# Uradni list L 127/2015

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 127 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5822. maj 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 127

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5822. maj 2015

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/791 z dne 27. aprila 2015 o spremembi Priloge I k Uredbi (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/792 z dne 19. maja 2015 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Maçã de Alcobaça (ZGO)) | 5 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/793 z dne 19. maja 2015 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Agnello di Sardegna (ZGO)) | 6 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/794 z dne 19. maja 2015 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Chevrotin (ZOP)) | 7 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/795 z dne 19. maja 2015 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Pont-l'Evêque (ZOP)) | 8 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/796 z dne 21. maja 2015 o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 glede vnosa za Združene države Amerike na seznamu tretjih držav, ozemelj, območij ali kompartmentov, iz katerih je dovoljen uvoz nekaterih perutninskih proizvodov v Unijo ali njegov tranzit skozi Unijo, v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco po nadaljnjih izbruhih v navedeni državi (
  1
  ) | 9 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/797 z dne 21. maja 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 17 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2015/798 z dne 11. maja 2015 o pooblastilu Evropske komisije za pogajanja v imenu Evropske unije o spremembah Dunajske konvencije o varstvu ozonskega plašča in Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč | 19 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2015/799 z dne 18. maja 2015 o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije postanejo pogodbenice Mednarodne konvencije Mednarodne pomorske organizacije o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in stražarjenje za osebje na ribiških ladjah (
  1
  ) | 20 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2015/800 z dne 21. maja 2015 o spremembi in podaljšanju Sklepa 2013/233/SZVP o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya) | 22 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2015/801 z dne 20. maja 2015 o referenčnem dokumentu v zvezi z dobro prakso okoljskega ravnanja, kazalniki okoljske uspešnosti za posamezne sektorje in merili odličnosti za sektor trgovine na drobno v skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 vropskega parlamenta in Sveta o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 3234)

   (
  1
  ) | 25 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/791 z dne 27. aprila 2015 o spremembi Priloge I k Uredbi (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/792 z dne 19. maja 2015 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Maçã de Alcobaça (ZGO))

5

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/793 z dne 19. maja 2015 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Agnello di Sardegna (ZGO))

6

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/794 z dne 19. maja 2015 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Chevrotin (ZOP))

7

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/795 z dne 19. maja 2015 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Pont-l'Evêque (ZOP))

8

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/796 z dne 21. maja 2015 o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 glede vnosa za Združene države Amerike na seznamu tretjih držav, ozemelj, območij ali kompartmentov, iz katerih je dovoljen uvoz nekaterih perutninskih proizvodov v Unijo ali njegov tranzit skozi Unijo, v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco po nadaljnjih izbruhih v navedeni državi (
  1
  )

1

9

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/797 z dne 21. maja 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

17

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2015/798 z dne 11. maja 2015 o pooblastilu Evropske komisije za pogajanja v imenu Evropske unije o spremembah Dunajske konvencije o varstvu ozonskega plašča in Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč

19

*

Sklep Sveta (EU) 2015/799 z dne 18. maja 2015 o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije postanejo pogodbenice Mednarodne konvencije Mednarodne pomorske organizacije o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in stražarjenje za osebje na ribiških ladjah (
  1
  )

1

20

*

Sklep Sveta (SZVP) 2015/800 z dne 21. maja 2015 o spremembi in podaljšanju Sklepa 2013/233/SZVP o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya)

22

*

Sklep Komisije (EU) 2015/801 z dne 20. maja 2015 o referenčnem dokumentu v zvezi z dobro prakso okoljskega ravnanja, kazalniki okoljske uspešnosti za posamezne sektorje in merili odličnosti za sektor trgovine na drobno v skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 vropskega parlamenta in Sveta o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 3234)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 3234)

1

25

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Dokončnega sprejetja (EU, Euratom) 2015/371 spremembe proračuna Evropske unije št. 7 za proračunsko leto 2014 ( UL L 73, 17.3.2015 ) | 61 |

Popravki

*

Popravek Dokončnega sprejetja (EU, Euratom) 2015/371 spremembe proračuna Evropske unije št. 7 za proračunsko leto 2014 ( UL L 73, 17.3.2015 )

( UL L 73, 17.3.2015 )

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 22.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 127/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 127/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/791

z dne 27. aprila 2015

o spremembi Priloge I k Uredbi (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (1) ter zlasti člena 58(7) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 19(1) Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (2) določa revizijo večletnega finančnega okvira, če se po 1. januarju 2014 sprejmejo programi v okviru deljenega upravljanja za, med drugim, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, da se omogoči prenos dodeljenih sredstev, ki niso porabljena v letu 2014, na naslednja leta, in sicer dodatno na ustrezne zgornje meje odhodkov. |
| --- | --- |

(1)

Člen 19(1) Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (2) določa revizijo večletnega finančnega okvira, če se po 1. januarju 2014 sprejmejo programi v okviru deljenega upravljanja za, med drugim, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, da se omogoči prenos dodeljenih sredstev, ki niso porabljena v letu 2014, na naslednja leta, in sicer dodatno na ustrezne zgornje meje odhodkov.

| (2) | Programi za razvoj podeželja Bolgarije, Češke, Irske, Grčije, Španije, Hrvaške, Italije, Cipra, Luksemburga, Madžarske, Malte, Romunije, Švedske in nekateri regionalni programi Belgije, Nemčije, Francije in Združenega kraljestva niso bili pripravljeni za sprejetje do konca leta 2014. |
| --- | --- |

(2)

Programi za razvoj podeželja Bolgarije, Češke, Irske, Grčije, Španije, Hrvaške, Italije, Cipra, Luksemburga, Madžarske, Malte, Romunije, Švedske in nekateri regionalni programi Belgije, Nemčije, Francije in Združenega kraljestva niso bili pripravljeni za sprejetje do konca leta 2014.

| (3) | Uredba (EU, Euratom) št. 1311/2013 je bila ustrezno spremenjena z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2015/623 (3) tako, da se je omogočil prenos ustreznih neporabljenih dodeljenih sredstev iz leta 2014 za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja na zgornje meje odhodkov za leti 2015 in 2016. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EU, Euratom) št. 1311/2013 je bila ustrezno spremenjena z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2015/623 (3) tako, da se je omogočil prenos ustreznih neporabljenih dodeljenih sredstev iz leta 2014 za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja na zgornje meje odhodkov za leti 2015 in 2016.

| (4) | Prilogo I k Uredbi (EU) št. 1305/2013, ki določa razdelitev podpore Unije za razvoj podeželja za obdobje 2014–2020, bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Prilogo I k Uredbi (EU) št. 1305/2013, ki določa razdelitev podpore Unije za razvoj podeželja za obdobje 2014–2020, bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ker je ta uredba bistvena za nemoteno in pravočasno sprejetje programov za razvoj podeželja, je primerno, da začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije — |
| --- | --- |

(5)

Ker je ta uredba bistvena za nemoteno in pravočasno sprejetje programov za razvoj podeželja, je primerno, da začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije —

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (EU) št. 1305/2013 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. aprila 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 487.

1

(2)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).

2

(3)  Uredba Sveta (EU, Euratom) 2015/623 z dne 21. aprila 2015 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1311/2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 103, 22.4.2015, str. 1).

3

---

PRILOGA

„PRILOGA I

RAZDELITEV PODPORE UNIJE ZA RAZVOJ PODEŽELJA (2014–2020)

| (tekoče cene v EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | SKUPAJ
  2014–2020 |
| Belgija | 40 855 562 | 97 243 257 | 109 821 794 | 97 175 076 | 97 066 202 | 102 912 713 | 102 723 155 | 647 797 759 |
| Bolgarija | | 502 807 341 | 505 020 057 | 340 409 994 | 339 966 052 | 339 523 306 | 338 990 216 | 2 366 716 966 |
| Češka | | 470 143 771 | 503 130 504 | 344 509 078 | 343 033 490 | 323 242 050 | 321 615 103 | 2 305 673 996 |
| Danska | 90 287 658 | 90 168 920 | 136 397 742 | 144 868 072 | 153 125 142 | 152 367 537 | 151 588 619 | 918 803 690 |
| Nemčija | 664 601 903 | 1 498 240 410 | 1 685 574 112 | 1 404 073 302 | 1 400 926 899 | 1 397 914 658 | 1 394 588 766 | 9 445 920 050 |
| Estonija | 103 626 144 | 103 651 030 | 111 192 345 | 122 865 093 | 125 552 583 | 127 277 180 | 129 177 183 | 823 341 558 |
| Irska | | 469 633 941 | 469 724 442 | 313 007 411 | 312 891 690 | 312 764 355 | 312 570 314 | 2 190 592 153 |
| Grčija | | 907 059 608 | 1 007 736 821 | 703 471 245 | 701 719 722 | 700 043 071 | 698 261 326 | 4 718 291 793 |
| Španija | | 1 780 169 908 | 1 780 403 445 | 1 185 553 005 | 1 184 419 678 | 1 183 448 718 | 1 183 394 067 | 8 297 388 821 |
| Francija | 4 353 019 | 2 336 138 618 | 2 363 567 980 | 1 665 777 592 | 1 668 304 328 | 1 671 324 729 | 1 675 377 983 | 11 384 844 249 |
| Hrvaška | | 448 426 250 | 448 426 250 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 2 026 222 500 |
| Italija | | 2 223 480 180 | 2 231 599 688 | 1 493 380 162 | 1 495 583 530 | 1 498 573 799 | 1 501 763 408 | 10 444 380 767 |
| Ciper | | 28 341 472 | 28 345 126 | 18 894 801 | 18 892 389 | 18 889 108 | 18 881 481 | 132 244 377 |
| Latvija | 138 327 376 | 150 968 424 | 153 066 059 | 155 139 289 | 157 236 528 | 159 374 589 | 161 491 517 | 1 075 603 782 |
| Litva | 230 392 975 | 230 412 316 | 230 431 887 | 230 451 686 | 230 472 391 | 230 483 599 | 230 443 386 | 1 613 088 240 |
| Luksemburg | | 21 385 468 | 21 432 133 | 14 366 484 | 14 415 051 | 14 464 074 | 14 511 390 | 100 574 600 |
| Madžarska | | 742 851 235 | 737 099 981 | 488 620 684 | 488 027 342 | 487 402 356 | 486 662 895 | 3 430 664 493 |
| Malta | | 20 905 107 | 20 878 690 | 13 914 927 | 13 893 023 | 13 876 504 | 13 858 647 | 97 326 898 |
| Nizozemska | 87 118 078 | 87 003 509 | 118 496 585 | 118 357 256 | 118 225 747 | 118 107 797 | 117 976 388 | 765 285 360 |
| Avstrija | 557 806 503 | 559 329 914 | 560 883 465 | 562 467 745 | 564 084 777 | 565 713 368 | 567 266 225 | 3 937 551 997 |
| Poljska | 1 569 517 638 | 1 175 590 560 | 1 193 429 059 | 1 192 025 238 | 1 190 589 130 | 1 189 103 987 | 1 187 301 202 | 8 697 556 814 |
| Portugalska | 577 031 070 | 577 895 019 | 578 913 888 | 579 806 001 | 580 721 241 | 581 637 133 | 582 456 022 | 4 058 460 374 |
| Romunija | | 1 723 260 662 | 1 751 613 412 | 1 186 544 149 | 1 184 725 381 | 1 141 925 604 | 1 139 927 194 | 8 127 996 402 |
| Slovenija | 118 678 072 | 119 006 876 | 119 342 187 | 119 684 133 | 120 033 142 | 120 384 760 | 120 720 633 | 837 849 803 |
| Slovaška | 271 154 575 | 213 101 979 | 215 603 053 | 215 356 644 | 215 106 447 | 214 844 203 | 214 524 943 | 1 559 691 844 |
| Finska | 335 440 884 | 336 933 734 | 338 456 263 | 340 009 057 | 341 593 485 | 343 198 337 | 344 776 578 | 2 380 408 338 |
| Švedska | | 386 944 025 | 378 153 207 | 249 386 135 | 249 552 108 | 249 710 989 | 249 818 786 | 1 763 565 250 |
| Združeno kraljestvo | 475 531 544 | 848 443 195 | 851 819 320 | 755 518 938 | 755 301 511 | 756 236 113 | 756 815 870 | 5 199 666 491 |
| EU-28 skupaj | 5 264 723 001 | 18 149 536 729 | 18 650 559 495 | 14 337 975 697 | 14 347 801 509 | 14 297 087 137 | 14 299 825 797 | 99 347 509 365 |
| |
| Tehnična pomoč (0,25 %) | 34 130 699 | 34 131 977 | 34 133 279 | 34 134 608 | 34 135 964 | 34 137 346 | 34 138 756 | 238 942 629 |
| Skupaj | 5 298 853 700 | 18 183 668 706 | 18 684 692 774 | 14 372 110 305 | 14 381 937 473 | 14 331 224 483 | 14 333 964 553 | 99 586 451 994 “ |

(tekoče cene v EUR)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

SKUPAJ

2014–2020

Belgija

40 855 562

97 243 257

109 821 794

97 175 076

97 066 202

102 912 713

102 723 155

647 797 759

Bolgarija

502 807 341

505 020 057

340 409 994

339 966 052

339 523 306

338 990 216

2 366 716 966

Češka

470 143 771

503 130 504

344 509 078

343 033 490

323 242 050

321 615 103

2 305 673 996

Danska

90 287 658

90 168 920

136 397 742

144 868 072

153 125 142

152 367 537

151 588 619

918 803 690

Nemčija

664 601 903

1 498 240 410

1 685 574 112

1 404 073 302

1 400 926 899

1 397 914 658

1 394 588 766

9 445 920 050

Estonija

103 626 144

103 651 030

111 192 345

122 865 093

125 552 583

127 277 180

129 177 183

823 341 558

Irska

469 633 941

469 724 442

313 007 411

312 891 690

312 764 355

312 570 314

2 190 592 153

Grčija

907 059 608

1 007 736 821

703 471 245

701 719 722

700 043 071

698 261 326

4 718 291 793

Španija

1 780 169 908

1 780 403 445

1 185 553 005

1 184 419 678

1 183 448 718

1 183 394 067

8 297 388 821

Francija

4 353 019

2 336 138 618

2 363 567 980

1 665 777 592

1 668 304 328

1 671 324 729

1 675 377 983

11 384 844 249

Hrvaška

448 426 250

448 426 250

282 342 500

282 342 500

282 342 500

282 342 500

2 026 222 500

Italija

2 223 480 180

2 231 599 688

1 493 380 162

1 495 583 530

1 498 573 799

1 501 763 408

10 444 380 767

Ciper

28 341 472

28 345 126

18 894 801

18 892 389

18 889 108

18 881 481

132 244 377

Latvija

138 327 376

150 968 424

153 066 059

155 139 289

157 236 528

159 374 589

161 491 517

1 075 603 782

Litva

230 392 975

230 412 316

230 431 887

230 451 686

230 472 391

230 483 599

230 443 386

1 613 088 240

Luksemburg

21 385 468

21 432 133

14 366 484

14 415 051

14 464 074

14 511 390

100 574 600

Madžarska

742 851 235

737 099 981

488 620 684

488 027 342

487 402 356

486 662 895

3 430 664 493

Malta

20 905 107

20 878 690

13 914 927

13 893 023

13 876 504

13 858 647

97 326 898

Nizozemska

87 118 078

87 003 509

118 496 585

118 357 256

118 225 747

118 107 797

117 976 388

765 285 360

Avstrija

557 806 503

559 329 914

560 883 465

562 467 745

564 084 777

565 713 368

567 266 225

3 937 551 997

Poljska

1 569 517 638

1 175 590 560

1 193 429 059

1 192 025 238

1 190 589 130

1 189 103 987

1 187 301 202

8 697 556 814

Portugalska

577 031 070

577 895 019

578 913 888

579 806 001

580 721 241

581 637 133

582 456 022

4 058 460 374

Romunija

1 723 260 662

1 751 613 412

1 186 544 149

1 184 725 381

1 141 925 604

1 139 927 194

8 127 996 402

Slovenija

118 678 072

119 006 876

119 342 187

119 684 133

120 033 142

120 384 760

120 720 633

837 849 803

Slovaška

271 154 575

213 101 979

215 603 053

215 356 644

215 106 447

214 844 203

214 524 943

1 559 691 844

Finska

335 440 884

336 933 734

338 456 263

340 009 057

341 593 485

343 198 337

344 776 578

2 380 408 338

Švedska

386 944 025

378 153 207

249 386 135

249 552 108

249 710 989

249 818 786

1 763 565 250

Združeno kraljestvo

475 531 544

848 443 195

851 819 320

755 518 938

755 301 511

756 236 113

756 815 870

5 199 666 491

EU-28 skupaj

5 264 723 001

18 149 536 729

18 650 559 495

14 337 975 697

14 347 801 509

14 297 087 137

14 299 825 797

99 347 509 365

Tehnična pomoč (0,25 %)

34 130 699

34 131 977

34 133 279

34 134 608

34 135 964

34 137 346

34 138 756

238 942 629

Skupaj

5 298 853 700

18 183 668 706

18 684 692 774

14 372 110 305

14 381 937 473

14 331 224 483

14 333 964 553

99 586 451 994 “

---

| 22.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 127/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 127/5

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/792

z dne 19. maja 2015

o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Maçã de Alcobaça (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 preučila zahtevek Portugalske za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno geografsko označbo „Maçã de Alcobaça“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 preučila zahtevek Portugalske za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno geografsko označbo „Maçã de Alcobaça“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2).

| (2) | Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (3).

| (3) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Maçã de Alcobaça“ (ZGO), se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. maja 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1107/96 z dne 12. junija 1996 o registraciji geografskih označb in geografskega porekla po postopku iz člena 17 Uredbe Sveta (EGS) št. 2081/92 (UL L 148, 21.6.1996, str. 1).

2

(3)  UL C 468, 31.12.2014, str. 10.

3

---

| 22.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 127/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 127/6

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/793

z dne 19. maja 2015

o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Agnello di Sardegna (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 proučila vlogo Italije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Agnello di Sardegna“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 138/2001 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 1166/2010 (3). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 proučila vlogo Italije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Agnello di Sardegna“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 138/2001 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 1166/2010 (3).

| (2) | Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (4). |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (4).

| (3) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Agnello di Sardegna“ (ZGO), se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. maja 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 138/2001 z dne 24. januarja 2001 o dopolnitvi Priloge k Uredbi (ES) št. 2400/96 o vnosu nekaterih imen v „Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih oznak“, določen v Uredbi Sveta (EGS) št. 2081/92 o zaščiti geografskih oznak in označb porekla za kmetijske pridelke in živila (UL L 23, 25.1.2001, str. 17).

2

(3)  Uredba Komisije (EU) št. 1166/2010 z dne 9. decembra 2010 o odobritvi večjih sprememb specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Agnello di Sardegna (ZGO)) (UL L 326, 10.12.2010, str. 70).

3

(4)  UL C 466, 30.12.2014, str. 8.

4

---

| 22.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 127/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 127/7

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/794

z dne 19. maja 2015

o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Chevrotin (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 preučila vlogo Francije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Chevrotin“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1357/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 preučila vlogo Francije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Chevrotin“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1357/2005 (2).

| (2) | Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (3).

| (3) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Chevrotin“ (ZOP), se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. maja 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1357/2005 z dne 18. avgusta 2005 o dopolnitvi Priloge k Uredbi (ES) št. 2400/96 o vnosu nekaterih označb v „Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih oznak“Chevrotin (ZOP) (UL L 214, 19.8.2005, str. 6).

2

Chevrotin

(3)  UL C 468, 31.12.2014, str. 2.

3

---

| 22.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 127/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 127/8

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/795

z dne 19. maja 2015

o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Pont-l'Evêque (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 preučila vlogo Francije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Pont-l'Evêque“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 preučila vlogo Francije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Pont-l'Evêque“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2).

| (2) | Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (3).

| (3) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Pont-l'Evêque“ (ZOP), se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. maja 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1107/96 z dne 12. junija 1996 o registraciji geografskih označb in geografskega porekla po postopku iz člena 17 Uredbe Sveta (EGS) št. 2081/92 (UL L 148, 21.6.1996, str. 1).

2

(3)  UL C 463, 23.12.2014, str. 20.

3

---

| 22.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 127/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 127/9

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/796

z dne 21. maja 2015

o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 glede vnosa za Združene države Amerike na seznamu tretjih držav, ozemelj, območij ali kompartmentov, iz katerih je dovoljen uvoz nekaterih perutninskih proizvodov v Unijo ali njegov tranzit skozi Unijo, v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco po nadaljnjih izbruhih v navedeni državi

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/99/ES z dne 16. decembra 2002 o predpisih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo proizvodnjo, predelavo, distribucijo in uvoz proizvodov živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi (1), ter zlasti uvodnega stavka člena 8, prvega pododstavka točke 1 člena 8, točke 4 člena 8 in člena 9(4)(c) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2009/158/ES z dne 30. novembra 2009 o pogojih zdravstvenega stanja živali, ki veljajo znotraj Skupnosti za trgovanje s perutnino in valilnimi jajci ter za njihov uvoz iz tretjih držav (2), ter zlasti člena 23(1), člena 24(2) in člena 25(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 798/2008 (3) določa zahteve za izdajanje veterinarskih spričeval za uvoz perutnine in perutninskih proizvodov (v nadaljnjem besedilu: blago) v Unijo in njegov tranzit skozi Unijo, vključno s skladiščenjem med tranzitom. Določa, da je uvoz blaga v Unijo in njegov tranzit skozi Unijo dovoljen le iz tretjih držav, z ozemelj, območij ali iz kompartmentov, navedenih v stolpcih 1 in 3 tabele v delu 1 Priloge I k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 798/2008 (3) določa zahteve za izdajanje veterinarskih spričeval za uvoz perutnine in perutninskih proizvodov (v nadaljnjem besedilu: blago) v Unijo in njegov tranzit skozi Unijo, vključno s skladiščenjem med tranzitom. Določa, da je uvoz blaga v Unijo in njegov tranzit skozi Unijo dovoljen le iz tretjih držav, z ozemelj, območij ali iz kompartmentov, navedenih v stolpcih 1 in 3 tabele v delu 1 Priloge I k navedeni uredbi.

| (2) | Uredba (ES) št. 798/2008 določa tudi pogoje za tretjo državo, ozemlje, območje ali kompartment, da se lahko šteje za prosto oz. prostega visokopatogene aviarne influence (v nadaljnjem besedilu: HPAI). |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 798/2008 določa tudi pogoje za tretjo državo, ozemlje, območje ali kompartment, da se lahko šteje za prosto oz. prostega visokopatogene aviarne influence (v nadaljnjem besedilu: HPAI).

| (3) | Združene države Amerike so v delu 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 navedene kot tretja država, iz katere je iz nekaterih delov njenega ozemlja, odvisno od izbruhov HPAI, dovoljen uvoz blaga, zajetega v navedeno uredbo, v Unijo in njegov tranzit skozi Unijo. Navedena regionalizacija je bila priznana z Uredbo (ES) št. 798/2008, kot je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/243 (4), Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/342 (5) in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/526 (6) po izbruhih HPAI v zveznih državah Kalifornija, Idaho, Oregon, Washington in Minnesota. |
| --- | --- |

(3)

Združene države Amerike so v delu 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 navedene kot tretja država, iz katere je iz nekaterih delov njenega ozemlja, odvisno od izbruhov HPAI, dovoljen uvoz blaga, zajetega v navedeno uredbo, v Unijo in njegov tranzit skozi Unijo. Navedena regionalizacija je bila priznana z Uredbo (ES) št. 798/2008, kot je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/243 (4), Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/342 (5) in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/526 (6) po izbruhih HPAI v zveznih državah Kalifornija, Idaho, Oregon, Washington in Minnesota.

| (4) | Sporazum med Unijo in Združenimi državami Amerike (7) določa hitro vzajemno priznavanje ukrepov regionalizacije v primeru izbruhov bolezni v Uniji ali Združenih državah Amerike (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). |
| --- | --- |

(4)

Sporazum med Unijo in Združenimi državami Amerike (7) določa hitro vzajemno priznavanje ukrepov regionalizacije v primeru izbruhov bolezni v Uniji ali Združenih državah Amerike (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

| (5) | Združene države Amerike so potrdile nadaljnje izbruhe HPAI podtipa H5 v jatah perutnine v zveznih državah Missouri, Arkansas, Kansas, Severna in Južna Dakota, Montana, Wisconsin in Iowa. Veterinarski organi Združenih držav Amerike so takoj začasno ustavili izdajanje veterinarskih spričeval za pošiljke blaga, namenjenega za izvoz iz prizadetih zveznih držav v Unijo. Združene države Amerike so prav tako izvedle politiko pokončanja in uničenja okuženih živali za obvladovanje HPAI in omejitev njenega širjenja. |
| --- | --- |

(5)

Združene države Amerike so potrdile nadaljnje izbruhe HPAI podtipa H5 v jatah perutnine v zveznih državah Missouri, Arkansas, Kansas, Severna in Južna Dakota, Montana, Wisconsin in Iowa. Veterinarski organi Združenih držav Amerike so takoj začasno ustavili izdajanje veterinarskih spričeval za pošiljke blaga, namenjenega za izvoz iz prizadetih zveznih držav v Unijo. Združene države Amerike so prav tako izvedle politiko pokončanja in uničenja okuženih živali za obvladovanje HPAI in omejitev njenega širjenja.

| (6) | Po izbruhih v navedenih zveznih državah so Združene države Amerike predložile posodobljene podatke o epidemiološkem stanju na svojem ozemlju in o ukrepih, ki so jih sprejele za preprečitev nadaljnjega širjenja HPAI, Komisija pa jih je zdaj ocenila. Na podlagi navedene ocene ter obveznosti, določenih v Sporazumu, in jamstev, ki so jih zagotovile Združene države Amerike, je primerno spremeniti prepoved vnosa nekaterega blaga v Unijo tako, da se nanaša na celotne zvezne države Minnesota, Južna Dakota, Wisconsin in Iowa in tiste dele zveznih držav Missouri, Arkansas, Kansas, Montana in Severna Dakota, za katere so veterinarski organi Združenih držav Amerike uvedli omejitve zaradi trenutnih izbruhov. |
| --- | --- |

(6)

Po izbruhih v navedenih zveznih državah so Združene države Amerike predložile posodobljene podatke o epidemiološkem stanju na svojem ozemlju in o ukrepih, ki so jih sprejele za preprečitev nadaljnjega širjenja HPAI, Komisija pa jih je zdaj ocenila. Na podlagi navedene ocene ter obveznosti, določenih v Sporazumu, in jamstev, ki so jih zagotovile Združene države Amerike, je primerno spremeniti prepoved vnosa nekaterega blaga v Unijo tako, da se nanaša na celotne zvezne države Minnesota, Južna Dakota, Wisconsin in Iowa in tiste dele zveznih držav Missouri, Arkansas, Kansas, Montana in Severna Dakota, za katere so veterinarski organi Združenih držav Amerike uvedli omejitve zaradi trenutnih izbruhov.

| (7) | Vnos za Združene države Amerike na seznamu v delu 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 bi bilo zato treba spremeniti, da se upošteva trenutno epidemiološko stanje v navedeni tretji državi. |
| --- | --- |

(7)

Vnos za Združene države Amerike na seznamu v delu 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 bi bilo zato treba spremeniti, da se upošteva trenutno epidemiološko stanje v navedeni tretji državi.

| (8) | Prilogo I k Uredbi (ES) št. 798/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Prilogo I k Uredbi (ES) št. 798/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Del 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. maja 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 18, 23.1.2003, str. 11.

