtes siduv olema.

| 26. | Kui ümberkorralduskava on kinnitanud kohus, peaks see olema siduv kõigi võlausaldajate suhtes, kelle nõudeid see mõjutab ja kes on kavas nimetatud. |
| --- | --- |

26.

Kui ümberkorralduskava on kinnitanud kohus, peaks see olema siduv kõigi võlausaldajate suhtes, kelle nõudeid see mõjutab ja kes on kavas nimetatud.

D.   Uue rahastamise kaitse

| 27. | Uut rahastamist, sh uusi laene, teatava vara müüki võlgniku poolt ja võla aktsiateks konverteerimist, mis on kokku lepitud ümberkorralduskavas ja mille on kinnitanud kohus, ei tohiks lugeda kõiki võlausaldajaid kahjustava õigustoiminguna tühiseks, tühistatavaks või mittetäidetavaks. |
| --- | --- |

27.

Uut rahastamist, sh uusi laene, teatava vara müüki võlgniku poolt ja võla aktsiateks konverteerimist, mis on kokku lepitud ümberkorralduskavas ja mille on kinnitanud kohus, ei tohiks lugeda kõiki võlausaldajaid kahjustava õigustoiminguna tühiseks, tühistatavaks või mittetäidetavaks.

| 28. | Kohtus kinnitatud ümberkorralduskava kohaselt uut rahastamist pakkuvad isikud tuleks vabastada ümberkorraldamisega seotud tsiviil- ja kriminaalvastutusest. |
| --- | --- |

28.

Kohtus kinnitatud ümberkorralduskava kohaselt uut rahastamist pakkuvad isikud tuleks vabastada ümberkorraldamisega seotud tsiviil- ja kriminaalvastutusest.

| 29. | Uue rahastamise kaitse normidest tuleks teha erand, kui hiljem avastatakse, et uue rahastamisega seoses on toime pandud pettus. |
| --- | --- |

29.

Uue rahastamise kaitse normidest tuleks teha erand, kui hiljem avastatakse, et uue rahastamisega seoses on toime pandud pettus.

IV.   ETTEVÕTJATELE UUE VÕIMALUSE ANDMINE

Võlgadest vabanemise tähtajad

| 30. | Pankroti negatiivset mõju ettevõtjatele tuleks piirata, selleks et anda neile uus võimalus. Ettevõtja peaks täielikult vabanema pankroti põhjustanud võlgadest mitte hiljem kui kolme aasta jooksul, mida arvestatakse:






  a) | võlgniku vara likvideerimisega lõppenud menetluse puhul kuupäevast, mil kohus tegi otsuse pankrotiavalduse suhtes; |
| --- | --- | --- |

30.

Pankroti negatiivset mõju ettevõtjatele tuleks piirata, selleks et anda neile uus võimalus. Ettevõtja peaks täielikult vabanema pankroti põhjustanud võlgadest mitte hiljem kui kolme aasta jooksul, mida arvestatakse:

a)

võlgniku vara likvideerimisega lõppenud menetluse puhul kuupäevast, mil kohus tegi otsuse pankrotiavalduse suhtes;

| b) | menetluse puhul, mille juurde kuulub võlgade tagasimaksmise graafik kuupäevast, mil algas graafikukohane tagasimaksmine. |
| --- | --- |

b)

menetluse puhul, mille juurde kuulub võlgade tagasimaksmise graafik kuupäevast, mil algas graafikukohane tagasimaksmine.

| 31. | Võlgadest vabanemise tähtaja möödumisel peaks ettevõtja oma võlgadest vabanema, ilma et ta põhimõtteliselt peaks uuesti kohtu poole pöörduma. |
| --- | --- |

31.

Võlgadest vabanemise tähtaja möödumisel peaks ettevõtja oma võlgadest vabanema, ilma et ta põhimõtteliselt peaks uuesti kohtu poole pöörduma.

| 32. | Täielik võlgadest vabanemine lühikese aja jooksul ei ole alati asjakohane. Liikmesriikidel peaks seepärast olema võimalik säilitada või kehtestada rangemaid norme, mis on vajalikud selleks, et:






  a) | takistada võlgadest vabanemist ettevõtjatel, kes on kas enne või pärast pankrotimenetluse alustamist käitunud ebaausalt või pahauskselt; |
| --- | --- | --- |

32.