1

(2)  UL L 343, 22.12.2009, str. 74.

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 798/2008 z dne 8. avgusta 2008 o določitvi seznama tretjih držav, ozemelj, območij ali kompartmentov, iz katerih se dovolita uvoz perutnine in perutninskih proizvodov v Skupnost in njihov tranzit skozi Skupnost, ter zahtevah za izdajanje veterinarskih spričeval (UL L 226, 23.8.2008, str. 1).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/243 z dne 13. februarja 2015 o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 glede vnosa za Združene države Amerike na seznamu tretjih držav, ozemelj, območij ali kompartmentov, iz katerih je dovoljen uvoz nekaterega perutninskega blaga v Unijo ali njegov tranzit skozi Unijo v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco (UL L 41, 17.2.2015, str. 5).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/342 z dne 2. marca 2015 o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 glede vnosa za Združene države Amerike na seznamu tretjih držav, ozemelj, območij ali kompartmentov, iz katerih je dovoljen uvoz nekaterih perutninskih proizvodov v Unijo ali njegov tranzit skozi Unijo, v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco po izbruhih v zveznih državah Idaho in Kalifornija (UL L 60, 4.3.2015, str. 31).

5

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/526 z dne 27. marca 2015 o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 glede vnosa za Združene države Amerike na seznamu tretjih držav, ozemelj, območij ali kompartmentov, iz katerih je dovoljen uvoz nekaterih perutninskih proizvodov v Unijo ali njegov tranzit skozi Unijo v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco (UL L 84, 28.3.2015, str. 30).

6

(7)  Sporazum med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o sanitarnih ukrepih za zaščito zdravja ljudi in živali pri trgovanju z živimi živalmi in živalskimi proizvodi, kot je bil v imenu Evropske skupnosti odobren s Sklepom Sveta 1998/258/ES (UL L 118, 21.4.1998, str. 1).

7

---

PRILOGA

V delu 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 se vnos za Združene države Amerike nadomesti z naslednjim:

| Oznaka ISO in ime tretje države ali ozemlja | Oznaka tretje države, ozemlja, območja ali kompartmenta | Opis tretje države, ozemlja, območja ali kompartmenta | Veterinarsko spričevalo | Posebni pogoji | Posebni pogoji | Stanje nadzora aviarne influence | Stanje cepljenja proti aviarni influenci | Stanje nadzora salmonele |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vzorci | Dodatna jamstva | Končni datum (1) | Začetni datum (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6 A | 6 B | 7 | 8 | 9 |
| „US – Združene države Amerike | US-0 | celotno ozemlje države | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| US-1 | območje Združenih držav Amerike, razen ozemlja US-2 | BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA | | N | | | A | | S3, ST1 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| POU, RAT | | N | | | | | |
| US-2 | Območje Združenih držav Amerike, ki zajema: | | | | | | | | |
| US-2.1 | v zvezni državi Washington: | okrožje Benton |

Oznaka ISO in ime tretje države ali ozemlja

Oznaka tretje države, ozemlja, območja ali kompartmenta

Opis tretje države, ozemlja, območja ali kompartmenta

Veterinarsko spričevalo

Posebni pogoji

Posebni pogoji

Stanje nadzora aviarne influence

Stanje cepljenja proti aviarni influenci

Stanje nadzora salmonele

Vzorci

Dodatna jamstva

Končni datum (1)

Začetni datum (2)

1

2

3

4

5

6

6 A

6 B

7

8

9

„US – Združene države Amerike

US-0

celotno ozemlje države

SPF

EP, E

S4

US-1

območje Združenih držav Amerike, razen ozemlja US-2

BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA

N

A

S3, ST1

WGM

VIII

POU, RAT

N

US-2

Območje Združenih držav Amerike, ki zajema:

US-2.1

v zvezni državi Washington:

okrožje Benton

| | okrožje Franklin |
| --- | --- |

okrožje Franklin

WGM

VIII

P2

19.12.2014

7.4.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.2

v zvezni državi Washington:

okrožje Clallam

WGM

VIII

P2

19.12.2014

11.5.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.3

v zvezni državi Washington:

okrožje Okanogan (1):

| a. | sever: Na križišču ceste US 97 WA 20 in ceste S. Janis Road zavijemo desno na cesto S. Janis Road. Zavijemo levo na cesto McLaughlin Canyon Road, nato desno na cesto Hardy Road, nato zavijemo levo na cesto Chewilken Valley Road. |
| --- | --- |

a.

sever: Na križišču ceste US 97 WA 20 in ceste S. Janis Road zavijemo desno na cesto S. Janis Road. Zavijemo levo na cesto McLaughlin Canyon Road, nato desno na cesto Hardy Road, nato zavijemo levo na cesto Chewilken Valley Road.

| b. | vzhod: S ceste Chewilken Valley Road zavijemo na cesto JH Green Road, nato levo na cesto Hosheit Road, nato levo na cesto Tedrow Trail Road, nato levo na cesto Brown Pass Road in nadaljujemo do meje ozemlja plemena Colville. Sledimo meji ozemlja plemena Colville proti zahodu in nato proti jugu do križišča s cesto US 97 WA 20. |
| --- | --- |

b.

vzhod: S ceste Chewilken Valley Road zavijemo na cesto JH Green Road, nato levo na cesto Hosheit Road, nato levo na cesto Tedrow Trail Road, nato levo na cesto Brown Pass Road in nadaljujemo do meje ozemlja plemena Colville. Sledimo meji ozemlja plemena Colville proti zahodu in nato proti jugu do križišča s cesto US 97 WA 20.

| c. | jug: Zavijemo desno na cesto US 97 WA 20, nato levo na cesto Cherokee Road, nato desno na cesto Robinson Canyon Road. Zavijemo levo na cesto Bide A Wee Road, nato levo na cesto Duck Lake Road, nato desno na cesto Soren Peterson Road, nato levo na cesto Johnson Creek Road, nato desno na cesto George Road. Zavijemo levo na cesto Wetherstone Road, nato desno na cesto Eplay Road. |
| --- | --- |

c.

jug: Zavijemo desno na cesto US 97 WA 20, nato levo na cesto Cherokee Road, nato desno na cesto Robinson Canyon Road. Zavijemo levo na cesto Bide A Wee Road, nato levo na cesto Duck Lake Road, nato desno na cesto Soren Peterson Road, nato levo na cesto Johnson Creek Road, nato desno na cesto George Road. Zavijemo levo na cesto Wetherstone Road, nato desno na cesto Eplay Road.

| d. | zahod: S ceste Eplay Road zavijemo desno na cesto Conconully Road/6th Avenue N., nato levo na cesto Green Lake Road, nato desno na cesto Salmon Creek Road, nato desno na cesto Happy Hill Road, nato levo na cesto Conconully Road (ki se spremeni v ulico Main Street). Zavijemo desno na ulico Broadway, nato levo na ulico C Street, nato desno na ulico Lake Street E, nato desno na cesto Sinlahekin Road, nato desno na cesto S. Fish Lake Road in nato desno na cesto Fish Lake Road. Zavijemo levo na cesto N. Pine Creek Road, nato desno na cesto Henry Road (ki se spremeni v cesto N. Pine Creek Road), nato desno na cesto Indian Springs Road, nato desno na cesto Hwy 7, ki se konča pri cesti US 97 WA 20. |
| --- | --- |

d.

zahod: S ceste Eplay Road zavijemo desno na cesto Conconully Road/6th Avenue N., nato levo na cesto Green Lake Road, nato desno na cesto Salmon Creek Road, nato desno na cesto Happy Hill Road, nato levo na cesto Conconully Road (ki se spremeni v ulico Main Street). Zavijemo desno na ulico Broadway, nato levo na ulico C Street, nato desno na ulico Lake Street E, nato desno na cesto Sinlahekin Road, nato desno na cesto S. Fish Lake Road in nato desno na cesto Fish Lake Road. Zavijemo levo na cesto N. Pine Creek Road, nato desno na cesto Henry Road (ki se spremeni v cesto N. Pine Creek Road), nato desno na cesto Indian Springs Road, nato desno na cesto Hwy 7, ki se konča pri cesti US 97 WA 20.

WGM

VIII

P2

29.1.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.4

v zvezni državi Washington:

okrožje Okanogan (2):

| a. | sever: Od točke, kjer se cesta US Hwy 97 križa z mejo med Kanado in ZDA, nadaljujemo proti vzhodu ob meji, nato zavijemo desno na cesto 9 Mile Road (County Hwy 4777). |
| --- | --- |

a.

sever: Od točke, kjer se cesta US Hwy 97 križa z mejo med Kanado in ZDA, nadaljujemo proti vzhodu ob meji, nato zavijemo desno na cesto 9 Mile Road (County Hwy 4777).

| b. | vzhod: S ceste 9 Mile Road zavijemo desno na cesto Old Hwy 4777, ki zavije južno na cesto Molson Road. Zavijemo desno na cesto Chesaw Road, nato levo na cesto Forest Service 3525, nato levo na cesto Forest Development Road 350, ki se spremeni v cesto Forest Development Road 3625. Od tam nadaljujemo zahodno in zavijemo levo na cesto Forest Service 3525, nato desno na cesto Rone Road, nato desno na cesto Box Spring Road, nato levo na cesto Mosquito Creek Road in nato desno na cesto Swanson Mill Road. |
| --- | --- |

b.

vzhod: S ceste 9 Mile Road zavijemo desno na cesto Old Hwy 4777, ki zavije južno na cesto Molson Road. Zavijemo desno na cesto Chesaw Road, nato levo na cesto Forest Service 3525, nato levo na cesto Forest Development Road 350, ki se spremeni v cesto Forest Development Road 3625. Od tam nadaljujemo zahodno in zavijemo levo na cesto Forest Service 3525, nato desno na cesto Rone Road, nato desno na cesto Box Spring Road, nato levo na cesto Mosquito Creek Road in nato desno na cesto Swanson Mill Road.

| c. | jug: S ceste Swanson Mill Road zavijemo levo na cesto O'Neil Road in v smeri proti jugu zapeljemo na cesto US 97N. Zavijemo desno na cesto Ellis Forde Bridge Road, nato levo na cesto Janis Oroville Road (SR 7), nato desno na cesto Loomis Oroville Road, nato desno na cesto Wannacut Lake Road, nato levo na cesto Ellemeham Mountain Road, nato levo na cesto Earth Dam Road, nato levo na neimenovano cesto, nato desno na neimenovano cesto, nato desno na drugo neimenovano cesto, nato levo na neimenovano cesto in nato levo na še eno neimenovano cesto. |
| --- | --- |

c.

jug: S ceste Swanson Mill Road zavijemo levo na cesto O'Neil Road in v smeri proti jugu zapeljemo na cesto US 97N. Zavijemo desno na cesto Ellis Forde Bridge Road, nato levo na cesto Janis Oroville Road (SR 7), nato desno na cesto Loomis Oroville Road, nato desno na cesto Wannacut Lake Road, nato levo na cesto Ellemeham Mountain Road, nato levo na cesto Earth Dam Road, nato levo na neimenovano cesto, nato desno na neimenovano cesto, nato desno na drugo neimenovano cesto, nato levo na neimenovano cesto in nato levo na še eno neimenovano cesto.

| d. | zahod: Z neimenovane ceste zavijemo desno na cesto Loomis Oroville Road, nato levo na cesto Smilkameen Road in nadaljujemo do meje s Kanado. |
| --- | --- |

d.

zahod: Z neimenovane ceste zavijemo desno na cesto Loomis Oroville Road, nato levo na cesto Smilkameen Road in nadaljujemo do meje s Kanado.

WGM

VIII

P2

3.2.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.5

v zvezni državi Oregon:

okrožje Douglas

WGM

VIII

P2

19.12.2014

23.3.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.6

v zvezni državi Oregon:

okrožje Deschutes

WG

VIII

P2

14.2.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.7

v zvezni državi Oregon:

okrožje Malheur

WGM

VIII

P2

20.1.2015

11.5.2015

POU, RAT

N

P2

v zvezni državi Idaho:

| | okrožje Canyon |
| --- | --- |

okrožje Canyon

| | okrožje Payette |
| --- | --- |

okrožje Payette

WGM

VIII

P2

POU, RAT

N

P2

US-2.8

v zvezni državi Kalifornija:

okrožje Stanislaus/okrožje Tuolumne:

območje s polmerom 10 km, ki se začne s točko N na krožni meji območja pod nadzorom in se širi v smeri urinega kazalca:

| a. | sever – 2,5 milje vzhodno od križišča med cesto State Hwy. 108 in cesto Williams Road |
| --- | --- |

a.

sever – 2,5 milje vzhodno od križišča med cesto State Hwy. 108 in cesto Williams Road

| b. | severovzhod – 1,4 milje jugovzhodno od križišča med cestama Rock River Dr. in Tulloch Road |
| --- | --- |

b.

severovzhod – 1,4 milje jugovzhodno od križišča med cestama Rock River Dr. in Tulloch Road

| c. | vzhod – 2 milji severozahodno od križišča med cestama Milpitas Road in Las Cruces Road |
| --- | --- |

c.

vzhod – 2 milji severozahodno od križišča med cestama Milpitas Road in Las Cruces Road

| d. | jugovzhod – 1,58 milje vzhodno od severnega konca Rushing Road |
| --- | --- |

d.

jugovzhod – 1,58 milje vzhodno od severnega konca Rushing Road

| e. | jug – 0,70 milje južno od križišča med cestama Highway 132 in Crabtree Road |
| --- | --- |

e.

jug – 0,70 milje južno od križišča med cestama Highway 132 in Crabtree Road

| f. | jugozahod – 0,8 milje jugovzhodno od križišča med cestama Hazel Dean Road in Loneoak Road |
| --- | --- |

f.

jugozahod – 0,8 milje jugovzhodno od križišča med cestama Hazel Dean Road in Loneoak Road

| g. | zahod – 2,5 milje jugozahodno od križišča med cestama Warnerville Road in Tim Bell Road |
| --- | --- |

g.

zahod – 2,5 milje jugozahodno od križišča med cestama Warnerville Road in Tim Bell Road

| h. | severozahod – 1 miljo jugovzhodno od križišča med cestama CA-120 in Tim Bell Road |
| --- | --- |

h.

severozahod – 1 miljo jugovzhodno od križišča med cestama CA-120 in Tim Bell Road

WGM

VIII

P2

23.1.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.9

v zvezni državi Kalifornija:

okrožje Kings:

območje s polmerom 10 km, ki se začne s točko N na krožni meji območja pod nadzorom in se širi v smeri urinega kazalca:

| a. | sever – 0,58 milje severno od ceste Kansas Avenue

  severovzhod – 0,83 milje vzhodno od ceste CA-43 |
| --- | --- |

a.

sever – 0,58 milje severno od ceste Kansas Avenue

severovzhod – 0,83 milje vzhodno od ceste CA-43

| b. | vzhod – 0,04 milje vzhodno od ceste 5th Avenue |
| --- | --- |

b.

vzhod – 0,04 milje vzhodno od ceste 5th Avenue

| c. | jugovzhod – 0,1 milje vzhodno od križišča med cestama Paris Avenue in 7th Avenue |
| --- | --- |

c.

jugovzhod – 0,1 milje vzhodno od križišča med cestama Paris Avenue in 7th Avenue

| d. | jug – 1,23 milje severno od ceste Redding Avenue |
| --- | --- |

d.

jug – 1,23 milje severno od ceste Redding Avenue

| e. | jugozahod – 0,6 milje zahodno od križišča med cestama Paris Avenue in 15th Avenue |
| --- | --- |

e.

jugozahod – 0,6 milje zahodno od križišča med cestama Paris Avenue in 15th Avenue

| f. | zahod – 1,21 milje vzhodno od ceste 19th Avenue |
| --- | --- |

f.

zahod – 1,21 milje vzhodno od ceste 19th Avenue

| g. | severozahod – 0,3 milje severno od križišča med cestama Laurel Avenue in 16th Avenue |
| --- | --- |

g.

severozahod – 0,3 milje severno od križišča med cestama Laurel Avenue in 16th Avenue

WGM

VIII

P2

12.2.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.10

zvezno državo Minnesota

WGM

VIII

P2

5.3.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.11

v zvezni državi Missouri:

| | okrožje Jasper |
| --- | --- |

okrožje Jasper

| | okrožje Barton |
| --- | --- |

okrožje Barton

WGM

VIII

P2

8.3.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.12

v zvezni državi Missouri:

| | okrožje Moniteau |
| --- | --- |

okrožje Moniteau

| | okrožje Morgan |
| --- | --- |

okrožje Morgan

WGM

VIII

P2

9.3.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.13

v zvezni državi Arkansas:

| | okrožje Boone |
| --- | --- |

okrožje Boone

| | okrožje Marion |
| --- | --- |

okrožje Marion

WGM

VIII

P2

11.3.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.14

v zvezni državi Kansas:

| | okrožje Leavenworth |
| --- | --- |

okrožje Leavenworth

| | okrožje Wyandotte |
| --- | --- |

okrožje Wyandotte

WGM

VIII

P2

13.3.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.15

v zvezni državi Kansas:

| | okrožje Cherokee |
| --- | --- |

okrožje Cherokee

| | okrožje Crawford |
| --- | --- |

okrožje Crawford

WGM

P2

9.3.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.16

v zvezni državi Montana:

| | okrožje Judith Basin |
| --- | --- |

okrožje Judith Basin

| | okrožje Fergus |
| --- | --- |

okrožje Fergus

WGM

VIII

P2

2.4.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.17

v zvezni državi Severna Dakota:

okrožje Dickey

WGM

VIII

P2

11.4.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.18

zvezno državo Južna Dakota

WGM

VIII

P2

1.4.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.19

zvezno državo Wisconsin

WGM

VIII

P2

11.4.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.20

zvezno državo Iowa

WGM

VIII

P2

14.4.2015

POU, RAT

N

P2

---

(1)  Proizvodi, proizvedeni pred tem datumom, vključno s proizvodi, ki so se prevažali na odprtem morju, se lahko uvozijo v Unijo v 90 dneh od tega datuma.

1

(2)  V Unijo se lahko uvozijo le proizvodi, proizvedeni po tem datumu.“

2

---

| 22.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 127/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 127/17

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/797

z dne 21. maja 2015

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. maja 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 69,6 |
| MA | 98,6 |
| MK | 102,7 |
| ZZ | 90,3 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MK | 47,0 |
| TR | 111,1 |
| ZZ | 66,5 |
| 0709 93 10 | TR | 120,5 |
| ZZ | 120,5 |
| 0805 10 20 | EG | 58,7 |
| IL | 70,8 |
| MA | 60,9 |
| ZZ | 63,5 |
| 0805 50 10 | BO | 147,7 |
| BR | 107,1 |
| MA | 111,5 |
| TR | 101,5 |
| ZZ | 117,0 |
| 0808 10 80 | AR | 90,7 |
| BR | 102,9 |
| CL | 119,8 |
| NZ | 157,8 |
| US | 119,0 |
| UY | 68,9 |
| ZA | 117,0 |
| ZZ | 110,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

69,6

MA

98,6

MK

102,7

ZZ

90,3

0707 00 05

AL

41,5

MK

47,0

TR

111,1

ZZ

66,5

0709 93 10

TR

120,5

ZZ

120,5

0805 10 20

EG

58,7

IL

70,8

MA

60,9

ZZ

63,5

0805 50 10

BO

147,7

BR

107,1

MA

111,5

TR

101,5

ZZ

117,0

0808 10 80

AR

90,7

BR

102,9

CL

119,8

NZ

157,8

US

119,0

UY

68,9

ZA

117,0

ZZ

110,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 22.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 127/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 127/19

---

SKLEP SVETA (EU) 2015/798

z dne 11. maja 2015

o pooblastilu Evropske komisije za pogajanja v imenu Evropske unije o spremembah Dunajske konvencije o varstvu ozonskega plašča in Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) ter člena 218(3) in (4) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ker bi bilo treba Komisijo pooblastiti za pogajanja v imenu Unije o spremembah Dunajske konvencije o varstvu ozonskega plašča (1) in Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč (2) –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Komisija je pooblaščena, da se glede zadev, ki so v pristojnosti Unije in v zvezi s katerimi je Unija že sprejela pravila, v imenu Unije pogaja o spremembah Dunajske konvencije o varstvu ozonskega plašča in Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, na Konferenci pogodbenic Konvencije in na srečanju pogodbenic Protokola v letih 2015 in 2016.

Člen 2

1.   Komisija se pogaja ob posvetovanju s posebnim odborom, ki ga imenuje Svet, in v skladu s pogajalskimi smernicami Sveta iz dodatka k temu sklepu.

2.   Svet lahko kadar koli pregleda vsebino teh pogajalskih smernic. Zato Komisija po vsakem pogajalskem sestanku poroča Svetu o izidu pogajanj in po potrebi o morebitnih težavah med pogajanji.

Člen 3

Kolikor vsebina spremembe iz člena 1 spada v deljeno pristojnost Unije in držav članic, bi Komisija in države članice med pogajalskim procesom morale tesno sodelovati, da se zagotovi enotno zastopanje Unije in njenih držav članic na mednarodni ravni.

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

V Bruslju, 11. maja 2015

Za Svet

Predsednik

J. DŪKLAVS

---

(1)  UL L 297, 31.10.1988, str. 10.

1

(2)  UL L 297, 31.10.1988, str. 21.

2

---

| 22.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 127/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 127/20

---

SKLEP SVETA (EU) 2015/799

z dne 18. maja 2015

o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije postanejo pogodbenice Mednarodne konvencije Mednarodne pomorske organizacije o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in stražarjenje za osebje na ribiških ladjah

(Besedilo velja za EGP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 46, člena 53(1) in člena 62 v povezavi s točko (a)(v) člena 218(6) Pogodbe in prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mednarodna konvencija Mednarodne pomorske organizacije (v nadaljnjem besedilu: IMO) o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in stražarjenje za osebje na ribiških ladjah (v nadaljnjem besedilu: konvencija) je bila sprejeta 7. julija 1995 na mednarodni konferenci, ki jo je sklicala IMO v Londonu. |
| --- | --- |

(1)

Mednarodna konvencija Mednarodne pomorske organizacije (v nadaljnjem besedilu: IMO) o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in stražarjenje za osebje na ribiških ladjah (v nadaljnjem besedilu: konvencija) je bila sprejeta 7. julija 1995 na mednarodni konferenci, ki jo je sklicala IMO v Londonu.

| (2) | Konvencija je začela veljati 29. septembra 2012. |
| --- | --- |

(2)

Konvencija je začela veljati 29. septembra 2012.

| (3) | Konvencija pomembno prispeva k sektorju ribištva na mednarodni ravni s spodbujanjem varnosti življenja in lastnine na morju, s čimer prispeva tudi k varstvu morskega okolja. Zato je zaželeno, da se njene določbe čim prej začnejo izvajati. |
| --- | --- |

(3)

Konvencija pomembno prispeva k sektorju ribištva na mednarodni ravni s spodbujanjem varnosti življenja in lastnine na morju, s čimer prispeva tudi k varstvu morskega okolja. Zato je zaželeno, da se njene določbe čim prej začnejo izvajati.

| (4) | Morski ribolov je ena izmed najnevarnejših poklicnih dejavnosti, zato so ustrezno usposabljanje in kvalifikacije temeljnega pomena za zmanjšanje števila nesreč. Vkrcanje osebja na krov ribiških plovil držav članic v nobenem primeru ne bi smelo posegati v pomorsko varnost. |
| --- | --- |

(4)

Morski ribolov je ena izmed najnevarnejših poklicnih dejavnosti, zato so ustrezno usposabljanje in kvalifikacije temeljnega pomena za zmanjšanje števila nesreč. Vkrcanje osebja na krov ribiških plovil držav članic v nobenem primeru ne bi smelo posegati v pomorsko varnost.

| (5) | V okviru sporazumov o partnerstvu v trajnostnem ribiškem sektorju (v nadaljnjem besedilu: sporazumov) s tretjimi državami je pomembno, da ima osebje na krovu ribiških ladij, ki plujejo pod zastavo države članice, ustrezne poklicne kvalifikacije, dokazane s potrdili, ki jih priznava država zastave; to omogoča najemanje osebja pod pogoji, ki jih določajo sporazumi. Države članice bi si morale ob uporabi konvencije po svojih najboljših močeh prizadevati, da bi se izognili neskladjem med mednarodnim pravom in pravom Unije, vključno z morebitnimi negativnimi posledicami za sklenitev in izvajanje sporazumov. Poleg tega bi bilo treba spodbujati zadevne tretje države, naj postanejo pogodbenice konvencije. |
| --- | --- |

(5)

V okviru sporazumov o partnerstvu v trajnostnem ribiškem sektorju (v nadaljnjem besedilu: sporazumov) s tretjimi državami je pomembno, da ima osebje na krovu ribiških ladij, ki plujejo pod zastavo države članice, ustrezne poklicne kvalifikacije, dokazane s potrdili, ki jih priznava država zastave; to omogoča najemanje osebja pod pogoji, ki jih določajo sporazumi. Države članice bi si morale ob uporabi konvencije po svojih najboljših močeh prizadevati, da bi se izognili neskladjem med mednarodnim pravom in pravom Unije, vključno z morebitnimi negativnimi posledicami za sklenitev in izvajanje sporazumov. Poleg tega bi bilo treba spodbujati zadevne tretje države, naj postanejo pogodbenice konvencije.

| (6) | Evropski parlament, Svet in Komisija spodbujajo varnost na morju in pri delu ter izboljšave na področju poklicnih kvalifikacij osebja na krovu ribiških ladij. Unija finančno podpira usposabljanje v ribiškem sektorju, in sicer prek Evropskega sklada za ribištvo in Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo. |
| --- | --- |

(6)

Evropski parlament, Svet in Komisija spodbujajo varnost na morju in pri delu ter izboljšave na področju poklicnih kvalifikacij osebja na krovu ribiških ladij. Unija finančno podpira usposabljanje v ribiškem sektorju, in sicer prek Evropskega sklada za ribištvo in Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo.

| (7) | Pravilo 7 poglavja I Priloge h konvenciji glede pravil Unije o priznavanju poklicnih kvalifikacij nekaterih profilov osebja na ribiških ladjah je v izključni pristojnosti Unije in vpliva na določbe Pogodbe in sekundarno pravo Unije, zlasti Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES (2), kar zadeva državljane Unije, ki imajo ustrezna potrdila, ki jih je izdala država članica ali tretja država. |
| --- | --- |

(7)

Pravilo 7 poglavja I Priloge h konvenciji glede pravil Unije o priznavanju poklicnih kvalifikacij nekaterih profilov osebja na ribiških ladjah je v izključni pristojnosti Unije in vpliva na določbe Pogodbe in sekundarno pravo Unije, zlasti Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES (2), kar zadeva državljane Unije, ki imajo ustrezna potrdila, ki jih je izdala država članica ali tretja država.

| (8) | Unija ne more postati pogodbenica konvencije, saj so njene pogodbenice lahko le države. |
| --- | --- |

(8)

Unija ne more postati pogodbenica konvencije, saj so njene pogodbenice lahko le države.

| (9) | Nekatere države članice še niso pogodbenice konvencije, nekatere pa že. Tiste države članice, ki imajo ribiške ladje, ki plujejo pod njihovo zastavo, pristanišča, ki sprejemajo morske ribiške ladje, ki spadajo na področje uporabe konvencije, ali izobraževalne ustanove za osebje na ribiških ladjah in ki še niso pogodbenice konvencije, so pozvane, naj to postanejo. |
| --- | --- |

(9)

Nekatere države članice še niso pogodbenice konvencije, nekatere pa že. Tiste države članice, ki imajo ribiške ladje, ki plujejo pod njihovo zastavo, pristanišča, ki sprejemajo morske ribiške ladje, ki spadajo na področje uporabe konvencije, ali izobraževalne ustanove za osebje na ribiških ladjah in ki še niso pogodbenice konvencije, so pozvane, naj to postanejo.

| (10) | Dokler ne bodo vse države članice, ki imajo ribiške ladje, ki plujejo pod njihovo zastavo, pristanišča, ki sprejemajo morske ribiške ladje, ki spadajo na področje uporabe konvencije, ali izobraževalne ustanove za osebje na ribiških ladjah, pogodbenice konvencije, bi morale vse države članice, ki so pogodbenice konvencije, uporabljati prožnost, ki jo omogoča konvencija, glede zagotavljanja pravne združljivosti konvencije s pravom Unije, zlasti kar zadeva določbe pravila 10 poglavja I Priloge h konvenciji o ekvivalentih, da bi bila uporaba konvencije usklajena z Direktivo 2005/36/ES. |
| --- | --- |

(10)

Dokler ne bodo vse države članice, ki imajo ribiške ladje, ki plujejo pod njihovo zastavo, pristanišča, ki sprejemajo morske ribiške ladje, ki spadajo na področje uporabe konvencije, ali izobraževalne ustanove za osebje na ribiških ladjah, pogodbenice konvencije, bi morale vse države članice, ki so pogodbenice konvencije, uporabljati prožnost, ki jo omogoča konvencija, glede zagotavljanja pravne združljivosti konvencije s pravom Unije, zlasti kar zadeva določbe pravila 10 poglavja I Priloge h konvenciji o ekvivalentih, da bi bila uporaba konvencije usklajena z Direktivo 2005/36/ES.

| (11) | Vse države članice, ki so pogodbenice konvencije, bi morale ob priznavanju poklicnih kvalifikacij v skladu z Direktivo 2005/36/ES delavcem migrantom iz držav članic, ki niso pogodbenice konvencije, zagotoviti, da so bile poklicne kvalifikacije zadevnih delavcev pregledane in ocenjene kot ustrezajoče minimalnim standardom, določenim v konvenciji. |
| --- | --- |

(11)

Vse države članice, ki so pogodbenice konvencije, bi morale ob priznavanju poklicnih kvalifikacij v skladu z Direktivo 2005/36/ES delavcem migrantom iz držav članic, ki niso pogodbenice konvencije, zagotoviti, da so bile poklicne kvalifikacije zadevnih delavcev pregledane in ocenjene kot ustrezajoče minimalnim standardom, določenim v konvenciji.

| (12) | Svet bi torej moral v skladu s členom 2(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije pooblastiti države članice, da v interesu Unije postanejo pogodbenice konvencije – |
| --- | --- |

(12)

Svet bi torej moral v skladu s členom 2(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije pooblastiti države članice, da v interesu Unije postanejo pogodbenice konvencije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Države članice so za tiste dele, ki sodijo v pristojnost Unije, pooblaščene, da postanejo pogodbenice Mednarodne konvencije Mednarodne pomorske organizacije o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in stražarjenje za osebje na ribiških ladjah, sprejete 7. julija 1995.

Kadar države članice v skladu s členom 4 konvencije poročajo generalnemu sekretarju IMO, po potrebi ob sklicevanju na pravilo 10 poglavja I Priloge h konvenciji predložijo informacije o zadevnih nacionalnih določbah glede priznavanja potrdil o usposobljenosti za osebje na krovu ribiških ladij, ki jih zajema konvencija, pri čemer upoštevajo obveznosti v skladu z zadevnim pravom Unije o priznavanju poklicnih kvalifikacij.

Člen 2

Države članice, ki imajo ribiške ladje, ki plujejo pod njihovo zastavo, pristanišča, ki sprejemajo morske ribiške ladje, ki spadajo na področje uporabe konvencije, ali izobraževalne ustanove za osebje na ribiških ladjah in ki še niso pogodbenice konvencije, storijo vse potrebno, da v razumnem času in, če je mogoče, do 23. maja 2017 deponirajo svojo listino o pristopu h konvenciji pri generalnem sekretarju IMO. Komisija predloži Svetu poročilo o pregledu napredka v zvezi s pristopom do 23. maja 2018.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 18. maja 2015

Za Svet

Predsednica

M. SEILE

---

(1)  Še ni objavljena v Uradnem listu.

1

(2)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 255, 30.9.2005, str. 22).

2

---

| 22.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 127/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 127/22

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2015/800

z dne 21. maja 2015

o spremembi in podaljšanju Sklepa 2013/233/SZVP o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 28, člena 42(4) in člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 22. maja 2013 sprejel Sklep 2013/233/SZVP (1) o vzpostavitvi misije Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya). Sklep 2013/233/SZVP preneha veljati 21. maja 2015. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 22. maja 2013 sprejel Sklep 2013/233/SZVP (1) o vzpostavitvi misije Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya). Sklep 2013/233/SZVP preneha veljati 21. maja 2015.

| (2) | Svet je 20. maja 2014 sprejel Sklep 2014/294/SZVP (2) o spremembi Sklepa 2013/233/SZVP, v katerem je določil referenčni finančni znesek za obdobje do 21. maja 2015. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 20. maja 2014 sprejel Sklep 2014/294/SZVP (2) o spremembi Sklepa 2013/233/SZVP, v katerem je določil referenčni finančni znesek za obdobje do 21. maja 2015.

| (3) | Zaradi varnostnih in političnih razmer v Libiji, je bilo osebje EUBAM Libija prestavljeno na druge lokacije ter se je konec leta 2014 zmanjšalo na omejene zmogljivosti, kar se je leta 2015 še nadaljevalo z dodatnimi zmanjšanji osebja. Na podlagi strateškega pregleda EUBAM Libya je Politični in varnostno odbor (PVO) sklenil, da bi bilo treba ohraniti začasno stanje misije in da bi se misija morala podaljšati za nadaljnjih šest mesecev, tj. do 21. novembra 2015. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi varnostnih in političnih razmer v Libiji, je bilo osebje EUBAM Libija prestavljeno na druge lokacije ter se je konec leta 2014 zmanjšalo na omejene zmogljivosti, kar se je leta 2015 še nadaljevalo z dodatnimi zmanjšanji osebja. Na podlagi strateškega pregleda EUBAM Libya je Politični in varnostno odbor (PVO) sklenil, da bi bilo treba ohraniti začasno stanje misije in da bi se misija morala podaljšati za nadaljnjih šest mesecev, tj. do 21. novembra 2015.

| (4) | Sklep 2013/233/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Sklep 2013/233/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | EUBAM Libya se bo izvajala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe – |
| --- | --- |

(5)

EUBAM Libya se bo izvajala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep 2013/233/SZVP se spremeni:

| 1. | v členu 4 se črta odstavek 4. |
| --- | --- |

1.

v členu 4 se črta odstavek 4.

| 2. | člen 6 se spremeni:






  (a) | vstavi se naslednji odstavek:
  „1a.   Vodja misije predstavlja EUBAM Libya na območju, za katerega je misija odgovorna. Vodja misije lahko na člane osebja EUBAM Libya prenese naloge upravljanja, povezane s kadrovskimi in finančnimi zadevami, za katere je sam v celoti odgovoren.“; |
| --- | --- | --- |

2.

člen 6 se spremeni:

(a)

vstavi se naslednji odstavek:

„1a.   Vodja misije predstavlja EUBAM Libya na območju, za katerega je misija odgovorna. Vodja misije lahko na člane osebja EUBAM Libya prenese naloge upravljanja, povezane s kadrovskimi in finančnimi zadevami, za katere je sam v celoti odgovoren.“

| (b) | odstavka 4 in 8 se črtata; |
| --- | --- |

(b)

odstavka 4 in 8 se črtata;

| 3. | v členu 7 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:
  „5.   Pogoji zaposlitve mednarodnega in lokalnega osebja ter njegove pravice in obveznosti se določijo v pogodbah, sklenjenih med EUBAM Libya in zadevnim članom osebja.“; |
| --- | --- |

3.

v členu 7 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

„5.   Pogoji zaposlitve mednarodnega in lokalnega osebja ter njegove pravice in obveznosti se določijo v pogodbah, sklenjenih med EUBAM Libya in zadevnim članom osebja.“

| 4. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 12a
  Pravna ureditev
  EUBAM Libya lahko naroča storitve in blago, sklepa pogodbe in upravne dogovore, zaposluje osebje, vodi bančne račune, pridobiva sredstva in razpolaga z njimi ter poravnava obveznosti in je lahko stranka v sodnem postopku, kot je potrebno za izvajanje tega sklepa.“; |
| --- | --- |

4.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 12a

Pravna ureditev

EUBAM Libya lahko naroča storitve in blago, sklepa pogodbe in upravne dogovore, zaposluje osebje, vodi bančne račune, pridobiva sredstva in razpolaga z njimi ter poravnava obveznosti in je lahko stranka v sodnem postopku, kot je potrebno za izvajanje tega sklepa.“

| 5. | člen 13 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 13
  Finančna ureditev
  1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUBAM Libya v obdobju od 22. maja 2013 do 21. maja 2014, je 30 300 000 EUR.
  Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUBAM Libya v obdobju od 22. maja 2014 do 21. novembra 2015, je 26 200 000 EUR.
  2.   Vsi odhodki se upravljajo v skladu s pravili in postopki, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije. Sodelovanje fizičnih in pravnih oseb v postopkih oddaje javnih naročil EUBAM Libya ni omejeno. Poleg tega za blago, ki ga nabavlja EUBAM Libya, ne veljajo pravila o poreklu. Pod pogojem, da to odobri Komisija, lahko misija z državami članicami, državo gostiteljico, sodelujočimi tretjimi državami in drugimi mednarodnimi akterji sklepa tehnične dogovore za naročanje opreme, storitev in prostorov za EUBAM Libya.
  3.   EUBAM Libya je odgovorna za izvajanje proračuna misije. V ta namen EUBAM Libya podpiše sporazum s Komisijo.
  4.   EUBAM Libya je brez poseganja v določbe o njenem statusu in osebju odgovorna za vse terjatve in obveznosti, ki izhajajo iz izvajanja mandata, in sicer od 22. maja 2015, z izjemo terjatev, ki se nanašajo na hude kršitve s strani vodje misije, za katere je odgovoren vodja misije.
  5.   Izvajanje finančne ureditve ne posega v strukturo poveljevanja, določeno v členih 4, 5 in 6, ter operativne potrebe EUBAM Libya, vključno z združljivostjo opreme in interoperabilnostjo njenih enot.
  6.   Odhodki so upravičeni od datuma podpisa sporazuma iz odstavka 3.“; |
| --- | --- |

5.

člen 13 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 13

Finančna ureditev

1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUBAM Libya v obdobju od 22. maja 2013 do 21. maja 2014, je 30 300 000 EUR.

Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUBAM Libya v obdobju od 22. maja 2014 do 21. novembra 2015, je 26 200 000 EUR.

2.   Vsi odhodki se upravljajo v skladu s pravili in postopki, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije. Sodelovanje fizičnih in pravnih oseb v postopkih oddaje javnih naročil EUBAM Libya ni omejeno. Poleg tega za blago, ki ga nabavlja EUBAM Libya, ne veljajo pravila o poreklu. Pod pogojem, da to odobri Komisija, lahko misija z državami članicami, državo gostiteljico, sodelujočimi tretjimi državami in drugimi mednarodnimi akterji sklepa tehnične dogovore za naročanje opreme, storitev in prostorov za EUBAM Libya.

3.   EUBAM Libya je odgovorna za izvajanje proračuna misije. V ta namen EUBAM Libya podpiše sporazum s Komisijo.

4.   EUBAM Libya je brez poseganja v določbe o njenem statusu in osebju odgovorna za vse terjatve in obveznosti, ki izhajajo iz izvajanja mandata, in sicer od 22. maja 2015, z izjemo terjatev, ki se nanašajo na hude kršitve s strani vodje misije, za katere je odgovoren vodja misije.

5.   Izvajanje finančne ureditve ne posega v strukturo poveljevanja, določeno v členih 4, 5 in 6, ter operativne potrebe EUBAM Libya, vključno z združljivostjo opreme in interoperabilnostjo njenih enot.

6.   Odhodki so upravičeni od datuma podpisa sporazuma iz odstavka 3.“

| 6. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 13a
  Projektna enota
  1.   EUBAM Libya ima projektno enoto za opredeljevanje in izvajanje projektov, ki so v skladu s cilji misije in prispevajo k uresničevanju njenega mandata. EUBAM Libya po potrebi skrbi za lažji potek in svetovanje v zvezi s projekti, ki jih izvajajo države članice in tretje države v lastni odgovornosti na področjih, ki so povezana z EUBAM Libya in podpirajo njene cilje.
  2.   Ob upoštevanju odstavka 3 je EUBAM Libya pooblaščena, da države članice ali tretje države zaprosi za finančne prispevke za izvajanje projektov, za katere je bilo ugotovljeno, da dosledno dopolnjujejo druge dejavnosti EUBAM Libya, če so projekti:






  — | predvideni v finančnem izkazu tega sklepa ali |
| --- | --- | --- |

6.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 13a

Projektna enota

1.   EUBAM Libya ima projektno enoto za opredeljevanje in izvajanje projektov, ki so v skladu s cilji misije in prispevajo k uresničevanju njenega mandata. EUBAM Libya po potrebi skrbi za lažji potek in svetovanje v zvezi s projekti, ki jih izvajajo države članice in tretje države v lastni odgovornosti na področjih, ki so povezana z EUBAM Libya in podpirajo njene cilje.

2.   Ob upoštevanju odstavka 3 je EUBAM Libya pooblaščena, da države članice ali tretje države zaprosi za finančne prispevke za izvajanje projektov, za katere je bilo ugotovljeno, da dosledno dopolnjujejo druge dejavnosti EUBAM Libya, če so projekti:

—

predvideni v finančnem izkazu tega sklepa ali

| — | vključeni v izkaz med mandatom misije, in sicer s spremembo finančnega izkaza na zahtevo vodje misije. |
| --- | --- |

—

vključeni v izkaz med mandatom misije, in sicer s spremembo finančnega izkaza na zahtevo vodje misije.

EUBAM Libya z navedenimi državami sklene dogovor, ki zajema predvsem posebne postopke za obravnavo pritožb tretjih strani v zvezi s škodo, nastalo zaradi dejanj ali opustitve dejanj EUBAM Libya pri uporabi sredstev, ki jih zagotovijo navedene države. Sodelujoče države se zaradi dejanj ali opustitve dejanj EUBAM Libya pri uporabi sredstev, ki so jih zagotovile, v nobenem primeru ne morejo sklicevati na odgovornost Unije ali VP.

3.   Finančne prispevke tretjih držav za projektno enoto mora odobriti PVO.“

| 7. | v členu 16 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Uporablja se do 21. novembra 2015.“ |
| --- | --- |

7.

v členu 16 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Uporablja se do 21. novembra 2015.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Uporablja se od 22. maja 2015.

V Bruslju, 21. maja 2015

Za Svet

Predsednik

E. RINKĒVIČS

---

(1)  Sklep Sveta 2013/233/SZVP z dne 22. maja 2013 o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya) (UL L 138, 24.5.2013, str. 15).

1

(2)  Sklep Sveta 2014/294/SZVP z dne 20. maja 2014 o spremembi Sklepa 2013/233/SZVP o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya) (UL L 151, 21.5.2014, str. 24).

2

---

| 22.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 127/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 127/25

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/801

z dne 20. maja 2015

o referenčnem dokumentu v zvezi z dobro prakso okoljskega ravnanja, kazalniki okoljske uspešnosti za posamezne sektorje in merili odličnosti za sektor trgovine na drobno v skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 vropskega parlamenta in Sveta o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 3234)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), razveljavitvi Uredbe (ES) št. 761/2001 ter odločb Komisije 2001/681/ES in 2006/193/ES (1) in zlasti člena 46(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1221/2009 določa, da mora Komisija pripraviti sektorske referenčne dokumente ob posvetovanju z državami članicami in drugimi deležniki. Ti sektorski referenčni dokumenti morajo vsebovati dobro prakso okoljskega ravnanja, kazalnike okoljske uspešnosti za posamezne sektorje ter po potrebi merila odličnosti in sisteme za ocenjevanje ravni okoljske uspešnosti. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1221/2009 določa, da mora Komisija pripraviti sektorske referenčne dokumente ob posvetovanju z državami članicami in drugimi deležniki. Ti sektorski referenčni dokumenti morajo vsebovati dobro prakso okoljskega ravnanja, kazalnike okoljske uspešnosti za posamezne sektorje ter po potrebi merila odličnosti in sisteme za ocenjevanje ravni okoljske uspešnosti.

| (2) | V sporočilu Komisije „Priprava delovnega načrta, ki določa okvirni seznam sektorjev za sprejetje sektorskih in medsektorskih referenčnih dokumentov v skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 z dne 25. novembra 2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS)“ (2) sta določena delovni načrt in okvirni seznam prednostnih sektorjev za sprejetje sektorskih in medsektorskih referenčnih dokumentov, vključno s sektorjem trgovine na debelo in drobno. |
| --- | --- |

(2)

V sporočilu Komisije „Priprava delovnega načrta, ki določa okvirni seznam sektorjev za sprejetje sektorskih in medsektorskih referenčnih dokumentov v skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 z dne 25. novembra 2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS)“ (2) sta določena delovni načrt in okvirni seznam prednostnih sektorjev za sprejetje sektorskih in medsektorskih referenčnih dokumentov, vključno s sektorjem trgovine na debelo in drobno.

| (3) | Sektorski referenčni dokumenti za posamezne sektorje, ki vključujejo dobre prakse okoljskega ravnanja, kazalnike okoljske uspešnosti ter po potrebi merila odličnosti in sisteme za ocenjevanje ravni okoljske uspešnosti, so potrebni, saj organizacijam pomagajo, da se bolje osredotočajo na najpomembnejše okoljske vidike določenega sektorja. |
| --- | --- |

(3)

Sektorski referenčni dokumenti za posamezne sektorje, ki vključujejo dobre prakse okoljskega ravnanja, kazalnike okoljske uspešnosti ter po potrebi merila odličnosti in sisteme za ocenjevanje ravni okoljske uspešnosti, so potrebni, saj organizacijam pomagajo, da se bolje osredotočajo na najpomembnejše okoljske vidike določenega sektorja.

| (4) | Ukrepi iz tega sklepa so skladni z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 49 Uredbe (ES) št. 1221/2009 – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz tega sklepa so skladni z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 49 Uredbe (ES) št. 1221/2009 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sektorski referenčni dokument v zvezi z dobro prakso okoljskega ravnanja, sektorskimi kazalniki okoljske uspešnosti in merili odličnosti za sektor trgovine na drobno je določen v Prilogi.

Člen 2

Organizacija v sektorju trgovine na drobno, ki je registrirana v sistemu EMAS, mora v okoljski izjavi pojasniti, kako so se dobre prakse okoljskega ravnanja in merila odličnosti, opisani v sektorskem referenčnem dokumentu, uporabili za opredelitev ukrepov ter morebiti tudi za določitev prednostnih nalog za izboljšanje okoljske uspešnosti.

Člen 3

Organizacijam, registriranim v sistemu EMAS, ni treba izpolnjevati meril odličnosti iz sektorskega referenčnega dokumenta, saj zaradi prostovoljne narave sistema EMAS same ocenijo izvedljivost meril v smislu stroškov in koristi.

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 20. maja 2015

Za Komisijo

Karmenu VELLA

Član Komisije

---

(1)  UL L 342, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL C 358, 8.12.2011, str. 2.

2

---

PRILOGA

1.   UVOD

Ta dokument je prvi sektorski referenčni dokument (SRD) v skladu s členom 46 Uredbe (ES) št. 1221/2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS). Za lažje razumevanje tega SRD sta v tem uvodu opisana pravni okvir in uporaba SRD.

SRD temelji na podrobnem znanstvenem in političnem poročilu (1), ki ga je pripravil Inštitut za tehnološka predvidevanja (IPTS), ki je eden od sedmih inštitutov Skupnega raziskovalnega središča Evropske komisije (JRC).

Pravni okvir

Sistem Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), v katerem lahko organizacije sodelujejo prostovoljno, je bil uveden leta 1993 z Uredbo Sveta (EGS) št. 1836/93 (2). Pozneje je bil sistem EMAS dvakrat obsežno spremenjen, in sicer z:

| — | Uredbo (ES) št. 761/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (3), ter |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 761/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (3), ter

| — | Uredbo (ES) št. 1221/2009. |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1221/2009.

Pomemben nov element zadnje spremembe, ki je začela veljati 11. januarja 2010, je priprava sektorskih referenčnih dokumentov (SRD), ki izražajo dobro prakso okoljskega ravnanja za posamezne sektorje, kar je bilo uvedeno s členom 46 Uredbe (ES) št. 1221/2009. SRD vključujejo dobre prakse okoljskega ravnanja, kazalnike okoljske uspešnosti za posamezne sektorje ter po potrebi merila odličnosti in sisteme za ocenjevanje ravni okoljske uspešnosti.

Kako razumeti in uporabljati ta dokument

Sistem za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) je sistem, v katerem lahko organizacije, ki se zavežejo nenehnemu okoljskemu izboljševanju, sodelujejo prostovoljno. V zvezi s tem ta sektorski referenčni dokument (SRD) določa sektorske smernice za sektor trgovine na drobno ter izpostavlja številne možnosti za izboljšanje in dobre prakse. Namen SRD je, da pomaga in zagotavlja podporo vsem organizacijam, ki nameravajo izboljšati svojo okoljsko uspešnost, tako da zagotavlja zamisli in navdih ter praktične in tehnične smernice.

SRD se nanaša predvsem na organizacije, ki so že registrirane v sistemu EMAS, organizacije, ki razmišljajo, da bi se registrirale v sistem EMAS v prihodnosti, in organizacije, ki izvajajo drug sistem okoljskega ravnanja, ali tiste, ki nimajo uradnega sistema okoljskega ravnanja in želijo izvedeti več o dobrih praksah okoljskega ravnanja, da bi izboljšale svojo okoljsko uspešnost. Zato je cilj tega dokumenta spodbujati vse organizacije in akterje iz sektorja trgovine na drobno k osredotočanju na ustrezne neposredne in posredne okoljske vidike ter iskanju informacij o dobrih praksah, poleg tega pa tudi k osredotočanju na ustrezne sektorske kazalnike okoljske uspešnosti za merjenje okoljske uspešnosti in merila odličnosti.

V skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 morajo organizacije, ki so registrirane v sistemu EMAS, pripraviti okoljsko izjavo (člen 4(1)(d)). Pri ocenjevanju okoljske uspešnosti se upošteva ustrezni SRD. Poleg tega je v Sklepu Komisije 2013/131/EU (4) o uvedbi navodil za uporabnike, v katerih so predstavljeni koraki, ki jih je treba opraviti za pristop k sistemu EMAS (v nadaljnjem besedilu: navodila za uporabnike sistema EMAS), obravnavan tudi pravni značaj sektorskih referenčnih dokumentov EMAS. V navodilih za uporabnike sistema EMAS in navedenem sklepu je določeno, da mora organizacija, ki je registrirana v sistemu EMAS, v okoljski izjavi pojasniti, kako se je SRD, če je bil na voljo, upošteval, tj. kako se je SRD uporabil za opredelitev ukrepov in morebiti tudi za določitev prednostnih nalog za (nadaljnje) izboljšanje okoljske uspešnosti. Poleg tega je v navedenem sklepu določeno tudi, da organizacijam ni treba izpolnjevati opredeljenih meril odličnosti, saj zaradi prostovoljne narave sistema EMAS same ocenijo izvedljivost meril v smislu stroškov in koristi.

Informacije v tem dokumentu temeljijo na neposrednih podatkih, ki so jih predložili deležniki, in poznejši analizi, ki jo je izvedlo Skupno raziskovalno središče Evropske komisije. Tehnična delovna skupina, v kateri so bili strokovnjaki in deležniki iz sektorja, in Skupno raziskovalno središče Evropske komisije sta združila svoje strokovno znanje ter se dogovorila o opisanih merilih in jih odobrila. To pomeni, da zagotovljene informacije o ustreznih sektorskih kazalnikih okoljske uspešnosti in merila odličnosti iz tega dokumenta ustrezajo ravnem okoljske uspešnosti, ki jih lahko dosežejo najuspešnejše organizacije iz sektorja. V zvezi z okoljsko izjavo se člen 4(1)(d) Uredbe (ES) št. 1221/2009 sklicuje na Prilogo IV k navedeni uredbi, v kateri je navedeno, da okoljska izjava vključuje tudi poročanje o glavnih kazalnikih in drugih ustreznih obstoječih kazalnikih okoljske uspešnosti. Tako imenovani „drugi ustrezni obstoječi okoljski kazalniki uspešnosti“ (točka 3 dela C Priloge IV) se nanašajo na bolj posebne okoljske vidike, določene v okoljski izjavi, pri čemer se o teh kazalnikih poroča skupaj z glavnimi kazalniki. V ta namen se upošteva tudi SRD (točka 3 dela C Priloge IV). Če je to upravičeno iz tehničnih razlogov, lahko organizacija sklene, da eden ali več glavnih kazalnikov EMAS ali eden ali več sektorskih kazalnikov iz SRD zanjo ni pomembnih in ji o njih ni treba poročati. Trgovcu na drobno iz neživilskega sektorja na primer ni treba poročati o kazalnikih energetske učinkovitosti za hlajenje komercialnih živil, saj to zanj ni pomembno. Pri izbiranju ustreznih kazalnikov bi bilo treba upoštevati, da so nekateri kazalniki tesno povezani z izvajanjem nekaterih dobrih praks. Zato je njihova uporaba omejena na organizacije, ki izvajajo take dobre prakse okoljskega ravnanja. Če pa dobra praksa okoljskega ravnanja ustreza organizaciji, je priporočljivo, da organizacija, tudi če je ne uporablja, poroča o povezanem kazalniku, da se vsaj določi primerljivo izhodišče.