Täielik võlgadest vabanemine lühikese aja jooksul ei ole alati asjakohane. Liikmesriikidel peaks seepärast olema võimalik säilitada või kehtestada rangemaid norme, mis on vajalikud selleks, et:

a)

takistada võlgadest vabanemist ettevõtjatel, kes on kas enne või pärast pankrotimenetluse alustamist käitunud ebaausalt või pahauskselt;

| b) | takistada võlgadest vabanemist ettevõtjatel, kes ei pea kinni võlgade tagasimaksmise graafikust või ei täida mõnda muud juriidilist kohustust, mille eesmärk on võlausaldajate huvide kaitse, või |
| --- | --- |

b)

takistada võlgadest vabanemist ettevõtjatel, kes ei pea kinni võlgade tagasimaksmise graafikust või ei täida mõnda muud juriidilist kohustust, mille eesmärk on võlausaldajate huvide kaitse, või

| c) | tagada ettevõtja ja tema perekonna toimetulek, lubades tal teatavad varad endale jätta. |
| --- | --- |

c)

tagada ettevõtja ja tema perekonna toimetulek, lubades tal teatavad varad endale jätta.

| 33. | Liikmesriigid võivad teatavad võlaliigid, nt deliktiõiguslikust vastutusest tulenevad võlad, võlgadest täieliku vabanemise normide reguleerimisalast välja jätta. |
| --- | --- |

33.

Liikmesriigid võivad teatavad võlaliigid, nt deliktiõiguslikust vastutusest tulenevad võlad, võlgadest täieliku vabanemise normide reguleerimisalast välja jätta.

V.   JÄRELEVALVE JA ARUANDLUS

| 34. | Liikmesriikidel soovitatakse rakendada käesolevas soovituses sätestatud põhimõtted 14. märtsiks 2015. |
| --- | --- |

34.

Liikmesriikidel soovitatakse rakendada käesolevas soovituses sätestatud põhimõtted 14. märtsiks 2015.

| 35. | Liikmesriikidel palutakse koguda usaldusväärset aastapõhist statistikat algatatud ennetavate ümberkorraldusmenetluste arvu ja kestuse kohta ning asjaomaste võlgnike suuruse ja menetluste tulemuse kohta ning esitada need andmed komisjonile korra aastas ja esimest korda 14. märtsiks 2015. |
| --- | --- |

35.

Liikmesriikidel palutakse koguda usaldusväärset aastapõhist statistikat algatatud ennetavate ümberkorraldusmenetluste arvu ja kestuse kohta ning asjaomaste võlgnike suuruse ja menetluste tulemuse kohta ning esitada need andmed komisjonile korra aastas ja esimest korda 14. märtsiks 2015.

| 36. | Komisjon annab hinnangu käesoleva soovituse rakendamisele liikmesriikides 14. septembriks 2015. Sellega seoses hindab komisjon soovituse mõju rahalistes raskustes äriühingute päästmisele ja ausatele ettevõtjatele uue võimaluse andmisele, selle koosmõju teiste maksejõuetusmenetlustega teistes valdkondades, nagu näiteks võlgadest vabanemise tähtajad füüsilistele isikutele, kes ei tegele kaubandus-, majandus-, ametialase või kutsetegevusega, soovituse mõju siseturu toimimisele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning liidu majanduse konkurentsivõimele. Komisjon hindab ka vajadust teha ettepanekuid täiendavate meetmete võtmiseks, et ühtlustada ja tugevdada soovituses võetud lähenemisviisi. |
| --- | --- |

36.

Komisjon annab hinnangu käesoleva soovituse rakendamisele liikmesriikides 14. septembriks 2015. Sellega seoses hindab komisjon soovituse mõju rahalistes raskustes äriühingute päästmisele ja ausatele ettevõtjatele uue võimaluse andmisele, selle koosmõju teiste maksejõuetusmenetlustega teistes valdkondades, nagu näiteks võlgadest vabanemise tähtajad füüsilistele isikutele, kes ei tegele kaubandus-, majandus-, ametialase või kutsetegevusega, soovituse mõju siseturu toimimisele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning liidu majanduse konkurentsivõimele. Komisjon hindab ka vajadust teha ettepanekuid täiendavate meetmete võtmiseks, et ühtlustada ja tugevdada soovituses võetud lähenemisviisi.

Brüssel, 12. märts 2014

Komisjoni nimel

asepresident

Viviane REDING

---

(1)  Nõukogu 29. mai 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta (EÜT L 160, 30.6.2000, lk 1).

1

(2)  COM(2012) 744 final.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 15. novembri 2011. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile maksejõuetusmenetluse kohta ELi äriühinguõiguse kontekstis, P7_TA (2011) 0484.

3

(4)  COM(2012) 573 final.

4

(5)  COM(2012) 742 final.

5

(6)  COM(2012) 795 final.

6

---