Predstavljeni kazalniki so bili izbrani zato, ker jih zgledne organizacije iz sektorja najpogosteje uporabljajo. Organizacije lahko preverijo, kateri od izbranih kazalnikov okoljske uspešnosti (ali ustreznih nadomestnih možnosti) so najprimernejši v posameznem primeru.

Okoljski preveritelji EMAS preverijo, ali je organizacija upoštevala SRD pri pripravi okoljske izjave (člen 18(5)(d) Uredbe (ES) št. 1221/2009) in kako ga je upoštevala. To pomeni, da akreditirani okoljski preveritelji pri opravljanju dejavnosti potrebujejo dokaze organizacije o tem, kako se je upošteval SRD. Ne preverjajo skladnosti z opisanimi merili odličnosti, temveč dokaze o tem, kako se je SRD uporabil kot navodilo za določitev ustreznih prostovoljnih ukrepov, ki jih lahko organizacija izvede za izboljšanje svoje okoljske uspešnosti.

Registracija EMAS je stalen proces. To pomeni, da organizacija vsakič, ko namerava izboljšati (in pregleduje) svojo okoljsko uspešnost, preveri posamezne teme v SRD, da bi dobila navdih za nova vprašanja, ki bi jih morala obravnavati v okviru postopnega pristopa.

Struktura sektorskega referenčnega dokumenta

Ta dokument je sestavljen iz štirih poglavij. V poglavju 1 je predstavljen pravni okvir sistema EMAS in opisan način uporabe tega dokumenta, medtem ko je v poglavju 2 opredeljeno področje uporabe tega SRD. V poglavju 3 so na kratko opisane različne dobre prakse okoljskega ravnanja in informacije o njihovi uporabi, predvsem v zvezi z novimi in obstoječimi obrati in/ali novimi in obstoječimi trgovinami ter malimi in srednjimi podjetji (MSP). Poleg tega so za vsako dobro prakso okoljskega ravnanja navedeni ustrezni kazalniki okoljske uspešnosti in povezana merila odličnosti. Pri posameznih opisanih ukrepih in tehnikah je navedenih več kazalnikov okoljske uspešnosti, da bi se upoštevalo dejstvo, da se v praksi uporabljajo različni kazalniki.

Nazadnje je v poglavju 4 predstavljena obsežna tabela z najpomembnejšimi kazalniki okoljske uspešnosti, ustreznimi razlagami in povezanimi merili odličnosti.

2.   PODROČJE UPORABE

Ta SRD se nanaša na okoljsko ravnanje organizacij iz sektorja trgovine na drobno. Ta sektor je v okviru statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti, uvedene z Uredbo (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (5), opredeljen z oznako NACE 47 (NACE Rev. 2): „Trgovina na drobno, razen z motornimi vozili“. Trgovina na drobno s storitvami, npr. storitvami restavracij, frizerskimi storitvami in storitvami potovalnih agencij, je izključena.

Sektor zajema celotno vrednostno verigo proizvodov, ki se prodajajo v trgovinah na drobno, kot je opisano v spodnji shemi vnosov/iznosov.

Glavni okoljski vidiki, ki jih morajo obravnavati organizacije iz sektorja trgovine na drobno, so določeni v tabeli 2.1.

V tabeli so za vsako kategorijo prikazani vidiki, ki jih zajema ta SRD. Ti okoljski vidiki so bili izbrani kot najpomembnejši za trgovce na drobno. Vendar bi bilo treba okoljske vidike, ki jih morajo obravnavati posamezni trgovci na drobno, oceniti za vsak primer posebej. Pomembni so lahko tudi okoljski vidiki, kot so odpadna voda, nevarni odpadki, biotska raznovrstnost ali materiali za druga področja, ki niso navedena.

Tabela 2.1

Glavni okoljski vidiki, ki jih zajema ta dokument

| Kategorija | Vrsta vidika (6) | Vidiki, ki jih zajema ta dokument |
| --- | --- | --- |
| Energetska učinkovitost | neposreden vidik | stavbe, sistemi za ogrevanje, prezračevanje in klimatizacijo, hlajenje, razsvetljava, naprave, obnovljivi viri energije, spremljanje porabe energije |
| Emisije v zrak | neposreden vidik | hladilna sredstva |
| Dobavna veriga | posreden vidik | poslovne strategije, prednostno razvrščanje proizvodov, mehanizmi za izboljšanje, urejanje izbire, okoljska merila, obveščanje in širjenje, okoljsko označevanje (vključno s proizvodi lastne blagovne znamke (7)) |
| Prevoz in logistika | neposreden/posreden vidik | spremljanje, javna naročila, odločanje, načini prevoza, distribucijsko omrežje, načrtovanje, zasnova embalaže |
| Odpadki | neposreden vidik | odpadna hrana, pakiranje, sistemi za vračanje |
| Materiali in viri | neposreden vidik | poraba papirja |
| Voda | neposreden vidik | zbiranje in čiščenje deževnice |
| Vpliv na potrošnike | posreden vidik | okoljski vidiki, povezani s potrošnjo, npr. plastične vrečke |

Kategorija

Vrsta vidika (6)

Vidiki, ki jih zajema ta dokument

Energetska učinkovitost

neposreden vidik

stavbe, sistemi za ogrevanje, prezračevanje in klimatizacijo, hlajenje, razsvetljava, naprave, obnovljivi viri energije, spremljanje porabe energije

Emisije v zrak

neposreden vidik

hladilna sredstva

Dobavna veriga

posreden vidik

poslovne strategije, prednostno razvrščanje proizvodov, mehanizmi za izboljšanje, urejanje izbire, okoljska merila, obveščanje in širjenje, okoljsko označevanje (vključno s proizvodi lastne blagovne znamke (7))

Prevoz in logistika

neposreden/posreden vidik

spremljanje, javna naročila, odločanje, načini prevoza, distribucijsko omrežje, načrtovanje, zasnova embalaže

Odpadki

neposreden vidik

odpadna hrana, pakiranje, sistemi za vračanje

Materiali in viri

neposreden vidik

poraba papirja

Voda

neposreden vidik

zbiranje in čiščenje deževnice

Vpliv na potrošnike

posreden vidik

okoljski vidiki, povezani s potrošnjo, npr. plastične vrečke

Posledično so dobre prakse okoljskega ravnanja, ki so predstavljene, razvrščene v naslednje skupine:

| — | dobre prakse okoljskega ravnanja za izboljšanje energetske učinkovitosti, vključno z ravnanjem s hladilnimi sredstvi, |
| --- | --- |

—

dobre prakse okoljskega ravnanja za izboljšanje energetske učinkovitosti, vključno z ravnanjem s hladilnimi sredstvi,

| — | dobre prakse okoljskega ravnanja za izboljšanje okoljske trajnosti maloprodajnih dobavnih verig, |
| --- | --- |

—

dobre prakse okoljskega ravnanja za izboljšanje okoljske trajnosti maloprodajnih dobavnih verig,

| — | dobre prakse okoljskega ravnanja za izboljšanje prevoza in logistike, |
| --- | --- |

—

dobre prakse okoljskega ravnanja za izboljšanje prevoza in logistike,

| — | dobre prakse okoljskega ravnanja v zvezi z odpadki, |
| --- | --- |

—

dobre prakse okoljskega ravnanja v zvezi z odpadki,

| — | druge dobre prakse okoljskega ravnanja (zmanjšana poraba papirja in uporaba okolju prijaznejšega papirja za komercialne publikacije, zbiranje in ponovna uporaba deževnice ter vplivanje na okoljsko vedenje potrošnikov). |
| --- | --- |

—

druge dobre prakse okoljskega ravnanja (zmanjšana poraba papirja in uporaba okolju prijaznejšega papirja za komercialne publikacije, zbiranje in ponovna uporaba deževnice ter vplivanje na okoljsko vedenje potrošnikov).

Dobre prakse okoljskega ravnanja zajemajo najpomembnejše okoljske vidike sektorja.

3.   DOBRE PRAKSE OKOLJSKEGA RAVNANJA, SEKTORSKI KAZALNIKI OKOLJSKE USPEŠNOSTI IN MERILA ODLIČNOSTI ZA SEKTOR TRGOVINE NA DROBNO

3.1   Energetska učinkovitost, vključno z ravnanjem s hladilnimi sredstvi

3.1.1   Projektiranje in nadgradnja ovoja stavb za optimalno energetsko učinkovitost

Dobra praksa okoljskega ravnanja je, da se izboljša ovoj stavb obstoječih trgovcev na drobno, da bi se z uporabo tehnik, kot so tiste v tabeli 3.1, izgube energije zmanjšale na sprejemljivo in izvedljivo raven. Dobra praksa okoljskega ravnanja je tudi, da se optimizira zasnova ovoja stavb, da bi se izpolnili zahtevni standardi, ki presegajo obstoječe predpise, zlasti za nove stavbe.

Tabela 3.1

Elementi ovoja stavb in povezane tehnike

| Element ovoja | Tehnika |
| --- | --- |
| Stena/fasada/streha/tla – strop kleti | zamenjava izolacijskih materialov |
| tehnike za povečanje debeline izolacije |
| Okna/zasteklitev | prehod na učinkovitejšo zasteklitev |
| prehod na učinkovitejše okenske okvirje |
| Senčenje | uporaba zunanjih in notranjih naprav za senčenje |
| Zračna tesnost | boljša vrata |
| hitra vrata |
| zatesnitev |
| uvedba vmesnih prostorov |
| Splošni ovoj | orientacija |
| vzdrževanje |

Element ovoja

Tehnika

Stena/fasada/streha/tla – strop kleti

zamenjava izolacijskih materialov

tehnike za povečanje debeline izolacije

Okna/zasteklitev

prehod na učinkovitejšo zasteklitev

prehod na učinkovitejše okenske okvirje

Senčenje

uporaba zunanjih in notranjih naprav za senčenje

Zračna tesnost

boljša vrata

hitra vrata

zatesnitev

uvedba vmesnih prostorov

Splošni ovoj

orientacija

vzdrževanje

Uporaba

S tehničnega vidika je ta dobra praksa okoljskega ravnanja izvedljiva za vsako novo in obstoječo stavbo ali stavbno enoto. Najemniki lahko izvajajo mehanizme, da bi vplivali na lastnike, pri čemer bi se morali zavedati pomena ovoja stavb za njihovo okoljsko uspešnost. Za nadgradnjo ovoja stavb so potrebne znatne naložbe. Na splošno ta dobra praksa okoljskega ravnanja omogoča prihranke stroškov, vendar z dolgimi dobami povračila naložb, zato je za znižanje stroškov priporočljivo, da se uporablja skupaj z drugimi večjimi obnovitvenimi deli v zvezi s trgovino (npr. oblika trgovine, razsvetljava, varnost, konstrukcijski posegi, razširitve itd.).

Uporaba te dobre prakse okoljskega ravnanja za mala podjetja
   (8) je zaradi potrebnih visokih naložb in pomanjkanja vpliva na značilnosti stavb običajno precej omejena.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i1) | Specifična poraba energije v trgovini na m2 (prodajne površine) na leto. |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i1)

Specifična poraba energije v trgovini na m2 (prodajne površine) na leto.

| (i2) | Specifična poraba energije v trgovini na m2 (prodajne površine) na leto v smislu primarne energije. |
| --- | --- |

(i2)

Specifična poraba energije v trgovini na m2 (prodajne površine) na leto v smislu primarne energije.

| (b1) | Specifična poraba energije na m2 prodajne površine za ogrevanje, hlajenje in klimatizacijo v višini največ 0 kWh/m2 na leto, če je odpadno toploto pri hlajenju mogoče ponovno uporabiti. V nasprotnem primeru v višini največ 40 kWh/m2 na leto za nove stavbe ter 55 kWh/m2 na leto za obstoječe stavbe (9). |
| --- | --- |

(b1)

Specifična poraba energije na m2 prodajne površine za ogrevanje, hlajenje in klimatizacijo v višini največ 0 kWh/m2 na leto, če je odpadno toploto pri hlajenju mogoče ponovno uporabiti. V nasprotnem primeru v višini največ 40 kWh/m2 na leto za nove stavbe ter 55 kWh/m2 na leto za obstoječe stavbe (9).

3.1.2   Projektiranje prostorov za obstoječe in nove sisteme za ogrevanje, prezračevanje in klimatizacijo

Dobra praksa okoljskega ravnanja je, da se nadgradijo obstoječi sistemi za ogrevanje, prezračevanje in klimatizacijo, da bi se zmanjšala poraba energije in izboljšala kakovost zraka v zaprtih prostorih. Dobra praksa okoljskega ravnanja je tudi, da se optimizira projektiranje sistemov za ogrevanje, prezračevanje in klimatizacijo v novih stavbah ter da se uporabljajo inovativni sistemi, da bi se zmanjšala potreba po primarni energiji in povečala učinkovitost.

Uporaba dobrih praks projektiranja bi morala omogočiti čim boljšo vgradnjo znotraj ovoja stavb, pri čemer se je treba izogibati predimenzioniranosti in uporabljati orientacijo stavbe za zmanjšanje skupne porabe energije. Za nove trgovine je lahko pomembna zlasti uporaba zasteklitve, odpadne toplote pri hlajenju, obnovljivih virov energije, toplotnih črpalk in drugih inovativnih sistemov. V zvezi z vzdrževanjem sistemov za ogrevanje, prezračevanje in klimatizacijo se za dobre prakse štejejo sistemi za spremljanje kakovosti zraka v zaprtih prostorih in gospodarjenje z energijo.

Uporaba

Ta dobra praksa okoljskega ravnanja se v celoti uporablja za nove stavbe. Nadgradnja sistema za ogrevanje, prezračevanje in klimatizacijo, da bi se zmanjšala poraba energije, je možna tudi v vsaki obstoječi stavbi, čeprav bi bil učinek nadgradnje odvisen od značilnosti stavbe. Podnebni vpliv je zelo pomemben za izbiro tehnik, ki jih je mogoče izvesti. V obstoječi stavbi je ob sprejemljivi gospodarski uspešnosti mogoče le delno uporabljati nove sisteme za ogrevanje, prezračevanje in klimatizacijo, npr. obrate za soproizvodnjo in sisteme za ponovno uporabo toplote, ter koncepte celostnega projektiranja, kot je standard za pasivne hiše. Oblika trgovine ima velik vpliv na uspešnost sistemov za ogrevanje, prezračevanje in klimatizacijo, zlasti v zvezi s specifikacijami projektiranja, ki se nanašajo na proces hlajenja, pri katerem je mogoče ponovno uporabiti veliko odpadne toplote.

Za mala podjetja je lahko stopnja vpliva na zasnovo sistemov za ogrevanje, prezračevanje in klimatizacijo zanemarljiva, čeprav bi morala ta podjetja sodelovati pri izvajanju in spodbujanju opisane dobre prakse okoljskega ravnanja.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i1) | Specifična poraba energije v trgovini na m2 (prodajne površine) na leto. |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i1)

Specifična poraba energije v trgovini na m2 (prodajne površine) na leto.

| (i2) | Specifična poraba energije v trgovini na m2 (prodajne površine) na leto v smislu primarne energije. |
| --- | --- |

(i2)

Specifična poraba energije v trgovini na m2 (prodajne površine) na leto v smislu primarne energije.

| (b1) | Specifična poraba energije na m2 prodajne površine za ogrevanje, hlajenje in klimatizacijo v višini največ 0 kWh/m2 na leto, če je odpadno toploto pri hlajenju mogoče ponovno uporabiti. V nasprotnem primeru v višini največ 40 kWh/m2 na leto za nove stavbe ter 55 kWh/m2 na leto za obstoječe stavbe. |
| --- | --- |

(b1)

Specifična poraba energije na m2 prodajne površine za ogrevanje, hlajenje in klimatizacijo v višini največ 0 kWh/m2 na leto, če je odpadno toploto pri hlajenju mogoče ponovno uporabiti. V nasprotnem primeru v višini največ 40 kWh/m2 na leto za nove stavbe ter 55 kWh/m2 na leto za obstoječe stavbe.

3.1.3   Uporaba konceptov celostnega projektiranja stavb

Dobra praksa okoljskega ravnanja je, da se uporabljajo koncepti celostnega projektiranja za celo stavbo ali njene dele, da bi se zmanjšala potreba po energiji v trgovini. Celostni koncepti omogočajo manjšo porabo energije in nižje povezane stroške stavbe, hkrati pa ustvarjajo dobre toplotne pogoje ugodja za stanovalce. Nekatere zgledne zahteve so navedene v tabeli 3.2.

Tabela 3.2

Primeri zahtev za koncepte celostnega projektiranja

| Zahteve | Primeri ukrepov za izpolnitev zahtev |
| --- | --- |
| Potreba po energiji za ogrevanje in hlajenje prostorov v stavbi mora biti nižja od 15 kWh/m2 na leto.
  Specifična toplotna obremenitev ne sme presegati 10 W/m2.
  Prostornina zraka, ki uide iz stavbe v eni uri, ne sme presegati 0,6-kratnika prostornine stavbe.
  Skupna poraba primarne energije ne sme biti večja od 120 kWh/m2 na leto. | Boljša izolacija. Priporočene U-vrednosti so manjše od 0,15 W/m2K.
  Projektiranje brez toplotnih mostov.
  U-vrednosti oken so manjše od 0,85 W/m2K.
  Zračna tesnost. Mehansko prezračevanje s ponovno uporabo toplote iz odpadnega zraka.
  Namestitev solarnih toplotnih sistemov ali toplotnih črpalk (končna potreba po energiji izključuje prispevek sončne in okoljske energije, porabljene na kraju samem za proizvodnjo toplote). |

Zahteve

Primeri ukrepov za izpolnitev zahtev

Potreba po energiji za ogrevanje in hlajenje prostorov v stavbi mora biti nižja od 15 kWh/m2 na leto.

Specifična toplotna obremenitev ne sme presegati 10 W/m2.

Prostornina zraka, ki uide iz stavbe v eni uri, ne sme presegati 0,6-kratnika prostornine stavbe.

Skupna poraba primarne energije ne sme biti večja od 120 kWh/m2 na leto.

Boljša izolacija. Priporočene U-vrednosti so manjše od 0,15 W/m2K.

Projektiranje brez toplotnih mostov.

U-vrednosti oken so manjše od 0,85 W/m2K.

Zračna tesnost. Mehansko prezračevanje s ponovno uporabo toplote iz odpadnega zraka.

Namestitev solarnih toplotnih sistemov ali toplotnih črpalk (končna potreba po energiji izključuje prispevek sončne in okoljske energije, porabljene na kraju samem za proizvodnjo toplote).

Uporaba

Celostni koncepti se običajno izvajajo med projektiranjem novih stavb. Koncept je delno primeren tudi za obstoječe stavbe, saj je mogoče povezati več elementov brez visokih stroškov naložb. Na odločitev o uporabi tega koncepta lahko vplivajo tudi podnebne razmere. Standard za pasivne hiše so na primer razvili večinoma nemški in švedski raziskovalci, vendar se lahko izvaja tudi v toplejših podnebjih. Stroški naložb v stavbo, projektirano v skladu z zglednimi celostnimi pristopi, ne presegajo 10–15 % dodatnih stroškov v primerjavi z običajno gradnjo. Iz analize stroškov življenjskega cikla je razvidno, da so za zasnovo stavbe po standardu pasivne hiše značilni minimalni stroški življenjskega cikla, saj je sistem za ogrevanje, ki je potreben, razmeroma preprost, moč nameščenega ogrevanja pa je omejena.

Za mala podjetja je uporabo konceptov celostnega projektiranja za zmanjšanje potrebe po energiji v novih stavbah mogoče obravnavati kot stroškovno učinkovito javno naročilo brez kakršnih koli posebnih omejitev, razen dodatne začetne naložbe.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i1) | Specifična poraba energije v trgovini na m2 (prodajne površine) na leto. |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i1)

Specifična poraba energije v trgovini na m2 (prodajne površine) na leto.

| (i2) | Specifična poraba energije v trgovini na m2 (prodajne površine) na leto v smislu primarne energije. |
| --- | --- |

(i2)

Specifična poraba energije v trgovini na m2 (prodajne površine) na leto v smislu primarne energije.

| (b1) | Specifična poraba energije na m2 prodajne površine za ogrevanje, hlajenje in klimatizacijo v višini največ 0 kWh/m2 na leto, če je odpadno toploto pri hlajenju mogoče ponovno uporabiti. V nasprotnem primeru v višini največ 40 kWh/m2 na leto za nove stavbe ter 55 kWh/m2 na leto za obstoječe stavbe. |
| --- | --- |

(b1)

Specifična poraba energije na m2 prodajne površine za ogrevanje, hlajenje in klimatizacijo v višini največ 0 kWh/m2 na leto, če je odpadno toploto pri hlajenju mogoče ponovno uporabiti. V nasprotnem primeru v višini največ 40 kWh/m2 na leto za nove stavbe ter 55 kWh/m2 na leto za obstoječe stavbe.

3.1.4   Povezovanje sistema za hlajenje ter sistema za ogrevanje, prezračevanje in klimatizacijo

Dobra praksa okoljskega ravnanja je, da se odpadna toplota pri ciklu hlajenja ponovno uporabi in čim bolj izkoristi. V nekaterih okoliščinah lahko trgovci z živili na drobno proizvajajo odvečno toploto tudi po tem, ko jo uporabijo za ogrevanje prostorov, pri čemer je to toploto mogoče dovajati tudi drugim delom iste stavbe ali drugim stavbam.

Uporaba

Ukrepe bi bilo treba upoštevati za nove ali obstoječe stavbe trgovcev z živili na drobno, pri čemer bi bili rezultati delovanja teh sistemov odvisni od različnih dejavnikov, in sicer:

—   velikosti in uporabe stavbe: trgovine velikih trgovcev na drobno običajno niso edine v stavbi. Zato so sosednje trgovine (npr. majhne trgovine v nakupovalnem središču) potencialni porabniki odvečne toplote. Trgovina z živili s tipično hladilno obremenitvijo in optimiziranim ovojem bi načeloma lahko ponovno uporabila dovolj energije, da bi lahko ogrevala dvakrat večjo površino, kot je njena,

—   projektiranja in vzdrževanja sistema za ogrevanje, prezračevanje in klimatizacijo: vsi elementi sistema za ogrevanje, prezračevanje in klimatizacijo bi morali biti pravilno projektirani in vzdrževani. Zelo priporočljive tehnike so ponovna uporaba toplote iz odpadnega zraka, nadzor ventilacije s senzorji za CO2 na zahtevo ter spremljanje zračne tesnosti in kakovosti zraka v zaprtih prostorih,

—   hladilne obremenitve: manjše trgovine nudijo več ohlajenega blaga na kvadratni meter prodajne površine, učinkovitost hlajenja pa je manjša. Poleg tega je pomemben tudi trend povečevanja količine razpoložljivega ohlajenega blaga. Velikost trgovine ne vpliva na tehnično uporabo integriranih pristopov, vendar je za majhne trgovine stroškovna učinkovitost celotnega sistema manjša,

—   podnebnih razmer: v hladnih podnebjih je hladilna obremenitev manjša kot v toplejših regijah. Hkrati pa stavbe v severni Evropi potrebujejo veliko toplote, tako da bi bilo povezovanje odvisno od kakovosti ovoja stavb. V najtoplejših podnebjih, npr. v evropskih sredozemskih državah, je lahko potreba po hlajenju zelo velika, zračna tesnost stavbe pa lahko prispeva k večjim notranjim dobitkom. Zato je potrebna optimizirana zasnova prezračevanja. Priporočljivi tehniki sta tudi mehansko hlajenje ponoči in spreminjajoča se notranja temperatura (npr. 21–26 °C),

—   temperature okolja: pri integraciji cikla hlajenja obstaja omejitev temperature okolice, ki je odvisna od zasnove sistema in pri kateri stopnja proizvodnje odpadne toplote ne zadostuje za ohranjanje ugodne temperature v stavbah. Lahko je potreben dodaten vir ogrevanja, vendar je to spet odvisno od kakovosti ovoja stavb,

—   lastništva stavb: veliko trgovin je v stanovanjski ali poslovni stavbi, ki je v lasti tretje osebe. Zato morajo pri boljšem vključevanju ponovne uporabe toplote sodelovati dejanski lastniki stavb.

Ta dobra praksa okoljskega ravnanja se uporablja za vsak nov in obstoječ sistem za hlajenje, nameščen v novih ali obnovljenih trgovinah, pri čemer se (glede na navedene pogoje) v celoti uporablja za mala podjetja. Vendar mala podjetja lahko potrebujejo zunanjo tehnično pomoč.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i1) | Specifična poraba energije v trgovini na m2 (prodajne površine) na leto. |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i1)

Specifična poraba energije v trgovini na m2 (prodajne površine) na leto.

| (i3) | Ponovno uporabljena toplota iz sistema za hlajenje na m2 (prodajne površine) na leto. |
| --- | --- |

(i3)

Ponovno uporabljena toplota iz sistema za hlajenje na m2 (prodajne površine) na leto.

| (b2) | Poraba energije za ogrevanje prostorov v višini 0 kWh/m2 na leto (brez sistema za ogrevanje), če je odpadno toploto pri hlajenju mogoče ponovno uporabiti. |
| --- | --- |

(b2)

Poraba energije za ogrevanje prostorov v višini 0 kWh/m2 na leto (brez sistema za ogrevanje), če je odpadno toploto pri hlajenju mogoče ponovno uporabiti.

3.1.5   Spremljanje energetske učinkovitosti trgovin

Dobra praksa okoljskega ravnanja je, da se spremlja poraba energije pri procesih v trgovini (vsaj tistih, pri katerih se porabi največ energije, kot so ogrevanje, hlajenje, razsvetljava itd.) ter na ravni trgovine in/ali organizacije. Dobra praksa okoljskega ravnanja je tudi, da se izvajajo primerjalna analiza porabe energije (glede na proces) ter preventivni in korektivni ukrepi.

Uporaba

Sistem spremljanja se lahko uporablja za vsak prodajni koncept. Ob odsotnosti ustrezne strukture upravljanja poslovanja je treba nameniti dodatne vire. Pri tej praksi so lahko potrebna dodatna prizadevanja obstoječih trgovin.

Mala podjetja, ki upravljajo eno ali nekaj trgovin, bi morda potrebovala dobro strukturo upravljanja poslovanja in pristope deljene odgovornosti, da bi lahko vzpostavila in vzdrževala ustrezen sistem spremljanja. Pri uporabi te dobre prakse okoljskega ravnanja za obstoječe trgovine bi lahko prišlo do težav glede dostopnosti.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i4) | Izvajanje sistema spremljanja (d/n). |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i4)

Izvajanje sistema spremljanja (d/n).

| (i5) | Odstotek trgovin, ki se spremljajo. |
| --- | --- |

(i5)

Odstotek trgovin, ki se spremljajo.

| (i6) | Število procesov, ki se spremljajo. |
| --- | --- |

(i6)

Število procesov, ki se spremljajo.

| (b3) | Spremlja se 100 % trgovin in procesov, podatki o porabi energiji pa se sporočajo vsako leto (na podlagi rezultatov letnega energetskega pregleda) (*). |
| --- | --- |

(b3)

Spremlja se 100 % trgovin in procesov, podatki o porabi energiji pa se sporočajo vsako leto (na podlagi rezultatov letnega energetskega pregleda) (*).

| (b4) | Izvajajo se mehanizmi primerjalne analize. |
| --- | --- |

(b4)

Izvajajo se mehanizmi primerjalne analize.

3.1.6   Učinkovito hlajenje, vključno z uporabo hladilnih sredstev

Dobra praksa okoljskega ravnanja je, da se v okviru sistema za hlajenje v trgovini z živili izvajajo ukrepi za varčevanje z energijo, kot je zlasti pokrivanje hladilnih vitrin s steklenimi pokrovi, kadar možnosti prihranka energije zagotavljajo pomembne okoljske koristi.

Dobra praksa okoljskega ravnanja je tudi, da se v trgovinah z živili uporabljajo naravna hladilna sredstva, kar bi znatno zmanjšalo vpliv na okolje, in preprečujejo uhajanja tako, da so naprave nepredušno zatesnjene in dobro vzdrževane.

Uporaba

Ta praksa se uporablja za trgovce z živili na drobno z znatno hladilno obremenitvijo. Za pokrivanje vitrin so lahko značilne kratke dobe povračila naložb (manj kot tri leta), če predvideni prihranki znašajo najmanj 20 %. Pokrivanje vitrin lahko vpliva tudi na toploto v trgovini in vlažnost notranjega okolja. Poleg tega lahko uporaba naravnih hladilnih sredstev v nekaterih okoliščinah delovanja trgovcev z živili na drobno poleg okoljskih koristi zagotavlja tudi manjšo porabo energije.

Uporaba za mala podjetja je lahko omejena na organizacije, ki uporabljajo komercialne sisteme za hlajenje, tj. priklopne sisteme in sisteme na daljavo.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i1) | Specifična poraba energije v trgovini na m2 (prodajne površine) na leto. |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i1)

Specifična poraba energije v trgovini na m2 (prodajne površine) na leto.

| (i7) | Specifična poraba energije za hlajenje na (dolžinski) meter vitrine na leto. |
| --- | --- |

(i7)

Specifična poraba energije za hlajenje na (dolžinski) meter vitrine na leto.

| (i8) | Odstotek trgovin, ki uporabljajo naravna hladilna sredstva. |
| --- | --- |

(i8)

Odstotek trgovin, ki uporabljajo naravna hladilna sredstva.

| (i9) | Nadzor uhajanja (% hladilnega sredstva). |
| --- | --- |

(i9)

Nadzor uhajanja (% hladilnega sredstva).

| (b5) | 100 % pokritih vitrin pri nizki temperaturi. |
| --- | --- |

(b5)

100 % pokritih vitrin pri nizki temperaturi.

| (b6) | 100-odstotna uporaba hladilnih sob (npr. v trgovinah po načelu „cash and carry“) ali 100-odstotna pokritost hladilnih vitrin pri srednji temperaturi, če to lahko zagotovi prihranke energije v višini več kot 10 %. |
| --- | --- |

(b6)

100-odstotna uporaba hladilnih sob (npr. v trgovinah po načelu „cash and carry“) ali 100-odstotna pokritost hladilnih vitrin pri srednji temperaturi, če to lahko zagotovi prihranke energije v višini več kot 10 %.

| (b7) | Specifična poraba energije za hlajenje (na dolžinski meter) v višini 3 000 kWh/m na leto. |
| --- | --- |

(b7)

Specifična poraba energije za hlajenje (na dolžinski meter) v višini 3 000 kWh/m na leto.

| (b8) | Splošna uporaba naravnih hladilnih sredstev. |
| --- | --- |

(b8)

Splošna uporaba naravnih hladilnih sredstev.

3.1.7   Učinkovita razsvetljava

Dobra praksa okoljskega ravnanja je, da se pripravijo strategije pametne razsvetljave z večjo učinkovitostjo in manjšo porabo, da se uporablja dnevna svetloba, ne da bi to vplivalo na prodajni koncept, ter da se uporabljajo inteligentni nadzor, ustrezna zasnova sistema in najučinkovitejše naprave za razsvetljavo, da bi se zagotovila optimalna osvetljenost.

Uporaba

Ta tehnika se uporablja za vsak prodajni koncept. To velja tudi za posebno razsvetljavo za tržne namene. Vendar je treba pozorno proučiti vpliv večje zasteklitve, ki omogoča večjo uporabo dnevne svetlobe, na toplotno ravnovesje v trgovini. Opredelitev strategije optimalne osvetljenosti in uporaba najučinkovitejših naprav lahko zagotovita prihranke v višini več kot 50 % v primerjavi s trenutno učinkovitostjo.

Uporaba sistemov pametne razsvetljave in učinkovitih naprav je izvedljiva tudi za mala podjetja.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i1) | Specifična poraba energije v trgovini na m2 (prodajne površine) na leto. |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i1)

Specifična poraba energije v trgovini na m2 (prodajne površine) na leto.

| (i10) | Moč nameščene razsvetljave na m2. |
| --- | --- |

(i10)

Moč nameščene razsvetljave na m2.

| (b9) | Moč nameščene razsvetljave je manjša od 12 W/m2 za supermarkete in 30 W/m2 za specializirane trgovine (10). |
| --- | --- |

(b9)

Moč nameščene razsvetljave je manjša od 12 W/m2 za supermarkete in 30 W/m2 za specializirane trgovine (10).

3.1.8   Sekundarni ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti

Dobra praksa okoljskega ravnanja je, da se v distribucijskih centrih izvajajo ukrepi za varčevanje z energijo, da se v okviru sistema okoljskega ravnanja redno pregleduje poraba energije, da se osebje usposablja na področju varčevanja z energijo ter da se obvešča o prizadevanjih organizacije za varčevanje z energijo znotraj same organizacije in zunaj nje.

Uporaba

Za vzpostavitev celovitega sistema za gospodarjenje z energijo, ki bi upošteval naprave, distribucijske centre, specifično porabo energije ali obveščanje in usposabljanje, ni nobene omejitve glede velikosti, vrste ali geografske lokacije trgovca na drobno.

Za mala podjetja so javna naročila učinkovitih naprav, usposabljanje osebja in obveščanje izvedljivi in dostopni ukrepi.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i1) | Specifična poraba energije v trgovini na m2 (prodajne površine) na leto. |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i1)

Specifična poraba energije v trgovini na m2 (prodajne površine) na leto.

| (i10) | Moč nameščene razsvetljave in/ali naprave na m2. |
| --- | --- |

(i10)

Moč nameščene razsvetljave in/ali naprave na m2.

| (i11) | Izvajanje sistema za gospodarjenje z energijo (11) za spodbujanje nenehnega izboljševanja (d/n). |
| --- | --- |

(i11)

Izvajanje sistema za gospodarjenje z energijo (11) za spodbujanje nenehnega izboljševanja (d/n).

| (b10) | Spremlja se 100 % distribucijskih centrov, ki zagotavljajo storitve izključno trgovcu na drobno. |
| --- | --- |

(b10)

Spremlja se 100 % distribucijskih centrov, ki zagotavljajo storitve izključno trgovcu na drobno.

3.1.9   Uporaba alternativnih virov energije

Dobra praksa okoljskega ravnanja po zmanjšanju potrebe po energiji je, da se v trgovinah vključi uporaba obnovljivih virov energije. Zadostitev potrebe po energiji z obnovljivimi viri energije zagotavlja znatne okoljske koristi. Vendar je ključno, da se najprej zmanjša potreba po energiji in poveča učinkovitost, kot je pojasnjeno v točkah 3.1.1 do 3.1.8, šele nato pa vključi uporaba obnovljivih virov energije za preostalo potrebo po energiji. Proučiti bi bilo treba tudi možnost uporabe toplotnih črpalk ter sistemov za soproizvodnjo toplotne in električne energije.

Uporaba

Načeloma se uporablja za vsako obliko trgovine. Pomembne omejitve so povezane z razpoložljivostjo obnovljivih virov energije, dostopnostjo talnih ali strešnih naprav ter stabilnostjo povpraševanja po sistemih za soproizvodnjo toplotne in električne energije.

Zeleni nakupi so lahko dobra rešitev za mikro podjetja. Uporaba obnovljivih virov energije ali drugih alternativnih virov je možna tudi za mala podjetja.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i12) | Specifična proizvodnja energije iz alternativnih virov na kraju samem ali v bližini na m2 prodajne površine glede na vir energije. |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i12)

Specifična proizvodnja energije iz alternativnih virov na kraju samem ali v bližini na m2 prodajne površine glede na vir energije.

| (i13) | Odstotek energije iz obnovljivih virov, proizvedene na kraju samem ali v bližini, v razmerju do porabe energije v trgovini (12). |
| --- | --- |

(i13)

Odstotek energije iz obnovljivih virov, proizvedene na kraju samem ali v bližini, v razmerju do porabe energije v trgovini (12).

| (b11) | Skoraj nič-energijske stavbe (trgovine ali distribucijski centri), kadar lokalne razmere omogočajo proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na kraju samem ali v bližini. |
| --- | --- |

(b11)

Skoraj nič-energijske stavbe (trgovine ali distribucijski centri), kadar lokalne razmere omogočajo proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na kraju samem ali v bližini.

3.2   Maloprodajna dobavna veriga

3.2.1   Vključitev okoljske trajnosti dobavnih verig v poslovno strategijo in dejavnosti

Dobra praksa okoljskega ravnanja je, da vodstvo na najvišji ravni vključi okoljsko trajnost dobavnih verig v poslovno strategijo in da namensko vodstveno osebje (v idealnem primeru v namenski enoti) usklajuje izvajanje potrebnih ukrepov pri vseh maloprodajnih dejavnostih. Ukrepi bi morali biti usklajeni vsaj med posamezniki ali oddelki, odgovornimi za javna naročila, proizvodnjo, zagotavljanje kakovosti, prevoz in logistiko ter trženje. Pomembno je zlasti določiti količinsko opredeljene cilje v zvezi z okoljsko trajnostjo, o katerih je treba na široko obveščati in ki morajo imeti velik vpliv na poslovno odločanje, pri čemer ti cilji pričajo o ukrepih za izboljšanje okoljske trajnosti dobavnih verig in jih spodbujajo. Na sliki 3.1 je predlagano zaporedje ukrepov dobre prakse za sistematično izboljšanje dobavnih verig proizvodov, določenih po kronološkem vrstnem redu in glede na okoljsko uspešnost. Dobra praksa okoljskega ravnanja je, da se izvaja to zaporedje ukrepov (kar izraža tudi dobre prakse okoljskega ravnanja, opisane v nadaljevanju).

Uporaba

Vključitev strategije za okoljsko trajnostno dobavno verigo v strukturo upravljanja in dejavnosti trgovine na drobno je možna za vsakega trgovca na drobno. Za velike trgovce na drobno je ta dobra praksa okoljskega ravnanja bolj zapletena, pri čemer je za določitev okoljsko trajnostnih prednostnih nalog glede nabave potrebno obsežno usposabljanje in prestrukturiranje. Vključitev upravljanja okoljske trajnosti dobavnih verig v maloprodajne organizacije lahko izboljša dolgoročno gospodarsko uspešnost, in sicer tako, da krepi identiteto blagovne znamke z dodano vrednostjo ter zagotavlja učinkovito in trajnostjo dobavo proizvodov v prihodnosti.

Za mala podjetja bi bilo take ukrepe mogoče razmeroma preprosto izvesti, pri čemer lahko pomenijo spremembo tržnega položaja, da bi se poudaril bolj trajnostni izbor proizvodov z dodano vrednostjo.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i14) | Javno poročanje o količinsko opredeljenih poslovnih ciljih, posebej povezanih z izboljšanjem okoljske trajnosti dobavnih verig prednostnih proizvodov. |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i14)

Javno poročanje o količinsko opredeljenih poslovnih ciljih, posebej povezanih z izboljšanjem okoljske trajnosti dobavnih verig prednostnih proizvodov.

| (i15) | Prisotnost poslovne enote na visoki ravni, odgovorne za spodbujanje in usklajevanje ukrepov za okoljsko trajnost v dobavni verigi. |
| --- | --- |

(i15)

Prisotnost poslovne enote na visoki ravni, odgovorne za spodbujanje in usklajevanje ukrepov za okoljsko trajnost v dobavni verigi.

| (i16) | Količinsko opredeljeni cilji v zvezi z notranjo uspešnostjo (npr. za posamezne zaposlene), posebej povezani z okoljsko trajnostjo dobavnih verig. |
| --- | --- |

(i16)

Količinsko opredeljeni cilji v zvezi z notranjo uspešnostjo (npr. za posamezne zaposlene), posebej povezani z okoljsko trajnostjo dobavnih verig.

| (b12) | Sistematično izvajanje programov za izboljšanje dobavnih verig v vseh skupinah prednostnih proizvodov. |
| --- | --- |

(b12)

Sistematično izvajanje programov za izboljšanje dobavnih verig v vseh skupinah prednostnih proizvodov.

3.2.2   Ocena dobavnih verig osnovnih proizvodov za opredelitev prednostnih proizvodov, dobaviteljev in možnosti za izboljšanje ter opredelitev učinkovitih mehanizmov za izboljšanje dobavnih verig proizvodov

Tako kot pri zaporedju dobrih praks okoljskega ravnanja, ki se uporabljajo za okoljsko izboljšanje maloprodajnih dobavnih verig (slika 3.1), bi morali trgovci na drobno s presojo vpliva dobavnih verig proizvodov na okolje opredeliti prednostne proizvode, procese in dobavitelje, v zvezi s katerimi so potrebne izboljšave, in sicer na podlagi obstoječih znanstvenih informacij, posvetovanja s strokovnjaki (npr. nevladnimi organizacijami) in orodij za oceno življenjskega cikla. Nato morajo trgovci na drobno opredeliti ustrezne možnosti za izboljšanje, ki so na voljo za skupine prednostnih proizvodov. Eden od pomembnih vidikov tega je opredelitev ustreznih splošno priznanih okoljskih standardov tretjih oseb, ki jih je mogoče uporabiti za prikaz višjih ravni okoljske uspešnosti dobaviteljev in/ali proizvodov. Uporaba in raven varstva okolja, ki ga zagotavljajo taki standardi, se zelo razlikujeta.

Nekateri standardi so široko uporabni (tabele 3.4 do 3.7), pri čemer je dobra praksa v zvezi z njimi ta, da se zagotovi, da so v skladu z njimi certificirani vsi dobavitelji/proizvodi. Z direktivo o označevanju z energijskimi nalepkami (Direktiva 2010/30/EU) je bil ustvarjen pravni okvir, ki tako potrošnikom kot trgovcem na drobno omogoča, da svoj portfelj proizvodov usmerijo v najvišji razred energetske učinkovitosti. Drugi standardi ne temeljijo na merilih, ki bi jih bilo mogoče na široko uporabljati za izboljšanje okoljske trajnosti vseh proizvodov in dobaviteljev, temveč je njihov namen opredeliti vodilne proizvode (tabela 3.3). Znak EU za okolje se na primer dodeli proizvodom z dokazano okoljsko uspešnostjo v življenjskem ciklu, ki je enaka najboljšim 10–20 % proizvodov v ustrezni kategoriji. Dobra praksa za zelo zahtevne standarde, kot so znaki za okolje ISO tipa I (14) in ekološki standardi, je, da se spodbuja njihova uporaba med potrošniki.

Tabela 3.3

Nazorni in neizčrpni primeri vodilnih standardov za certificiranje „okoljskih proizvodov“ in skupin proizvodov, za katere se uporabljajo

| Standard | Skupine proizvodov |
| --- | --- |
| Blue Angel
  Znak EU za okolje
  Nordic Swan
  Označevanje z energijskimi nalepkami EU (najvišji razred učinkovitosti) | neživilski proizvodi |
| Ekološki standardi (v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 889/2008 (15) in Uredbo Sveta (ES) št. 834/2007 (16)). Vključujejo standarde GOTS, KRAV, Soil Association, BioSuisse itd. | živilski proizvodi in proizvodi iz naravnih vlaken |

Standard

Skupine proizvodov

Blue Angel

Znak EU za okolje

Nordic Swan

Označevanje z energijskimi nalepkami EU (najvišji razred učinkovitosti)

neživilski proizvodi

Ekološki standardi (v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 889/2008 (15) in Uredbo Sveta (ES) št. 834/2007 (16)). Vključujejo standarde GOTS, KRAV, Soil Association, BioSuisse itd.

živilski proizvodi in proizvodi iz naravnih vlaken

Za široko uporabne standarde se predlaga preprost sistem razvrstitve, ki bi se zgledoval po nekaterih pogosto uporabljenih standardih. V tabeli 3.4 so podrobno opisana predlagana merila, ki bi se v okviru standardov uporabljala za proizvode in njihovo proizvodnjo, da bi se lahko taki standardi šteli kot „osnovni“, „izboljšani“ ali „zgledni“.

Tabela 3.4

Predlagana merila za razvrstitev „osnovnih“, „izboljšanih“ in „zglednih“ standardov za proizvode, ki jih prodajajo trgovci na drobno

| Osnovni | Izboljšani | Zgledni |
| --- | --- | --- |
| — | skladnost z lokalnimi predpisi |

Osnovni

Izboljšani

Zgledni

—

skladnost z lokalnimi predpisi

| — | vodenje evidenc za pomembne okoljske vidike |
| --- | --- |

—

vodenje evidenc za pomembne okoljske vidike

| — | izvajanje splošnega načrta upravljanja |
| --- | --- |

—

izvajanje splošnega načrta upravljanja

| — | v nekaterih primerih: izključitev najškodljivejših praks ali proizvodov |
| --- | --- |

—

v nekaterih primerih: izključitev najškodljivejših praks ali proizvodov

| — | v nekaterih primerih: merila za nekatere redke pomembne okoljske vidike |
| --- | --- |

—

v nekaterih primerih: merila za nekatere redke pomembne okoljske vidike

| — | posebne prakse upravljanja, povezane z znatnim okoljskim izboljševanjem |
| --- | --- |

—

posebne prakse upravljanja, povezane z znatnim okoljskim izboljševanjem

| — | skladnost s količinsko opredeljenimi merili okoljske uspešnosti |
| --- | --- |

—

skladnost s količinsko opredeljenimi merili okoljske uspešnosti

| — | dokazano nenehno izboljševanje v določenem okviru |
| --- | --- |

—

dokazano nenehno izboljševanje v določenem okviru

| — | posebne zahteve, ki obravnavajo pomembne okoljske vidike dovolj strogo in celovito, da je certificirane proizvode mogoče opredeliti kot okoljsko trajnostne |
| --- | --- |

—

posebne zahteve, ki obravnavajo pomembne okoljske vidike dovolj strogo in celovito, da je certificirane proizvode mogoče opredeliti kot okoljsko trajnostne

Primeri osnovnih, izboljšanih oziroma zglednih okoljskih standardov in skupin proizvodov, za katere se uporabljajo, so navedeni v tabelah 3.5, 3.6 oziroma 3.7.

Tabele 3.5, 3.6, 3.7 in 3.8 vsebujejo nazorne in neizčrpne primere, ki ne pomenijo uradne podpore „osnovnim“, „izboljšanim“ in „zglednim“ standardom za skupine proizvodov.

Tabela 3.5

Nazorni in neizčrpni primeri „osnovnih“ okoljskih standardov in skupin proizvodov, za katere se uporabljajo

| Standard | Skupine proizvodov |
| --- | --- |
| GlobalGAP (Good Agricultural Practice – dobra kmetijska praksa) in primerjalni standardi | poljščine in živina |
| Oeko-Tex 1000 | tekstilni izdelki |
| Certificiranje nacionalne/regionalne proizvodnje (npr. standard za certificiranje britanskega porekla Red Tractor) | vsi proizvodi |
| Rdeči seznam rib (izključitev) | ribe |

Standard

Skupine proizvodov

GlobalGAP (Good Agricultural Practice – dobra kmetijska praksa) in primerjalni standardi

poljščine in živina

Oeko-Tex 1000

tekstilni izdelki

Certificiranje nacionalne/regionalne proizvodnje (npr. standard za certificiranje britanskega porekla Red Tractor)

vsi proizvodi

Rdeči seznam rib (izključitev)

ribe

Tabela 3.6

Nazorni in neizčrpni primeri „izboljšanih“ okoljskih standardov in pobud ter skupin proizvodov, za katere se uporabljajo

| Standardi in pobude | Skupine proizvodov |
| --- | --- |
| BCI (Better Cotton Initiative – pobuda za boljši bombaž) | bombažni izdelki |
| BCRSP (Basel Criteria on Responsible Soy Production – baselska merila za odgovorno proizvodnjo soje) | soja (kot krmno živilo, ki podpira sektor mlečnih izdelkov, jajc in mesa) |
| BCI (Better Sugarcane Initiative – pobuda za boljši sladkorni trs) | sladkorni proizvodi |
| 4C (Common Code for the Coffee Community Association – kodeks ravnanja za skupnost kave) | kava |
| Pravična trgovina | kmetijski proizvodi iz regij v razvoju |
| RA (Rainforest Alliance – združenje za pragozd) | kmetijski proizvodi iz tropskih regij |
| RSPO (Round Table on Sustainable Palm Oil – okrogla miza o trajnostnem palmovem olju) | proizvodi iz palmovega olja |
| PEFC (Programme for the Endorsement of Forestry Certification – program za spodbujanje certificiranja v gozdarstvu) | les in papir |
| RTRS (Round Table on Responsible Soy – okrogla miza o odgovorni proizvodnji soje) | soja (kot krmno živilo, ki podpira sektor mlečnih izdelkov, jajc in mesa) |
| UTZ | kakav, kava, palmovo olje, čaj |

Standardi in pobude

Skupine proizvodov

BCI (Better Cotton Initiative – pobuda za boljši bombaž)

bombažni izdelki

BCRSP (Basel Criteria on Responsible Soy Production – baselska merila za odgovorno proizvodnjo soje)

soja (kot krmno živilo, ki podpira sektor mlečnih izdelkov, jajc in mesa)

BCI (Better Sugarcane Initiative – pobuda za boljši sladkorni trs)

sladkorni proizvodi

4C (Common Code for the Coffee Community Association – kodeks ravnanja za skupnost kave)

kava

Pravična trgovina

kmetijski proizvodi iz regij v razvoju

RA (Rainforest Alliance – združenje za pragozd)

kmetijski proizvodi iz tropskih regij

RSPO (Round Table on Sustainable Palm Oil – okrogla miza o trajnostnem palmovem olju)

proizvodi iz palmovega olja

PEFC (Programme for the Endorsement of Forestry Certification – program za spodbujanje certificiranja v gozdarstvu)

les in papir

RTRS (Round Table on Responsible Soy – okrogla miza o odgovorni proizvodnji soje)

soja (kot krmno živilo, ki podpira sektor mlečnih izdelkov, jajc in mesa)

UTZ

kakav, kava, palmovo olje, čaj

Tabela 3.7

Nazorni in neizčrpni primeri „zglednih“ okoljskih standardov in pobud ter skupin proizvodov, za katere se uporabljajo

| Standard | Skupine proizvodov |
| --- | --- |
| FCS (Forest Stewardship Council – svet za nadzor gozdov) | les in papir |
| MSC (Marine Stewardship Council – svet za nadzor ribištva) | morski sadeži iz divjega ulova |

Standard

Skupine proizvodov

FCS (Forest Stewardship Council – svet za nadzor gozdov)

les in papir

MSC (Marine Stewardship Council – svet za nadzor ribištva)

morski sadeži iz divjega ulova

Ob odsotnosti široko uporabnih okoljskih standardov je dobra praksa trgovca na drobno, da v okviru pogodbenih sporazumov določi okoljska merila, ki obravnavajo okoljske kritične točke v dobavni verigi, ali ukrepa za izboljšanje uspešnosti dobavnih verig s širjenjem dobrih praks in primerjalno analizo okoljske uspešnosti.

Uporaba

Vsak trgovec na drobno lahko opredeli najučinkovitejše mehanizme za izboljšanje dobavne verige. Za velike trgovce na drobno s proizvodi lastne blagovne znamke je mogoče izvesti vse vidike te dobre prakse okoljskega ravnanja.

Za mala podjetja je ta tehnika omejena na opredelitev prednostnih proizvodov za urejanje izbire ali zelena javna naročila na podlagi certificiranja s strani tretjih oseb. Postopno izvajanje sistematičnega in ciljno usmerjenega pristopa ne vključuje znatnih odhodkov.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i17) | Odstotek celotne prodaje, ki ga predstavljajo proizvodi iz dobavnih verig, ki so okoljsko izboljšane zaradi uporabe certificiranja, standardov trgovcev na drobno ali ukrepanja. |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i17)

Odstotek celotne prodaje, ki ga predstavljajo proizvodi iz dobavnih verig, ki so okoljsko izboljšane zaradi uporabe certificiranja, standardov trgovcev na drobno ali ukrepanja.

| (i18) | Število dobavnih verig prednostnih proizvodov, ki so bile obsežno okoljsko izboljšane (izboljšani proizvodi predstavljajo vsaj 50 % vrednosti prodaje v skupini) z uporabo tehnik dobre prakse. |
| --- | --- |

(i18)

Število dobavnih verig prednostnih proizvodov, ki so bile obsežno okoljsko izboljšane (izboljšani proizvodi predstavljajo vsaj 50 % vrednosti prodaje v skupini) z uporabo tehnik dobre prakse.

| (b13) | Izvajanje sistematične ocene (neodvisno ali prek konzorcijev) dobavnih verig osnovnih proizvodov. |
| --- | --- |

(b13)

Izvajanje sistematične ocene (neodvisno ali prek konzorcijev) dobavnih verig osnovnih proizvodov.

3.2.3   Urejanje izbire in zelena javna naročila za skupine prednostnih proizvodov na podlagi certificiranja s strani tretjih oseb

Dobra praksa okoljskega ravnanja je, da se izključijo najbolj netrajnostni proizvodi (npr. ogrožene vrste) in da se za proizvode, ki so bili opredeljeni kot prednostni za okoljsko izboljšanje, zahteva obsežno (tj. cilj 100-odstotnega deleža prodaje) certificiranje v skladu z okoljskimi standardi tretjih oseb. Okoljski standardi se uporabljajo za proizvode in/ali dobavitelje in so na splošno razvrščeni kot osnovni, izboljšani ali zgledni glede na stopnjo strogosti in celovitosti okoljskih zahtev (za nazorne in neizčrpne primere glej tabelo 3.8). Dobra praksa okoljskega ravnanja je tudi, da se uporabljajo najvišji splošno priznani okoljski standardi, ki so na voljo.

Tabela 3.8

Nazorni in neizčrpni primeri dobre prakse, ki podpirajo merila odličnosti za to dobro prakso okoljskega ravnanja v različnih skupinah proizvodov

| Skupina proizvodov | Primeri dobre prakse
  (dejanski ali ciljni deleži prodaje za različne standarde) |
| --- | --- |
| kava, čaj | 100 % za pravično trgovino; 100 % za 4C |
| sadje in zelenjava | 100 % za GlobalGAP |
| maščobe in olja | 100 % za RSPO; 100 % za RTRS |
| morski sadeži | 100 % za MSC |
| sladkor | 100 % za pravično trgovino |
| tekstilni izdelki | 100 % za BCI |
| les in papir | 100 % za FSC |

Skupina proizvodov

Primeri dobre prakse

(dejanski ali ciljni deleži prodaje za različne standarde)

kava, čaj

100 % za pravično trgovino; 100 % za 4C

sadje in zelenjava

100 % za GlobalGAP

maščobe in olja

100 % za RSPO; 100 % za RTRS

morski sadeži

100 % za MSC

sladkor

100 % za pravično trgovino

tekstilni izdelki

100 % za BCI

les in papir

100 % za FSC

Uporaba

Ta dobra praksa okoljskega ravnanja se uporablja za vse trgovce na drobno. Merilo odličnosti je izraženo glede na proizvode lastne blagovne znamke, ki jih prodajajo veliki trgovci na drobno.

Mala podjetja brez skupin proizvodov lastne blagovne znamke bi se morala izogibati okolju škodljivim proizvodom (npr. ogroženim vrstam rib) in se zalagati s proizvodi z zaščitnim znakom, ki so bili certificirani v skladu z ustreznimi okoljskimi standardi (npr. tabela 3.3).

Okoljski standardi tretjih oseb morda ne obravnavajo vseh ustreznih okoljskih vidikov in procesov v dobavni verigi, okoljsko strogi in široko uporabni standardi pa niso na voljo za vse skupine proizvodov. Skupine proizvodov, ki niso navedene v tabeli 3.8, je mogoče določiti za izboljšanje dobavne verige z izvrševanjem zahtev glede proizvodov/dobaviteljev, ukrepanjem trgovcev na drobno (npr. s primerjalno analizo dobaviteljev) in spodbujanjem vodilnih „ekoloških proizvodov“, kot je opisano pri dobrih praksah okoljskega ravnanja v nadaljevanju.

Če je okoljsko certificiranje določeno kot merilo glede ustreznosti za naročilo, stroške skladnosti in certificiranja krijejo dobavitelji ter se ne prenesejo na trgovce na drobno. Vendar je dobra praksa, da trgovci na drobno podpirajo obstoječe dobavitelje pri certificiranju, pri čemer si v tem primeru stroške delijo. Za dobavitelje se lahko stroški skladnosti štejejo kot naložba v večje sprejemanje njihovih proizvodov na trgu in morebiti tudi v izvajanje cenovnih premij. Za trgovce na drobno se lahko dodatni stroški, povezani s to tehniko, izravnajo z zmanjšanjem tveganja v dobavni verigi ter morebitnimi cenovnimi in tržnimi prednostmi.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i19) | Odstotek prodanih proizvodov v posamezni skupini proizvodov, ki so certificirani v skladu s posameznim okoljskim standardom tretje osebe, glede na vrednost prodaje. |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i19)

Odstotek prodanih proizvodov v posamezni skupini proizvodov, ki so certificirani v skladu s posameznim okoljskim standardom tretje osebe, glede na vrednost prodaje.

| (i20) | Stopnja okoljske strogosti in celovitosti standarda tretje osebe, kot je na splošno izražena s kategorizacijo kot osnovni, izboljšani ali zgledni standard. |
| --- | --- |

(i20)

Stopnja okoljske strogosti in celovitosti standarda tretje osebe, kot je na splošno izražena s kategorizacijo kot osnovni, izboljšani ali zgledni standard.

| (i21) | Število skupin proizvodov, v katerih je več kot polovica prodanih proizvodov certificiranih v skladu z okoljskim standardom tretje osebe. |
| --- | --- |

(i21)

Število skupin proizvodov, v katerih je več kot polovica prodanih proizvodov certificiranih v skladu z okoljskim standardom tretje osebe.

| (b14) | Trgovec na drobno dokaže ustrezen napredek v okviru podrobnega načrta za doseganje 100-odstotnega certificiranja proizvodov lastne blagovne znamke v posameznih skupinah proizvodov, kot so na primer kava, čaj, maščobe in olja, sladkor ter tekstilni izdelki, v skladu z „izboljšanim“ okoljskim standardom (tabela 3.6). |
| --- | --- |

(b14)

Trgovec na drobno dokaže ustrezen napredek v okviru podrobnega načrta za doseganje 100-odstotnega certificiranja proizvodov lastne blagovne znamke v posameznih skupinah proizvodov, kot so na primer kava, čaj, maščobe in olja, sladkor ter tekstilni izdelki, v skladu z „izboljšanim“ okoljskim standardom (tabela 3.6).

| (b15) | Trgovec na drobno dokaže ustrezen napredek v okviru podrobnega načrta za doseganje 100-odstotnega certificiranja proizvodov skupin, kot so na primer morski sadeži, les in papir, v skladu z „zglednim“ okoljskim standardom (tabela 3.7). |
| --- | --- |

(b15)

Trgovec na drobno dokaže ustrezen napredek v okviru podrobnega načrta za doseganje 100-odstotnega certificiranja proizvodov skupin, kot so na primer morski sadeži, les in papir, v skladu z „zglednim“ okoljskim standardom (tabela 3.7).

3.2.4   Izvrševanje okoljskih zahtev za dobavitelje skupin prednostnih proizvodov

Dobra praksa okoljskega ravnanja je, da se določijo okoljska merila za prednostne proizvode in njihove dobavitelje, usmerjena v okoljske kritične točke, ter da se dosega skladnost teh meril s presojo proizvodov in dobaviteljev.

Uporaba

Ta dobra praksa okoljskega ravnanja se uporablja za velike trgovce na drobno in prednostne proizvode lastne blagovne znamke. Presojo okoljske uspešnosti dobaviteljev je mogoče vključiti v socialno presojo in sisteme za nadzor kakovosti proizvodov, da bi se čim bolj znižali dodatni stroški. Za dobavitelje se lahko stroški skladnosti izravnajo z večjo varnostjo povpraševanja in večjo tržnostjo njihovih proizvodov ter morebitnimi cenovnimi premijami, ki jih lahko posledično izvedejo. Za trgovce na drobno se lahko stroški izravnajo z manjšimi tveganji izgube ugleda in srednjeročnimi poslovnimi tveganji v dobavni verigi, povezanimi z netrajnostnimi praksami, ter s cenovnimi in tržnimi premijami, ki jih lahko posledično realizirajo.

Ta dobra praksa okoljskega ravnanja se ne uporablja za mala podjetja.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i22) | Odstotek prodanih proizvodov lastne blagovne znamke v skupini proizvodov, ki izpolnjujejo določene okoljske zahteve. |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i22)

Odstotek prodanih proizvodov lastne blagovne znamke v skupini proizvodov, ki izpolnjujejo določene okoljske zahteve.

| (i23) | Okoljska uspešnost v skladu z navedenimi zahtevami. |
| --- | --- |

(i23)

Okoljska uspešnost v skladu z navedenimi zahtevami.

| (i24) | Cilji glede odstotka skladnosti za skupine proizvodov, pri katerih se izvaja program za splošno skladnost. |
| --- | --- |

(i24)

Cilji glede odstotka skladnosti za skupine proizvodov, pri katerih se izvaja program za splošno skladnost.

| (i25) | Število skupin proizvodov, pri katerih je več kot polovica prodanih proizvodov skladnih z določenimi okoljskimi zahtevami. |
| --- | --- |

(i25)

Število skupin proizvodov, pri katerih je več kot polovica prodanih proizvodov skladnih z določenimi okoljskimi zahtevami.

| (b16) | 100 % prodanih proizvodov lastne blagovne znamke v skupini proizvodov je skladnih z določenimi okoljskimi zahtevami, ki so jih opredelili trgovci na drobno. |
| --- | --- |

(b16)

100 % prodanih proizvodov lastne blagovne znamke v skupini proizvodov je skladnih z določenimi okoljskimi zahtevami, ki so jih opredelili trgovci na drobno.

3.2.5   Spodbujanje izboljšanja uspešnosti dobaviteljev s primerjalno analizo in širjenjem dobrih praks

Dobra praksa okoljskega ravnanja je, da se spodbuja izboljšanje dobaviteljev z vzpostavitvijo sistemov za izmenjavo informacij, ki jih je mogoče uporabiti za primerjalno analizo dobaviteljev, in širjenjem dobrih praks ravnanja. Slednji vidik lahko dobaviteljem pomaga pri skladnosti s standardi tretjih oseb in merili, ki so jih opredelili trgovci na drobno.

Uporaba

Ta dobra praksa okoljskega ravnanja se uporablja za velike trgovce na drobno in prednostne proizvode lastne blagovne znamke. Trgovci na drobno lahko dobaviteljem ponudijo majhno cenovno premijo, da bi jih spodbudili k sodelovanju v programih za izboljšanje, ter krijejo stroške primerjave podatkov in širjenja tehnik dobre prakse ravnanja. Te stroške bi moralo biti mogoče izravnati z manjšimi tveganji izgube ugleda in srednjeročnimi poslovnimi tveganji v dobavni verigi, povezanimi z netrajnostnimi praksami, ter cenovnimi premijami, ki jih lahko trgovci na drobno posledično izvajajo. Dividende morebitnega opredeljenega izboljšanja učinkovitosti se lahko delijo s trgovci na drobno na podlagi pogodbenega sporazuma.

Ta dobra praksa okoljskega ravnanja se ne uporablja za mala podjetja.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i26) | Odstotek prodanih proizvodov lastne blagovne znamke, ki izvirajo od dobaviteljev, ki sodelujejo v maloprodajnih programih za izboljšanje okoljske uspešnosti. |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i26)

Odstotek prodanih proizvodov lastne blagovne znamke, ki izvirajo od dobaviteljev, ki sodelujejo v maloprodajnih programih za izboljšanje okoljske uspešnosti.

| (i27) | Raven okoljske uspešnosti v skladu z navedenimi programi. |
| --- | --- |

(i27)

Raven okoljske uspešnosti v skladu z navedenimi programi.

| (i28) | Cilji glede odstotka sodelujočih dobaviteljev za skupine proizvodov, pri katerih se izvaja program za izboljšanje dobaviteljev. |
| --- | --- |

(i28)

Cilji glede odstotka sodelujočih dobaviteljev za skupine proizvodov, pri katerih se izvaja program za izboljšanje dobaviteljev.

| (i29) | Število skupin proizvodov, pri katerih več kot polovica prodanih proizvodov izvira od dobaviteljev, ki sodelujejo v maloprodajnih programih za izboljšanje okoljske uspešnosti. |
| --- | --- |

(i29)

Število skupin proizvodov, pri katerih več kot polovica prodanih proizvodov izvira od dobaviteljev, ki sodelujejo v maloprodajnih programih za izboljšanje okoljske uspešnosti.

| (b17) | 100 % prodanih proizvodov lastne blagovne znamke v skupini proizvodov izvira od dobaviteljev, ki sodelujejo v maloprodajnih programih za izboljšanje okoljske uspešnosti. |
| --- | --- |

(b17)

100 % prodanih proizvodov lastne blagovne znamke v skupini proizvodov izvira od dobaviteljev, ki sodelujejo v maloprodajnih programih za izboljšanje okoljske uspešnosti.

3.2.6   Skupne raziskave in razvoj za spodbujanje splošnega izboljšanja dobavne verige in inovacij

Dobra praksa okoljskega ravnanja je, da se strateško sodeluje z drugimi deležniki pri opredelitvi in razvoju možnosti za inovativno izboljšanje dobavne verige ter da se oblikujejo splošno priznani okoljski standardi.

Uporaba

Vsak velik trgovec na drobno z dobavnimi verigami proizvodov lastne blagovne znamke lahko sodeluje z raziskovalnimi inštituti in svetovalnimi podjetji za izboljšanje trajnosti dobavnih verig. Trgovci na drobno se lahko pri tovrstnih raziskavah in razvoju osredotočijo na skupine proizvodov, za katere ni nobenih tržno izvedljivih in široko uporabnih možnosti za izboljšanje. To prakso je mogoče šteti kot naložbo v zagotovitev trajnostnih in gospodarsko konkurenčnih dobavnih verig.

Ta dobra praksa okoljskega ravnanja se ne uporablja za mala podjetja.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i30) | Odhodki za raziskave trajnostnih dobavnih verig (izraženi v razmerju do prometa). |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i30)

Odhodki za raziskave trajnostnih dobavnih verig (izraženi v razmerju do prometa).

| (i31) | Kvalitativna ocena, ali so raziskave usmerjene v možnosti za inovativne, nadgradljive in visoko potencialne možnosti za izboljšanje. |
| --- | --- |

(i31)

Kvalitativna ocena, ali so raziskave usmerjene v možnosti za inovativne, nadgradljive in visoko potencialne možnosti za izboljšanje.

| (i32) | Posamezne okoljske izboljšave, ki jih je mogoče pripisati izvajanju rezultatov raziskav. |
| --- | --- |

(i32)

Posamezne okoljske izboljšave, ki jih je mogoče pripisati izvajanju rezultatov raziskav.

—

3.2.7   Spodbujanje vodilnih ekoloških proizvodov

Dobra praksa okoljskega ravnanja je, da se spodbujajo vodilni certificirani ekološki proizvodi. Kampanje ozaveščanja, nabava, oblikovanje cen, določanje položaja proizvodov v trgovini in oglaševanje so pomembni sestavni deli te tehnike, ki jih je mogoče učinkovito izvajati z razvojem skupin ekoloških proizvodov lastne blagovne znamke.

Uporaba

Vsi trgovci na drobno se lahko zalagajo z vodilnimi ekološkimi proizvodi in spodbujajo njihovo uporabo. Veliki trgovci na drobno lahko to tehniko izvajajo obsežneje, in sicer z razvojem skupin ekoloških proizvodov lastne blagovne znamke. Stroške dobave, povezane z vodilnimi certificiranimi proizvodi, je mogoče prenesti na trgovce na drobno. Vodilni certificirani ekološki proizvodi so povezani z znatnimi cenovnimi premijami in višjimi stopnjami dobička. Za skupine ekoloških proizvodov lastne blagovne znamke je tudi verjetno, da bodo povečali skupno prodajo proizvodov lastne blagovne znamke trgovca na drobno, in sicer zaradi pozitivnega učinka posploševanja.

Ta dobra praksa okoljskega ravnanja se uporablja tudi za mala podjetja.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i33) | Odstotek prodanih proizvodov v skupini proizvodov, ki so certificirani v skladu z vodilnimi zglednimi standardi. |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i33)

Odstotek prodanih proizvodov v skupini proizvodov, ki so certificirani v skladu z vodilnimi zglednimi standardi.

| (i34) | Število skupin proizvodov, ki ponujajo vodilne ekološke proizvode. |
| --- | --- |

(i34)

Število skupin proizvodov, ki ponujajo vodilne ekološke proizvode.

| (i35) | Obstoj obsežne skupine ekoloških proizvodov lastne blagovne znamke (d/n). |
| --- | --- |

(i35)

Obstoj obsežne skupine ekoloških proizvodov lastne blagovne znamke (d/n).

| (b18) | 10 % prodanih proizvodov v skupinah živilskih proizvodov je certificiranih kot ekoloških. |
| --- | --- |

(b18)

10 % prodanih proizvodov v skupinah živilskih proizvodov je certificiranih kot ekoloških.

| (b19) | 50 % prodanih bombažnih izdelkov je certificiranih kot ekoloških. |
| --- | --- |

(b19)

50 % prodanih bombažnih izdelkov je certificiranih kot ekoloških.

| (b20) | 10 % prodanih proizvodov v skupinah neživilskih proizvodov je certificiranih v skladu z uradnimi in preverjenimi znaki za okolje tretjih oseb v skladu z opredelitvijo znakov za okolje ISO tipa I. |
| --- | --- |

(b20)

10 % prodanih proizvodov v skupinah neživilskih proizvodov je certificiranih v skladu z uradnimi in preverjenimi znaki za okolje tretjih oseb v skladu z opredelitvijo znakov za okolje ISO tipa I.

3.3   Prevoz in logistika

3.3.1   Zelena javna naročila in okoljske zahteve za ponudnike prevoza

Dobra praksa okoljskega ravnanja je, da se okoljska uspešnost in merila glede poročanja vključijo v javna naročila za prevozne in logistične storitve, ki jih ponujajo tretje osebe, vključno z zahtevami glede izvajanja dobrih praks okoljskega ravnanja iz tega dokumenta.

Uporaba

Vsi trgovci na drobno vsaj za del svojih prevoznih in logističnih dejavnosti najemajo tretje ponudnike, pri čemer lahko odločitve o najemu sklenejo v skladu z učinkovitostjo ali okoljskimi merili. Ne glede na to se z učinkovitejšimi prevoznimi in logističnimi dejavnostmi znižajo operativni stroški, pri čemer to zahteva učinkovito spremljanje in poročanje. Učinkoviti tretji ponudniki prevoza lahko trgovcem na drobno ponudijo cenejše storitve.

Mali trgovci na drobno so običajno odvisni od tretjih ponudnikov.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i36) | Odstotek ponudnikov prevoza, ki so certificirani v skladu z okoljskimi standardi (vključno z registracijo v okviru programov za poročanje). |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i36)

Odstotek ponudnikov prevoza, ki so certificirani v skladu z okoljskimi standardi (vključno z registracijo v okviru programov za poročanje).

| (i37) | Odstotek ponudnikov prevoza, ki upoštevajo posamezne okoljske zahteve ali dobre prakse okoljskega ravnanja iz tega dokumenta. |
| --- | --- |

(i37)

Odstotek ponudnikov prevoza, ki upoštevajo posamezne okoljske zahteve ali dobre prakse okoljskega ravnanja iz tega dokumenta.

| (b21) | 100 % ponudnikov prevoznih in logističnih storitev upošteva:






  (i) | okoljske standarde, preverjene s strani tretjih oseb; |
| --- | --- | --- |

(b21)

100 % ponudnikov prevoznih in logističnih storitev upošteva:

(i)

okoljske standarde, preverjene s strani tretjih oseb;

| (ii) | posamezne okoljske zahteve, ali |
| --- | --- |

(ii)

posamezne okoljske zahteve, ali

| (iii) | dobre prakse okoljskega ravnanja iz tega dokumenta. |
| --- | --- |

(iii)

dobre prakse okoljskega ravnanja iz tega dokumenta.

3.3.2   Spremljanje učinkovitosti in poročanje o učinkovitosti za vse prevozne in logistične dejavnosti

Dobra praksa okoljskega ravnanja je, da se poroča o učinkovitosti in okoljski uspešnosti vseh prevoznih in logističnih dejavnosti med neposrednimi dobavitelji, distribucijskimi centri, trgovci na drobno in obrati za ravnanje z odpadki, in sicer na podlagi spremljanja notranjih dejavnosti in podatkov tretjih oseb.

Uporaba

Ta praksa se uporablja za vse trgovce na drobno. Poročanje o notranjih prevoznih in logističnih dejavnostih se bo uporabljalo le za velike trgovce na drobno. Učinkovito spremljanje in poročanje zahteva manjše naložbe v potrebne sisteme informacijske tehnologije in upravljanje, vendar omogoča opredelitev možnosti za izboljšanje učinkovitosti prevoznih in logističnih dejavnosti.

Za mala podjetja so za oceno emisij na voljo osnovni podatki o povprečnih faktorjih emisij za različne načine prevoza.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i38) | Emisije pri prevoznih in logističnih dejavnostih v tonah ekvivalenta CO2 na leto. |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i38)

Emisije pri prevoznih in logističnih dejavnostih v tonah ekvivalenta CO2 na leto.

| (i39) | Število kilogramov ekvivalenta CO2 na dostavljen m3 ali paleto. |
| --- | --- |

(i39)

Število kilogramov ekvivalenta CO2 na dostavljen m3 ali paleto.

| (i40) | Ali se za vse ustrezne prevozne in logistične dejavnosti sporočajo naslednji parametri:






  (i) | število in odstotek km/tkm (tonski kilometri) po posameznih načinih prevoza; |
| --- | --- | --- |

(i40)

Ali se za vse ustrezne prevozne in logistične dejavnosti sporočajo naslednji parametri:

(i)

število in odstotek km/tkm (tonski kilometri) po posameznih načinih prevoza;

| (ii) | število kilogramov ekvivalenta CO2 na dostavljeno tono, m3 ali paleto. |
| --- | --- |

(ii)

število kilogramov ekvivalenta CO2 na dostavljeno tono, m3 ali paleto.

| (i41) | Ali se za vse notranje prevozne in logistične dejavnosti sporočata naslednja kazalnika:






  (i) | faktor obremenitve tovornjaka (% zmogljivosti glede na težo ali prostornino); |
| --- | --- | --- |

(i41)

Ali se za vse notranje prevozne in logistične dejavnosti sporočata naslednja kazalnika:

(i)

faktor obremenitve tovornjaka (% zmogljivosti glede na težo ali prostornino);

| (ii) | število kilogramov ekvivalenta CO2 na tkm. |
| --- | --- |

(ii)

število kilogramov ekvivalenta CO2 na tkm.

| (b22) | Za 100 % prevoznih in logističnih dejavnosti med neposrednimi dobavitelji, trgovinami na drobno in obrati za ravnanje z odpadki, vključno z dejavnostmi, ki jih opravljajo tretji ponudniki prevoza, se sporočata naslednja kazalnika:






  (i) | odstotek prevoza po posameznih načinih prevoza; |
| --- | --- | --- |

(b22)

Za 100 % prevoznih in logističnih dejavnosti med neposrednimi dobavitelji, trgovinami na drobno in obrati za ravnanje z odpadki, vključno z dejavnostmi, ki jih opravljajo tretji ponudniki prevoza, se sporočata naslednja kazalnika:

(i)

odstotek prevoza po posameznih načinih prevoza;

| (ii) | število kilogramov ekvivalenta CO2 na dostavljen m3 ali paleto. |
| --- | --- |

(ii)

število kilogramov ekvivalenta CO2 na dostavljen m3 ali paleto.

| (b23) | Za vse notranje prevozne in logistične dejavnosti med neposrednimi dobavitelji, trgovinami na drobno in obrati za ravnanje z odpadki se sporočata naslednja kazalnika:






  (i) | faktor obremenitve tovornjaka (% zmogljivosti glede na težo ali prostornino); |
| --- | --- | --- |

(b23)

Za vse notranje prevozne in logistične dejavnosti med neposrednimi dobavitelji, trgovinami na drobno in obrati za ravnanje z odpadki se sporočata naslednja kazalnika:

(i)

faktor obremenitve tovornjaka (% zmogljivosti glede na težo ali prostornino);

| (ii) | število kilogramov ekvivalenta CO2 na tkm. |
| --- | --- |

(ii)

število kilogramov ekvivalenta CO2 na tkm.

3.3.3   Vključitev učinkovitosti prevoza v odločitve glede nabave in zasnovo embalaže

Dobra praksa okoljskega ravnanja je, da se učinkovitost prevoza vključi v odločitve glede nabave in zasnovo embalaže, in sicer na podlagi ocene življenjskega cikla proizvodov, nabavljenih iz različnih regij, in zasnove embalaže proizvodov, da se čim bolj poveča količina prevoznih enot.

Uporaba

Ta praksa se uporablja za velike trgovce na drobno s skupinami proizvodov lastne blagovne znamke. Zelo je odvisna od lokacije proizvodov in virov ter povezana s številnimi dejavniki glede nabave. Pri pakiranju se lahko s povečanjem količine pakiranega blaga znatno izboljša učinkovitost prevoza in posledično znižajo prevozni stroški.

Ta dobra praksa okoljskega ravnanja se ne uporablja za mala podjetja.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i39) | Število kilogramov ekvivalenta CO2 na dostavljen m3 (ali paleto). |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i39)

Število kilogramov ekvivalenta CO2 na dostavljen m3 (ali paleto).

| (i42) | Razčlenitev po načinih prevoza. |
| --- | --- |

(i42)

Razčlenitev po načinih prevoza.

| (i43) | Število skupin proizvodov, pri katerih sta bila nabava ali pakiranje spremenjena posebej zaradi zmanjšanja vpliva prevoznih in logističnih dejavnosti ter življenjskega cikla na okolje. |
| --- | --- |

(i43)

Število skupin proizvodov, pri katerih sta bila nabava ali pakiranje spremenjena posebej zaradi zmanjšanja vpliva prevoznih in logističnih dejavnosti ter življenjskega cikla na okolje.

| (i44) | Sistematično izvajanje izboljšav pri pakiranju za čim večje povečanje količine ter izboljšanje učinkovitosti prevoznih in logističnih dejavnosti (d/n). |
| --- | --- |

(i44)

Sistematično izvajanje izboljšav pri pakiranju za čim večje povečanje količine ter izboljšanje učinkovitosti prevoznih in logističnih dejavnosti (d/n).

| (b24) | Sistematično izvajanje izboljšav pri pakiranju za čim večje povečanje količine ter izboljšanje učinkovitosti prevoznih in logističnih dejavnosti. |
| --- | --- |

(b24)

Sistematično izvajanje izboljšav pri pakiranju za čim večje povečanje količine ter izboljšanje učinkovitosti prevoznih in logističnih dejavnosti.

3.3.4   Prehod na učinkovitejše načine prevoza

Dobra praksa okoljskega ravnanja je, da se na čim daljših prevoznih razdaljah preide na učinkovitejše načine prevoza, kot so zlasti železnica, prevoz po plovnih poteh in večji tovornjaki, ter da se čim bolj zmanjša zračni prevoz tovora. Možnost takih prehodov je lahko omejena na primarno distribucijo, tj. od distribucijskih centrov dobaviteljev do distribucijskih centrov trgovcev na drobno, saj je na začetku in koncu poti pogosto nujen cestni prevoz. Zato je za modalne prehode potrebna optimizacija distribucijskih omrežij, da se omogočijo intermodalne povezave (npr. umestitev distribucijskih centrov z dostopom do železniških in vodnih omrežij). Ta tehnika vključuje prehod z manjših tovornjakov na večje, vključno s tovornjaki z dvonadstropnimi prikolicami, saj so veliki tovornjaki veliko učinkovitejši od majhnih. Modalni prehodi lahko vplivajo tudi na odločitve glede nabave proizvodov, kadar prevoz predstavlja pomemben sestavni del vplivov življenjskega cikla proizvodov na okolje (ob upoštevanju vseh ustreznih posledic življenjskega cikla).

Tabela 3.9

Razvrstitev načinov prevoza glede na prijaznost okolju (od najprijaznejšega proti najmanj prijaznemu)

| Razvrstitev | Način prevoza |
| --- | --- |
| 1 | tovorni vlak |
| 2 | čezoceanska ladja |
| 3 | celinska plovna pot |
| 4 | velik tovornjak |
| 5 | srednje velik tovornjak |
| 6 | majhen tovornjak |
| 7 | zračni prevoz tovora |

Razvrstitev

Način prevoza

1

tovorni vlak

2

čezoceanska ladja

3

celinska plovna pot

4

velik tovornjak

5

srednje velik tovornjak

6

majhen tovornjak

7

zračni prevoz tovora

Uporaba

Vsi trgovci na drobno lahko sprejmejo ukrepe, da za prevoz proizvodov preidejo na manj onesnažujoče načine prevoza, vsaj kar zadeva velikost vozila, pri čemer lahko večina velikih trgovcev na drobno vsaj za določen del primarne distribucije preide s cestnega prevoza na železniški prevoz ali prevoz po plovnih poteh. Vendar bodo za doseganje obsežnih prehodov pri načinu prevoza maloprodajnega blaga s cestnega prometa na železniški promet in celinske plovne poti potrebne izboljšave nacionalnih železniških in plovnih infrastruktur ter boljše čezmejno usklajevanje med upravljavskimi družbami. Zato lahko nacionalna prometna infrastruktura in politika (npr. oblikovanje cestnih pristojbin) znatno vplivata na možnosti trgovcev na drobno za izboljšanje načina prevoza in odločanje v zvezi s tem.

Ta praksa se ne uporablja za mala podjetja, razen če razpoložljive možnosti glede javnih naročil omogočajo izbiro učinkovitejših načinov prevoza za posamezne proizvode.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i45) | Odstotek celotnega prevoza proizvodov (tkm), tj. od neposrednih dobaviteljev do trgovin, ki ga predstavljajo posamezni učinkovitejši načini prevoza. |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i45)

Odstotek celotnega prevoza proizvodov (tkm), tj. od neposrednih dobaviteljev do trgovin, ki ga predstavljajo posamezni učinkovitejši načini prevoza.

| (i46) | Odstotek mednarodnega prevoza proizvodov (tkm), ki ga predstavljajo posamezni učinkovitejši načini prevoza. |
| --- | --- |

(i46)

Odstotek mednarodnega prevoza proizvodov (tkm), ki ga predstavljajo posamezni učinkovitejši načini prevoza.

| (b25) | Več kot 50 % celinskega prevoza od neposrednih dobaviteljev do distribucijskih centrov trgovcev na drobno (glede na vrednost prodaje) poteka po plovnih poteh/železnici (če to omogoča infrastruktura). |
| --- | --- |

(b25)

Več kot 50 % celinskega prevoza od neposrednih dobaviteljev do distribucijskih centrov trgovcev na drobno (glede na vrednost prodaje) poteka po plovnih poteh/železnici (če to omogoča infrastruktura).

| (b26) | Več kot 99 % čezmorskega prevoza (glede na vrednost prodaje) poteka z ladjo. |
| --- | --- |

(b26)

Več kot 99 % čezmorskega prevoza (glede na vrednost prodaje) poteka z ladjo.

3.3.5   Optimizacija distribucijskega omrežja

Dobra praksa okoljskega ravnanja je, da se optimizira distribucijsko omrežje s sistematičnim izvajanjem najučinkovitejše od naslednjih možnosti: (i) strateška centralizirana vozlišča, ki omogočajo železniški prevoz in prevoz po plovnih poteh; (ii) konsolidacijske platforme, ter (iii) neposredne povezave.

Uporaba

Ta praksa se uporablja za velike trgovce na drobno z notranjimi prevoznimi in logističnimi storitvami ter tretje ponudnike prevoza, zlasti če nabava proizvodov poteka prek večjih razdalj. Ta praksa ne zahteva znatnih naložb. Vendar so znatne naložbe potrebne za gradnjo novih centralnih vozlišč, ki so povezana z železniškimi in vodnimi prometnimi omrežji. V obeh primerih se lahko z večjo učinkovitostjo pri natovarjanju in uporabo učinkovitejših načinov prevoza za večje razdalje znatno znižajo operativni stroški.

Ta praksa se ne uporablja za mala podjetja.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i39) | Število kilogramov ekvivalenta CO2 na dostavljen m3 (ali paleto). |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i39)

Število kilogramov ekvivalenta CO2 na dostavljen m3 (ali paleto).

| (i47) | Število konsolidiranih platform ali strateških centralnih vozlišč ali neposrednih prevoznih poti, ki se uporabljajo. |
| --- | --- |

(i47)

Število konsolidiranih platform ali strateških centralnih vozlišč ali neposrednih prevoznih poti, ki se uporabljajo.

| (i48) | Odstotek zmanjšanja emisij toplogrednih plinov pri prevoznih in logističnih dejavnostih z izvajanjem posameznih možnosti za izboljšanje distribucijskega omrežja. |
| --- | --- |

(i48)

Odstotek zmanjšanja emisij toplogrednih plinov pri prevoznih in logističnih dejavnostih z izvajanjem posameznih možnosti za izboljšanje distribucijskega omrežja.

| (i49) | Oddajanje prevoznih in logističnih dejavnosti v zunanje izvajanje tretjemu ponudniku z optimiziranim distribucijskim omrežjem (d/n). |
| --- | --- |

(i49)

Oddajanje prevoznih in logističnih dejavnosti v zunanje izvajanje tretjemu ponudniku z optimiziranim distribucijskim omrežjem (d/n).

| (i50) | Sistematična optimizacija distribucijskih omrežij z uvedbo strateških vozlišč, konsolidiranih platform in neposrednih povezav (d/n). |
| --- | --- |

(i50)

Sistematična optimizacija distribucijskih omrežij z uvedbo strateških vozlišč, konsolidiranih platform in neposrednih povezav (d/n).

| (b27) | Sistematična optimizacija distribucijskih omrežij z uvedbo strateških vozlišč, konsolidiranih platform in neposrednih povezav. |
| --- | --- |

(b27)

Sistematična optimizacija distribucijskih omrežij z uvedbo strateških vozlišč, konsolidiranih platform in neposrednih povezav.

3.3.6   Optimizacija načrtovanja poti, uporabe telematike in usposabljanja voznikov

Dobra praksa okoljskega ravnanja je, da se optimizira operativna učinkovitost z učinkovitim načrtovanjem poti, uporabo telematike in usposabljanjem voznikov. Učinkovito načrtovanje poti vključuje natovarjanje vozil za dostavo trgovinam z odpadki in pošiljkami dobaviteljev za distribucijske centre ter nočne dostave za izogibanje prometnim zastojem.

Uporaba

Ta praksa se uporablja za vse proizvode, ki se dobavljajo velikim trgovcem na drobno z notranjimi prevoznimi in logističnimi storitvami, ter za tretje ponudnike prevoza. Usposabljanje voznikov običajno zagotovi prihranke goriva v višini 5 %. Optimizacija poti morda zahteva znatne naložbe v informacijsko tehnologijo, vendar lahko prispeva k znižanju stroškov naložb v infrastrukturo (saj je potrebnih manj tovornjakov) in znatnemu znižanju operativnih stroškov (stroškov goriva).

Ta praksa se uporablja tudi za mala podjetja, če imajo lastna prevozna sredstva (npr. dostavna vozila).

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i39) | Število kilogramov ekvivalenta CO2 na dostavljen m3 (ali paleto). |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i39)

Število kilogramov ekvivalenta CO2 na dostavljen m3 (ali paleto).

| (i51) | Povprečni odstotek učinkovitosti pri natovarjanju za vozni park (zmogljivost glede na prostornino ali maso) ali povprečni odstotek pri praznih vožnjah za vozni park (prevoženi km pri tovornjakih) ali povprečno število gramov ekvivalenta CO2 na tkm za celotni vozni park. |
| --- | --- |

(i51)

Povprečni odstotek učinkovitosti pri natovarjanju za vozni park (zmogljivost glede na prostornino ali maso) ali povprečni odstotek pri praznih vožnjah za vozni park (prevoženi km pri tovornjakih) ali povprečno število gramov ekvivalenta CO2 na tkm za celotni vozni park.

| (i52) | Odstotek voznikov, ki se nenehno usposabljajo za učinkovito vožnjo. |
| --- | --- |

(i52)

Odstotek voznikov, ki se nenehno usposabljajo za učinkovito vožnjo.

| (i53) | Izvajanje programa za spodbujanje voznikov k učinkoviti vožnji (d/n). |
| --- | --- |

(i53)

Izvajanje programa za spodbujanje voznikov k učinkoviti vožnji (d/n).

| (i54) | Odstotek zmanjšanja emisij toplogrednih plinov pri prevoznih in logističnih dejavnostih z izvajanjem posameznih možnosti (tj. odvoz odpadkov ali pošiljk dobaviteljev, telematika, programi za usposabljanje in spodbujanje voznikov, dostave zunaj delovnega časa). |
| --- | --- |

(i54)

Odstotek zmanjšanja emisij toplogrednih plinov pri prevoznih in logističnih dejavnostih z izvajanjem posameznih možnosti (tj. odvoz odpadkov ali pošiljk dobaviteljev, telematika, programi za usposabljanje in spodbujanje voznikov, dostave zunaj delovnega časa).

| (i55) | Sistematična optimizacija načrtovanja poti z odvozom odpadkov in pošiljk dobaviteljev pri povratnih vožnjah za dostavo trgovinam, uporabo telematike ter podaljšanimi roki dostave (d/n). |
| --- | --- |

(i55)

Sistematična optimizacija načrtovanja poti z odvozom odpadkov in pošiljk dobaviteljev pri povratnih vožnjah za dostavo trgovinam, uporabo telematike ter podaljšanimi roki dostave (d/n).

| (b28) | 100 % voznikov se nenehno usposablja za učinkovito vožnjo ali pa se izvaja program za spodbujanje voznikov k učinkoviti vožnji. |
| --- | --- |

(b28)

100 % voznikov se nenehno usposablja za učinkovito vožnjo ali pa se izvaja program za spodbujanje voznikov k učinkoviti vožnji.

| (b29) | Sistematična optimizacija načrtovanja poti z odvozom odpadkov in pošiljk dobaviteljev pri povratnih vožnjah za dostavo trgovinam, uporabo telematike ter podaljšanimi roki dostave. |
| --- | --- |

(b29)

Sistematična optimizacija načrtovanja poti z odvozom odpadkov in pošiljk dobaviteljev pri povratnih vožnjah za dostavo trgovinam, uporabo telematike ter podaljšanimi roki dostave.

3.3.7   Zmanjšanje vpliva cestnih vozil na okolje z odločitvami glede nakupa in spremembami v okviru nadgradnje

Dobra okoljska praksa je, da se zmanjša vpliv cestnih vozil na okolje z odločitvami glede nakupa in spremembami v okviru nadgradnje. To vključuje nakup vozil z alternativnim pogonom, učinkovitih vozil z nizko stopnjo onesnaževanja in vozil z nizko stopnjo hrupa, aerodinamične spremembe ter uporabo pnevmatik z nizkim kotalnim uporom.

Uporaba

Ta praksa se uporablja za vse proizvode, ki se dobavljajo velikim trgovcem na drobno z notranjimi prevoznimi in logističnimi storitvami, ter za tretje ponudnike prevoza. Za vozila, ki se uporabljajo na večjih razdaljah in pri večjih hitrostih (> 80 km/h), manjše naložbe v aerodinamične spremembe ter večje naložbe v nadgradnjo na bolj aerodinamične vlečne in priklopne enote zagotavljajo dobe povračila naložb do dveh let. Enake dobe povračila naložb veljajo za namestitev pnevmatik z nizkim kotalnim uporom. Vozila z alternativnim pogonom vključujejo veliko višje stroške naložb.

Ta praksa se uporablja tudi za mala podjetja, če imajo lastna prevozna sredstva (npr. dostavna vozila).

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i56) | l/100 km (poraba goriva pri vozilih) ali število kilogramov ekvivalenta CO2 na tkm. |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i56)

l/100 km (poraba goriva pri vozilih) ali število kilogramov ekvivalenta CO2 na tkm.

| (i57) | Odstotek vozil v voznem parku za prevoz, ki so skladna z različnimi razredi EURO. |
| --- | --- |

(i57)

Odstotek vozil v voznem parku za prevoz, ki so skladna z različnimi razredi EURO.

| (i58) | Odstotek vozil, prikolic in opreme za natovarjanje, ki so skladni s standardi PIEK za hrup ali enakovrednimi standardi, ki omogočajo nočne dostave. |
| --- | --- |

(i58)

Odstotek vozil, prikolic in opreme za natovarjanje, ki so skladni s standardi PIEK za hrup ali enakovrednimi standardi, ki omogočajo nočne dostave.

| (i59) | Odstotek vozil v voznem parku za prevoz, ki jih poganjajo alternativni viri goriva, vključno z zemeljskim plinom, bioplinom ali električno energijo. |
| --- | --- |

(i59)

Odstotek vozil v voznem parku za prevoz, ki jih poganjajo alternativni viri goriva, vključno z zemeljskim plinom, bioplinom ali električno energijo.

| (i60) | Odstotek vozil v voznem parku za prevoz, ki so opremljena s pnevmatikami z nizkim kotalnim uporom. |
| --- | --- |

(i60)

Odstotek vozil v voznem parku za prevoz, ki so opremljena s pnevmatikami z nizkim kotalnim uporom.

| (i61) | Odstotek vozil in prikolic v voznem parku za prevoz, ki so zasnovani ali spremenjeni tako, da omogočajo večjo aerodinamičnost. |
| --- | --- |

(i61)

Odstotek vozil in prikolic v voznem parku za prevoz, ki so zasnovani ali spremenjeni tako, da omogočajo večjo aerodinamičnost.

| (b30) | 100 % tovornjakov je skladnih s standardom EURO V (17), njihova poraba goriva za težka tovorna vozila pa znaša manj kot 30 l/100 km. |
| --- | --- |

(b30)

100 % tovornjakov je skladnih s standardom EURO V (17), njihova poraba goriva za težka tovorna vozila pa znaša manj kot 30 l/100 km.

| (b31) | 100 % vozil, prikolic in opreme za natovarjanje je skladnih s standardi PIEK za hrup ali enakovrednimi standardi, ki omogočajo nočne dostave. |
| --- | --- |

(b31)

100 % vozil, prikolic in opreme za natovarjanje je skladnih s standardi PIEK za hrup ali enakovrednimi standardi, ki omogočajo nočne dostave.

| (b32) | Uporaba vozil s pogonom na alternativna goriva (zemeljski plin, bioplin, električna energija). |
| --- | --- |

(b32)

Uporaba vozil s pogonom na alternativna goriva (zemeljski plin, bioplin, električna energija).

| (b33) | 100 % vozil je opremljenih s pnevmatikami z nizkim kotalnim uporom. |
| --- | --- |

(b33)

100 % vozil je opremljenih s pnevmatikami z nizkim kotalnim uporom.

| (b34) | 100 % vozil in prikolic je zasnovanih ali spremenjenih tako, da omogočajo večjo aerodinamičnost. |
| --- | --- |

(b34)

100 % vozil in prikolic je zasnovanih ali spremenjenih tako, da omogočajo večjo aerodinamičnost.

3.4   Ravnanje z odpadki

3.4.1   Zmanjšanje količine odpadne hrane

Dobra praksa okoljskega ravnanja je, da se vključijo okolju prijazne prakse za preprečevanje nastajanja odpadne hrane, kot so spremljanje, presoja, prednostno razvrščanje, logistična vprašanja, boljši mehanizmi za konzerviranje, nadzor temperature in vlažnosti v trgovinah, distribucijski centri in dostavni tovornjaki, usposabljanje osebja, darovanje, svetovanje potrošnikom itd., ter da se preprečuje odlaganje odpadne hrane na odlagališča ali njeno sežiganje s fermentacijo.

Uporaba

To je stroškovno učinkovit ukrep, ki se uporablja za vse trgovce z živili na drobno ne glede na velikost ali državo članico. Vendar se lahko izvajajo politike za preprečevanje darovanja hrane in/ali odvračanje od tega.

Vsa mala podjetja lahko uporabljajo preventivne ukrepe za preprečevanje nastanja odpadne hrane. Stroški upravljanja bi se izravnali s prihranki pri stroških zaradi manj izgub proizvodov in manj nastalih odpadkov.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i62) | Število kilogramov ali ton odpadne hrane (absolutna vrednost) na m2 ali milijon EUR prometa. |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i62)

Število kilogramov ali ton odpadne hrane (absolutna vrednost) na m2 ali milijon EUR prometa.

| (i63) | Odstotek nastale odpadne hrane glede na skupno količino kupljenih živil. |
| --- | --- |

(i63)

Odstotek nastale odpadne hrane glede na skupno količino kupljenih živil.

| (i64) | Število kilogramov ali ton živil, ki jim je potekel rok prodaje, vendar ne tudi rok trajanja in ki so bila darovana dobrodelnim ustanovam. |
| --- | --- |

(i64)

Število kilogramov ali ton živil, ki jim je potekel rok prodaje, vendar ne tudi rok trajanja in ki so bila darovana dobrodelnim ustanovam.

| (i65) | Število kilogramov odpadne hrane, ki je bila poslana v obrate za predelovalne procese, kot je fermentacija. |
| --- | --- |

(i65)

Število kilogramov odpadne hrane, ki je bila poslana v obrate za predelovalne procese, kot je fermentacija.

| (i66) | Število kilogramov odpadne hrane, ki je bila poslana na odlagališča ali v sežigalnice. |
| --- | --- |

(i66)

Število kilogramov odpadne hrane, ki je bila poslana na odlagališča ali v sežigalnice.

| (b35) | Nič odpadne hrane ni bilo poslane na odlagališča ali v sežigalnice. |
| --- | --- |

(b35)

Nič odpadne hrane ni bilo poslane na odlagališča ali v sežigalnice.

3.4.2   Vključitev ravnanja z odpadki v dejavnosti trgovcev na drobno

Dobra praksa okoljskega ravnanja je, da se vključijo prakse ravnanja z odpadki, kadar se daje prednost preprečevanju. Dobre prakse vključujejo:

| — | prakse notranjega upravljanja:






  — | ločeno zbiranje in posebna obdelava za ponovno uporabo: stiskanje, briketiranje papirja in plastičnih odpadkov, zamrzovanje odpadne hrane itd., |
| --- | --- | --- |

—

prakse notranjega upravljanja:

—

ločeno zbiranje in posebna obdelava za ponovno uporabo: stiskanje, briketiranje papirja in plastičnih odpadkov, zamrzovanje odpadne hrane itd.,

| — | spremljanje nastajanja odpadkov, |
| --- | --- |

—

spremljanje nastajanja odpadkov,

| — | priprava embalažnih materialov za ponovno uporabo, kot so palete in plastične škatle za dobavitelje in distribucijske centre ter vitrine za trgovine in dostavo na dom, |
| --- | --- |

—

priprava embalažnih materialov za ponovno uporabo, kot so palete in plastične škatle za dobavitelje in distribucijske centre ter vitrine za trgovine in dostavo na dom,

| — | usposabljanje osebja; |
| --- | --- |

—

usposabljanje osebja;

| — | prakse upravljanja organizacije






  — | spremljanje odpadkov, nastalih v posameznih trgovinah glede na kategorijo in končni namembni kraj, |
| --- | --- | --- |

—

prakse upravljanja organizacije

—

spremljanje odpadkov, nastalih v posameznih trgovinah glede na kategorijo in končni namembni kraj,

| — | izvajanje povratne logistike za ravnanje z embalažnimi materiali (za ponovno uporabo ali recikliranje), odpadno električno in elektronsko opremo ter drugimi odpadki (kot so nevarni odpadki) za dobavitelje, obrate za obdelavo in/ali distribucijske centre, |
| --- | --- |

—

izvajanje povratne logistike za ravnanje z embalažnimi materiali (za ponovno uporabo ali recikliranje), odpadno električno in elektronsko opremo ter drugimi odpadki (kot so nevarni odpadki) za dobavitelje, obrate za obdelavo in/ali distribucijske centre,

| — | sklepanje lokalnih in/ali regionalnih partnerstev za ravnanje z odpadki, |
| --- | --- |

—

sklepanje lokalnih in/ali regionalnih partnerstev za ravnanje z odpadki,

| — | obveščanje potrošnikov o odgovornem ravnanju z odpadki v gospodinjstvih. |
| --- | --- |

—

obveščanje potrošnikov o odgovornem ravnanju z odpadki v gospodinjstvih.

Uporaba

Opisane tehnike se uporabljajo za vsakega trgovca na drobno. Dobre prakse bi morale ustrezati trgovcem na drobno, ki upravljajo znatno število trgovin in distribucijskih centrov. Viri, namenjeni učinkovitemu zmanjšanju odpadkov, bi bili gospodarsko upravičeni. Prevoz razsutega blaga nazaj k distribucijskim centrom bi omogočil znižanje stroškov obdelave v primerjavi s stroški, dogovorjenimi na lokalni ravni ali ravni trgovine.

Mala podjetja, ki proizvajajo veliko odpadkov, bi morala nameniti vire dobrim praksam ravnanja z odpadki in usposabljati osebje na tem področju.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i67) | Stopnji recikliranja in ponovne uporabe. |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i67)

Stopnji recikliranja in ponovne uporabe.

| (b36) | V trgovini je vzpostavljen sistem ravnanja z odpadki, katerega cilj je recikliranje ali ponovna uporaba 100 % sekundarnih embalažnih materialov. |
| --- | --- |

(b36)

V trgovini je vzpostavljen sistem ravnanja z odpadki, katerega cilj je recikliranje ali ponovna uporaba 100 % sekundarnih embalažnih materialov.

3.4.3   Sistemi vračanja plastenk PET in PE ter rabljenih proizvodov

Dobra praksa okoljskega ravnanja je, da se izvajajo sistemi vračanja in da se ti sistemi vključijo v logistiko družbe, na primer za plastenke PET ali PE.

Uporaba

To dobro prakso okoljskega ravnanja lahko izvajajo trgovci z živili na drobno, zlasti velike verige. Ta praksa zahteva vire, vzdrževanje in opremo. V nekaterih državah (npr. na Nizozemskem, Švedskem in v Nemčiji) je že obvezna.

V primeru malih podjetij ta praksa zahteva dodatne vire za vsakdanje delovanje sistema vračanja.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i68) | Odstotek stopnje recikliranja s strani potrošnikov glede na prodajo povratnih plastenk. |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i68)

Odstotek stopnje recikliranja s strani potrošnikov glede na prodajo povratnih plastenk.

| (b37) | Stopnja vračanja plastenk s strani potrošnikov v višini 80 % brez povračila ali 95 % s povračilom. |
| --- | --- |

(b37)

Stopnja vračanja plastenk s strani potrošnikov v višini 80 % brez povračila ali 95 % s povračilom.

3.5   Manjša uporaba papirja in uporaba certificiranega/recikliranega papirja za publikacije

Dobra praksa okoljskega ravnanja je, da se zmanjša vpliv z zmanjšanjem porabe materialov, na primer z optimizacijo uporabe papirja za komercialne publikacije, ali uporabo okolju prijaznejšega papirja.

Uporaba

Od izvajanja te dobre prakse okoljskega ravnanja lahko imajo koristi vsi trgovci na drobno, zlasti velike verige, ki proizvajajo veliko tiskanih komercialnih publikacij. Praksa zmanjševanja porabe papirja lahko z ustreznim izvajanjem prispeva k prihrankom pri stroških.

Ta dobra praksa okoljskega ravnanja se uporablja za mala podjetja.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i69) | Odstotek uporabljenega papirja, ki je certificiran. |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i69)

Odstotek uporabljenega papirja, ki je certificiran.

| (i70) | Gramatura uporabljenega papirja. |
| --- | --- |

(i70)

Gramatura uporabljenega papirja.

| (i71) | Odstotek premazanega papirja. |
| --- | --- |

(i71)

Odstotek premazanega papirja.

| (i72) | Odstotek tiskarn, certificiranih v skladu s sistemom EMAS ali standardom ISO 14001. |
| --- | --- |

(i72)

Odstotek tiskarn, certificiranih v skladu s sistemom EMAS ali standardom ISO 14001.

| (b38) | 100 % certificiranega/recikliranega papirja. |
| --- | --- |

(b38)

100 % certificiranega/recikliranega papirja.

| (b39) | Gramatura je manjša od 49 gr/m2. |
| --- | --- |

(b39)

Gramatura je manjša od 49 gr/m2.

| (b40) | Manj kot 10 % premazanega papirja. |
| --- | --- |

(b40)

Manj kot 10 % premazanega papirja.

| (b41) | 100 % tiskarn je certificiranih v skladu s sistemom EMAS/standardom ISO 14001. |
| --- | --- |

(b41)

100 % tiskarn je certificiranih v skladu s sistemom EMAS/standardom ISO 14001.

3.6   Zbiranje in ponovna uporaba deževnice

Dobra praksa okoljskega ravnanja je, da se na kraju samem zagotovijo zbiranje ter ponovna uporaba in/ali ponikanje deževnice s streh in parkirišč.

Uporaba

Trgovci na drobno lahko izvajajo to prakso v stavbah in/ali na parkiriščih, če jih imajo v lasti, in na krajih s pravimi pogoji. Uporaba te tehnike je lahko odvisna od podnebnih razmer in standardnega sistema za zbiranje deževnice v občini. Gre za stroškovno intenziven ukrep.

Ta dobra praksa okoljskega ravnanja se uporablja za mala podjetja.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i73) | Zbiranje in/ali ponikanje deževnice na kraju samem je vključeno v sistem gospodarjenja z vodnimi viri (d/n). |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i73)

Zbiranje in/ali ponikanje deževnice na kraju samem je vključeno v sistem gospodarjenja z vodnimi viri (d/n).

| (b42) | Zbiranje in/ali ponikanje deževnice na kraju samem je vključeno v sistem gospodarjenja z vodami. |
| --- | --- |

(b42)

Zbiranje in/ali ponikanje deževnice na kraju samem je vključeno v sistem gospodarjenja z vodami.

3.7   Odprava plastičnih vrečk za enkratno uporabo ali drugi ukrepi za vplivanje na vedenje potrošnikov

Dobra praksa okoljskega ravnanja je, da se prek kampanj, kot je na primer kampanja za odpravo plastičnih vrečk, odgovornega oglaševanja in zagotavljanja informacij potrošnikom o dobrih praksah vpliva na potrošnike, da zmanjšajo svoj vpliv na okolje.

Uporaba

To prakso lahko izvajajo vsi trgovci na drobno. Za njeno izvajanje so glavni razlog običajno predpisi.

Ta dobra praksa okoljskega ravnanja se uporablja za mala podjetja.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i74) | Število razpoložljivih vrečk za enkratno uporabo pri blagajnah. |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i74)

Število razpoložljivih vrečk za enkratno uporabo pri blagajnah.

| (b43) | Brez razpoložljivih vrečk za enkratno uporabo pri blagajnah. |
| --- | --- |

(b43)

Brez razpoložljivih vrečk za enkratno uporabo pri blagajnah.

4.   PRIPOROČENI KLJUČNI OKOLJSKI KAZALNIKI PO POSAMEZNIH SEKTORJIH

| Kazalnik | Skupne enote | Kratek opis | Priporočena najnižja stopnja spremljanja | Povezan glavni kazalnik v skladu s Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 1221/2009 (oddelek C.2) | Merilo odličnosti in povezane dobre prakse okoljskega ravnanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ENERGETSKA USPEŠNOST |
| 1. | Specifična poraba energije |

Kazalnik

Skupne enote

Kratek opis

Priporočena najnižja stopnja spremljanja

Povezan glavni kazalnik v skladu s Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 1221/2009 (oddelek C.2)

Merilo odličnosti in povezane dobre prakse okoljskega ravnanja

ENERGETSKA USPEŠNOST

1.

Specifična poraba energije

kWh/m2 na leto

Poraba energije (električne energije, toplote ali drugih goriv) na enoto prodajne površine na leto.

Opombe:

| — | Poraba energije iz obnovljivih virov se ne bi smela odšteti. |
| --- | --- |

—

Poraba energije iz obnovljivih virov se ne bi smela odšteti.

| — | Za določitev prodajne površine (glede na višino in druge tehnične parametre) se lahko uporabljajo korekcijski faktorji. Pojem „prodajna površina“ bi moral opredeliti trgovec na drobno. |
| --- | --- |

—

Za določitev prodajne površine (glede na višino in druge tehnične parametre) se lahko uporabljajo korekcijski faktorji. Pojem „prodajna površina“ bi moral opredeliti trgovec na drobno.

| — | Ne priporoča se noben popravek v zvezi z odpiralnim časom. Sporočati bi bilo treba vrednosti letne porabe energije. |
| --- | --- |

—

Ne priporoča se noben popravek v zvezi z odpiralnim časom. Sporočati bi bilo treba vrednosti letne porabe energije.

glede na posamezno trgovino (kraj), distribucijski center ali drugo in na ravni organizacije (skupna vrednost)

glede na posamezen proces, pri katerem se porabi največ energije: toplota, električna energija za hlajenje (kadar je to primerno) in električna energija za vse druge uporabe

energetska učinkovitost

Specifična poraba energije na m2 prodajne površine za ogrevanje, hlajenje in klimatizacijo v višini največ 0 kWh/m2 na leto, če je mogoče uporabiti odpadno toploto. V nasprotnem primeru v višini največ 40 kWh/m2 na leto za nove stavbe ter 55 kWh/m2 na leto za obstoječe stavbe.

(glej dobre prakse okoljskega ravnanja: 3.1.1, 3.1.2, 3.1.3, 3.1.4)

| 2. | Specifična poraba energije za hlajenje (na dolžinski meter) |
| --- | --- |

2.

Specifična poraba energije za hlajenje (na dolžinski meter)

kWh/m na leto

Poraba energije sistema za hlajenje na dolžinski meter vitrine na leto.

Opombe:

| — | Se ne uporablja za trgovine brez hladilnih vitrin, kot so trgovine na drobno iz neživilskega sektorja. |
| --- | --- |

—

Se ne uporablja za trgovine brez hladilnih vitrin, kot so trgovine na drobno iz neživilskega sektorja.

glede na posamezno trgovino (kraj)

energetska učinkovitost

Specifična poraba energije centraliziranega sistema za hlajenje (na dolžinski meter) v višini 3 000 kWh/m na leto.

(glej dobro prakso okoljskega ravnanja: 3.1.6)

| 3. | Gostota moči razsvetljave |
| --- | --- |

3.

Gostota moči razsvetljave

W/m2

Moč nameščene razsvetljave, ki izpolnjuje potrebe po osvetljenosti (osnovne in za namene predstavitve proizvodov), na enoto prodajne površine na leto.

Opombe:

| — | Gre za kazalnik, ki je povezan s konceptom zasnove in prodaje ter se uporablja za vse trgovce na drobno ne glede na velikost in vrsto. |
| --- | --- |

—

Gre za kazalnik, ki je povezan s konceptom zasnove in prodaje ter se uporablja za vse trgovce na drobno ne glede na velikost in vrsto.

| — | Za določitev prodajne površine (glede na višino in druge tehnične parametre) se lahko uporabljajo korekcijski faktorji. Pojem „prodajna površina“ bi moral opredeliti trgovec na drobno. |
| --- | --- |

—

Za določitev prodajne površine (glede na višino in druge tehnične parametre) se lahko uporabljajo korekcijski faktorji. Pojem „prodajna površina“ bi moral opredeliti trgovec na drobno.

| — | Lumni na m2 so dober tehnični kazalnik, vendar bi bilo treba okoljsko uspešnost meriti v smislu W/m2. |
| --- | --- |

—

Lumni na m2 so dober tehnični kazalnik, vendar bi bilo treba okoljsko uspešnost meriti v smislu W/m2.

| — | Lahko se razlikuje znotraj trgovine (glede na oddelek) in med dnevom (glede na čas). |
| --- | --- |

—

Lahko se razlikuje znotraj trgovine (glede na oddelek) in med dnevom (glede na čas).

glede na posamezno trgovino (kraj), distribucijski center ali drugo

glede na površino trgovine in čas v dnevu, kadar je to ustrezno

energetska učinkovitost

Moč nameščene razsvetljave je manjša od 12 W/m2
  za supermarkete in manj kot 30 W/m2
  za specializirane trgovine.

(glej dobro prakso okoljskega ravnanja: 3.1.7)

| 4. | Spremljanje porabe energije |
| --- | --- |

4.

Spremljanje porabe energije

%

Odstotek trgovin, ki se spremljajo v okviru sistema za gospodarjenje z energijo.

Opombe:

| — | Spremljanje bi moralo vključevati vse trgovine in najpomembnejše procese. |
| --- | --- |

—

Spremljanje bi moralo vključevati vse trgovine in najpomembnejše procese.

| — | Zagotavljati bi bilo treba informacije o mehanizmih primerjalne analize, ki bi se začeli izvajati. |
| --- | --- |

—

Zagotavljati bi bilo treba informacije o mehanizmih primerjalne analize, ki bi se začeli izvajati.

glede na posamezno trgovino (kraj)

glede na proces

energetska učinkovitost

Spremlja se 100 % trgovin in procesov.

Izvajajo se mehanizmi primerjalne analize.

(glej dobre prakse okoljskega ravnanja: 3.1.5, 3.1.8)

| 5. | Odstotek uhajanj hladilnih sredstev |
| --- | --- |

5.

Odstotek uhajanj hladilnih sredstev

%

Izguba hladilnih sredstev glede na skupno hladilno obremenitev obrata.

Opombe:

| — | Primerno za hlajenje živil v velikih obratih (centralizirani sistemi). |
| --- | --- |

—

Primerno za hlajenje živil v velikih obratih (centralizirani sistemi).

| — | Priporočljivo je, da se ta odstotek izračuna na podlagi letnih nakupov hladilnih sredstev. |
| --- | --- |

—

Priporočljivo je, da se ta odstotek izračuna na podlagi letnih nakupov hladilnih sredstev.

| — | Za obrate, ki uporabljajo naravna hladilna sredstva, to ni okoljsko pomembno. |
| --- | --- |

—

Za obrate, ki uporabljajo naravna hladilna sredstva, to ni okoljsko pomembno.

glede na posamezno trgovino (kraj), distribucijski center ali drugo in na ravni organizacije (skupna vrednost)

glede na vrsto hladilnega sredstva

emisije

—

(glej dobro prakso okoljskega ravnanja: 3.1.6)

| 6. | Odstotek trgovin, ki uporabljajo naravna hladilna sredstva |
| --- | --- |

6.

Odstotek trgovin, ki uporabljajo naravna hladilna sredstva

%

Odstotek trgovin, ki uporabljajo naravna hladilna sredstva, glede na skupno število trgovin, ki imajo hladilne vitrine.

Opombe:

| — | Primerno za trgovce z živili na drobno, ki imajo hladilne vitrine. |
| --- | --- |

—

Primerno za trgovce z živili na drobno, ki imajo hladilne vitrine.

na ravni organizacije

emisije

Splošna uporaba naravnih hladilnih sredstev.

(glej dobro prakso okoljskega ravnanja: 3.1.6)

USPEŠNOST DOBAVNIH VERIG

| 7. | Sistematično izvajanje programov za izboljšanje dobavnih verig v vseh skupinah prednostnih proizvodov |
| --- | --- |

7.

Sistematično izvajanje programov za izboljšanje dobavnih verig v vseh skupinah prednostnih proizvodov

(d/n)

Ta kazalnik kaže na to, ali se za skupine prednostnih proizvodov sistematično izvajajo programi za izboljšanje dobavnih verig.

Opombe:

| — | Uporablja se za vse trgovce na drobno ne glede na velikost. |
| --- | --- |

—

Uporablja se za vse trgovce na drobno ne glede na velikost.

| — | Za mala podjetja se to nanaša na uporabo zelenih javnih naročil in spodbujanje okolju prijazne potrošnje. |
| --- | --- |

—

Za mala podjetja se to nanaša na uporabo zelenih javnih naročil in spodbujanje okolju prijazne potrošnje.

| — | Za velike trgovce na drobno, ki prodajajo proizvode zasebne znamke, je možna višja raven vključevanja trajnosti dobavnih verig v poslovno strategijo. |
| --- | --- |

—

Za velike trgovce na drobno, ki prodajajo proizvode zasebne znamke, je možna višja raven vključevanja trajnosti dobavnih verig v poslovno strategijo.

na ravni organizacije, glede na dobavno verigo proizvodov

Izboljšave okoljske uspešnosti dobavnih verig zajemajo:

| | energetsko učinkovitost |
| --- | --- |

energetsko učinkovitost

| | učinkovitost porabe materialov |
| --- | --- |

učinkovitost porabe materialov

| | vodo |
| --- | --- |

vodo

| | odpadke |
| --- | --- |

odpadke

| | biotsko raznovrstnost |
| --- | --- |

biotsko raznovrstnost

| | emisije |
| --- | --- |

emisije

Sistematično izvajanje programov za izboljšanje dobavnih verig v vseh skupinah prednostnih proizvodov.

(glej dobro prakso okoljskega ravnanja: 3.2.1)

| 8. | Izvajanje sistematične ocene (neodvisno ali prek konzorcijev) dobavnih verig osnovnih proizvodov |
| --- | --- |

8.

Izvajanje sistematične ocene (neodvisno ali prek konzorcijev) dobavnih verig osnovnih proizvodov

(d/n)

Ta kazalnik se nanaša na presojo vplivov dobavnih verig na okolje in opredelitev učinkovitih mehanizmov za izboljšanje dobavnih verig proizvodov.

Opombe:

| — | Za ocenjevane proizvode bi bilo treba sporočati podatke o okoljskih obremenitvah v življenjskem ciklu (ekvivalent CO2, kg ekvivalenta SOX, kg ekvivalenta VOC, kg ekvivalenta 1,4-DCB, kg ekvivalenta Sb, m3 vode, kg ekvivalenta PO4), pritiskih na biotsko raznovrstnost in lokacijskih pritiskih na vodo, izraženih glede na maso proizvoda ali, kadar je to bolj natančno, glede na funkcionalno enoto. |
| --- | --- |

—

Za ocenjevane proizvode bi bilo treba sporočati podatke o okoljskih obremenitvah v življenjskem ciklu (ekvivalent CO2, kg ekvivalenta SOX, kg ekvivalenta VOC, kg ekvivalenta 1,4-DCB, kg ekvivalenta Sb, m3 vode, kg ekvivalenta PO4), pritiskih na biotsko raznovrstnost in lokacijskih pritiskih na vodo, izraženih glede na maso proizvoda ali, kadar je to bolj natančno, glede na funkcionalno enoto.

| — | Proizvodi z visoko stopnjo prodaje bi morali veljati za osnovne proizvode in imeti prednost pri oceni. |
| --- | --- |

—

Proizvodi z visoko stopnjo prodaje bi morali veljati za osnovne proizvode in imeti prednost pri oceni.

na ravni organizacije, glede na dobavno verigo proizvodov

Izboljšave okoljske uspešnosti dobavnih verig zajemajo:

| | energetsko učinkovitost |
| --- | --- |

energetsko učinkovitost

| | učinkovitost porabe materialov |
| --- | --- |

učinkovitost porabe materialov

| | vodo |
| --- | --- |

vodo

| | odpadke |
| --- | --- |

odpadke

| | biotsko raznovrstnost |
| --- | --- |

biotsko raznovrstnost

| | emisije |
| --- | --- |

emisije

Izvajanje sistematične ocene (neodvisno ali prek konzorcijev) dobavnih verig osnovnih proizvodov.

(glej dobro prakso okoljskega ravnanja: 3.2.2)

| 9. | Stopnja izboljšanja proizvodov |
| --- | --- |

9.

Stopnja izboljšanja proizvodov

Odstotek prodaje proizvodov, certificiranih v skladu z določeno ravnjo okoljske uspešnosti

Upoštevati bi bilo treba naslednje stopnje.

Odstotek prodaje:

| — | proizvodov, certificiranih v skladu z okoljskimi standardi tretje osebe, |
| --- | --- |

—

proizvodov, certificiranih v skladu z okoljskimi standardi tretje osebe,

| — | proizvodov zasebne znamke, ki izpolnjujejo okoljske zahteve, ki so jih opredelili trgovci na drobno, |
| --- | --- |

—

proizvodov zasebne znamke, ki izpolnjujejo okoljske zahteve, ki so jih opredelili trgovci na drobno,

| — | živilskih proizvodov, certificiranih kot ekoloških, |
| --- | --- |

—

živilskih proizvodov, certificiranih kot ekoloških,

| — | bombaža, certificiranega kot ekološkega, |
| --- | --- |

—

bombaža, certificiranega kot ekološkega,

| — | neživilskih proizvodov z znaki za okolje. |
| --- | --- |

—

neživilskih proizvodov z znaki za okolje.

na ravni organizacije, glede na skupino proizvodov

Okoljski standardi obravnavajo:

| | energetsko učinkovitost |
| --- | --- |

energetsko učinkovitost

| | učinkovitost porabe materialov |
| --- | --- |

učinkovitost porabe materialov

| | vodo |
| --- | --- |

vodo

| | odpadke |
| --- | --- |

odpadke

| | biotsko raznovrstnost |
| --- | --- |

biotsko raznovrstnost

| | emisije |
| --- | --- |

emisije

100 % proizvodov v skupini proizvodov je certificiranih v skladu z okoljskimi standardi tretje osebe.

100 % prodanih proizvodov zasebne znamke v skupini proizvodov je v skladu z okoljskimi standardi, ki so jih opredelili trgovci na drobno.

10 % prodanih proizvodov v skupinah živilskih proizvodov je certificiranih kot ekoloških.

50 % prodanih bombažnih izdelkov je certificiranih kot ekoloških.

10 % prodanih proizvodov v skupinah neživilskih proizvodov je certificiranih v skladu z uradnimi znaki za okolje (ISO tipa I).

(glej dobre prakse okoljskega ravnanja: 3.2.2, 3.2.3, 3.2.4, 3.2.5, 3.2.6, 3.2.7)

USPEŠNOST PREVOZA IN LOGISTIKE

| 10. | Specifična poraba energije pri prevozu |
| --- | --- |

10.

Specifična poraba energije pri prevozu

MJ/tkm

Neposredna poraba goriva na prevoženi tonski kilometer za celoten prevoz in glede na način prevoza za primerjavo modalnih možnosti.

Opombe:

| — | Na podlagi energijske vsebnosti goriva. |
| --- | --- |

—

Na podlagi energijske vsebnosti goriva.

| — | Za električno energijo: na podlagi primarne energije za proizvodnjo električne energije (npr. pomnoži se z 2,7). |
| --- | --- |

—

Za električno energijo: na podlagi primarne energije za proizvodnjo električne energije (npr. pomnoži se z 2,7).

na ravni organizacije

glede na način prevoza in glavno pot

energetska učinkovitost

učinkovitost porabe materialov

—

(glej dobre prakse okoljskega ravnanja: 3.3.1, 3.3.2, 3.3.3, 3.3.4, 3.3.5, 3.3.6, 3.3.7)

| 11. | Specifične emisije toplogrednih plinov pri prevozu (glede na količino proizvodov in dolžino poti) |
| --- | --- |

11.

Specifične emisije toplogrednih plinov pri prevozu (glede na količino proizvodov in dolžino poti)

kg ekvivalenta CO2/tkm

Ta kazalnik kaže na okoljsko uspešnost prevoznih dejavnosti.

Opombe:

| — | Za fosilna goriva: na podlagi emisij neposrednega zgorevanja, posrednega izkoriščanja in predelave. |
| --- | --- |

—

Za fosilna goriva: na podlagi emisij neposrednega zgorevanja, posrednega izkoriščanja in predelave.

| — | Za električno energijo: na podlagi povprečnih emisij toplogrednih plinov pri pridobivanju električne energije v posamezni državi. |
| --- | --- |

—

Za električno energijo: na podlagi povprečnih emisij toplogrednih plinov pri pridobivanju električne energije v posamezni državi.

| — | Za biogoriva: na podlagi ocene emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu za zadevni vir goriva. |
| --- | --- |

—

Za biogoriva: na podlagi ocene emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu za zadevni vir goriva.

na ravni organizacije

glede na način prevoza in glavno pot

glede na vrsto goriva

učinkovitost porabe materialov

emisije

—

(glej dobre prakse okoljskega ravnanja: 3.3.1, 3.3.2, 3.3.3, 3.3.4, 3.3.5, 3.3.6, 3.3.7)

| 12. | Specifične emisije toplogrednih plinov pri prevozu (glede na količino proizvodov) |
| --- | --- |

12.

Specifične emisije toplogrednih plinov pri prevozu (glede na količino proizvodov)

kg ekvivalenta CO2 na dostavljen m3 (ali paleto)

kg ekvivalenta CO2 na tono dostavljenih proizvodov

Ta kazalnik kaže na končni vpliv prevoznih dejavnosti na okolje.

Ta kazalnik izraža dolžino poti pri prevozu proizvodov. Emisije so manjše, če se proizvodi nabavljajo lokalno/regionalno.

Opombe:

| — | Za fosilna goriva: na podlagi emisij neposrednega zgorevanja, posrednega izkoriščanja in predelave. |
| --- | --- |

—

Za fosilna goriva: na podlagi emisij neposrednega zgorevanja, posrednega izkoriščanja in predelave.

| — | Za električno energijo: na podlagi povprečnih emisij toplogrednih plinov pri pridobivanju električne energije v posamezni državi. |
| --- | --- |

—

Za električno energijo: na podlagi povprečnih emisij toplogrednih plinov pri pridobivanju električne energije v posamezni državi.

| — | Za biogoriva: na podlagi ocene emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu za zadevni vir goriva. |
| --- | --- |

—

Za biogoriva: na podlagi ocene emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu za zadevni vir goriva.

na ravni organizacije

glede na način prevoza in glavno pot

glede na skupino proizvodov

učinkovitost porabe materialov

emisije

—

(glej dobre prakse okoljskega ravnanja: 3.3.1, 3.3.2, 3.3.3, 3.3.4, 3.3.5, 3.3.6, 3.3.7)

| 13. | Odstotek prevoza po plovnih poteh/železnici od neposrednih dobaviteljev do distribucijskih centrov trgovcev na drobno |
| --- | --- |

13.

Odstotek prevoza po plovnih poteh/železnici od neposrednih dobaviteljev do distribucijskih centrov trgovcev na drobno

%

Ta kazalnik kaže na delež učinkovitejših načinov prevoza glede na skupne prevozne dejavnosti trgovca na drobno.

Opombe:

| — | Odstotek prevoza glede na način prevoza se lahko izračuna na podlagi tkm ali vrednosti prodaje. |
| --- | --- |

—

Odstotek prevoza glede na način prevoza se lahko izračuna na podlagi tkm ali vrednosti prodaje.

| — | Trgovci na drobno bi morali razlikovati med prevozom po celini (ceste, železnica, celinske plovne poti) in čezmorskim (pomorskim, zračnim) prevozom. |
| --- | --- |

—

Trgovci na drobno bi morali razlikovati med prevozom po celini (ceste, železnica, celinske plovne poti) in čezmorskim (pomorskim, zračnim) prevozom.

| — | Ta kazalnik se uporablja za proizvode, ki se nabavljajo po daljših poteh. |
| --- | --- |

—

Ta kazalnik se uporablja za proizvode, ki se nabavljajo po daljših poteh.

na ravni organizacije

glede na glavno pot ali vsaj ob razlikovanju med prevozom po celini in čezmorskim prevozom

energetska učinkovitost

učinkovitost porabe materialov

Več kot 50 % prevoza po celini od neposrednih dobaviteljev do distribucijskih centrov trgovcev na drobno (glede na tkm ali vrednost prodaje) poteka po celinskih plovnih poteh/železnici (če to omogoča infrastruktura).

Več kot 99 % čezmorskega prevoza (glede na vrednost prodaje) poteka z ladjo.

(glej dobro prakso okoljskega ravnanja: 3.3.4)

| 14. | Sistematična optimizacija načrtovanja poti |
| --- | --- |

14.

Sistematična optimizacija načrtovanja poti

(d/n)

Ta kazalnik izraža, ali je trgovec na drobno sistematično optimiziral svoja distribucijska omrežja z uvedbo strateških vozlišč, konsolidiranih platform in neposrednih povezav.

To vključuje odvoz odpadkov in pošiljk dobaviteljev pri povratnih vožnjah za dostavo trgovinam, uporabo telematike ter podaljšane roke dostave.

na ravni organizacije

energetska učinkovitost

učinkovitost porabe materialov

Sistematična optimizacija načrtovanja poti.

(glej dobro prakso okoljskega ravnanja: 3.3.5, 3.3.6)

| 15. | Odstotek vozil, ki so v skladu s standardi EURO V |
| --- | --- |

15.

Odstotek vozil, ki so v skladu s standardi EURO V

%

Opombe:

| — | Uporablja se za velike trgovce na drobno z notranjimi prevoznimi in logističnimi storitvami ter tretje ponudnike prevoza. |
| --- | --- |

—

Uporablja se za velike trgovce na drobno z notranjimi prevoznimi in logističnimi storitvami ter tretje ponudnike prevoza.

| — | Spremljati bi bilo treba tudi porabo goriva pri vozilih (l/100 km), če je to mogoče. |
| --- | --- |

—

Spremljati bi bilo treba tudi porabo goriva pri vozilih (l/100 km), če je to mogoče.

na ravni organizacije

emisije

100 % tovornjakov je v skladu s standardi EURO V.

(glej dobro prakso okoljskega ravnanja: 3.3.7)

RAVNANJE Z ODPADKI

| 16. | Nastajanje odpadkov |
| --- | --- |

16.

Nastajanje odpadkov

kg na leto

tone na leto

kg/m2 na leto

Teža proizvedenih odpadkov na leto.

Opombe:

| — | Izrazi se lahko glede na enoto prodajne površine. |
| --- | --- |

—

Izrazi se lahko glede na enoto prodajne površine.

| — | Spremljati bi se moralo ločeno za različne vrste odpadkov. |
| --- | --- |

—

Spremljati bi se moralo ločeno za različne vrste odpadkov.

na ravni organizacije

glede na vrsto odpadkov: npr. odpadna hrana, plastika, papir in karton, les, kovina, nevarni materiali itd.

glede na končni namen: ponovna uporaba, zunanje recikliranje, fermentacija, darovanje itd.

odpadki

—

(glej dobro prakso okoljskega ravnanja: 3.4.1, 3.4.2)

| 17. | Odstotek odpadne hrane, poslane na odlagališča ali v sežigalnice |
| --- | --- |

17.

Odstotek odpadne hrane, poslane na odlagališča ali v sežigalnice

%

Odstotek odpadne hrane, ki se ne pošlje v obrate za predelovalne procese, kot je fermentacija, od skupne količine nastale odpadne hrane.

na ravni organizacije

odpadki

0 % odpadne hrane, poslane na odlagališča ali v sežigalnice.

(glej dobro prakso okoljskega ravnanja: 3.4.1)

| 18. | Stopnja recikliranja sekundarne embalaže |
| --- | --- |

18.

Stopnja recikliranja sekundarne embalaže

%

Teža recikliranih materialov glede na skupno količino odpadkov.

Opombe:

| — | Nekateri trgovci na drobno vključijo količino ponovno uporabljenih materialov. Pri poročanju o tem kazalniku bi bilo treba to jasno navesti. |
| --- | --- |

—

Nekateri trgovci na drobno vključijo količino ponovno uporabljenih materialov. Pri poročanju o tem kazalniku bi bilo treba to jasno navesti.

na ravni organizacije

učinkovitost porabe materialov

odpadki

V trgovini je vzpostavljen sistem ravnanja z odpadki, katerega cilj je recikliranje ali ponovna uporaba 100 % sekundarnih embalažnih materialov.

(glej dobro prakso okoljskega ravnanja: 3.4.2)

| 19. | Stopnja vračanja embalaže in rabljenih proizvodov |
| --- | --- |

19.

Stopnja vračanja embalaže in rabljenih proizvodov

%

Stopnja vračanja embalaže proizvodov, kot so plastenke, in rabljenih proizvodov, kot so baterije in elektronska oprema, s strani potrošnikov glede na skupno prodajo takih proizvodov.

Opombe:

| — | Za sisteme vračanja plastenk PET in PE bi bilo treba stopnjo vračanja izmeriti glede na prodane povratne plastenke. |
| --- | --- |

—

Za sisteme vračanja plastenk PET in PE bi bilo treba stopnjo vračanja izmeriti glede na prodane povratne plastenke.

glede na vrsto povratne embalaže/povratnega proizvoda

učinkovitost porabe materialov

odpadki

Stopnja vračanja s strani potrošnikov v višini 80 % brez povračila.

Stopnja vračanja s strani potrošnikov v višini 95 % s povračilom.

(glej dobro prakso okoljskega ravnanja: 3.4.3)

PORABA MATERIALOV, RAZEN HLADILNIH SREDSTEV

| 20. | Certificiran ali recikliran papir za komercialne publikacije |
| --- | --- |

20.

Certificiran ali recikliran papir za komercialne publikacije

%

Odstotek certificiranega (npr. FSC) ali recikliranega papirja, uporabljenega za komercialne publikacije.

—

učinkovitost porabe materialov

odpadki

100 % certificiranega ali recikliranega papirja.

(glej dobro prakso okoljskega ravnanja: 3.5)

GOSPODARJENJE Z VODAMI

| 21. | Trgovine, ki zbirajo deževnico |
| --- | --- |

21.

Trgovine, ki zbirajo deževnico

%

Odstotek trgovin, ki imajo sisteme za zbiranje in/ali ponikanje deževnice.

—

voda

Zbiranje in/ali ponikanje deževnice na kraju samem sta vključena v sistem gospodarjenja z vodami.

(glej dobro prakso okoljskega ravnanja: 3.6)

VEDENJE POTROŠNIKOV

| 22. | Število vrečk |
| --- | --- |

22.

Število vrečk

#

Število plastičnih vrečk, danih ali prodanih pri blagajnah.

Opombe:

| — | Število brezplačnih plastičnih vrečk za enkratno uporabo bi moralo biti nadzorovano, pri čemer enako velja za število plastičnih vrečk za enkratno uporabo, prodanih ali danih za promocijske namene, ali število prodanih plastičnih vrečk za večkratno uporabo. |
| --- | --- |

—

Število brezplačnih plastičnih vrečk za enkratno uporabo bi moralo biti nadzorovano, pri čemer enako velja za število plastičnih vrečk za enkratno uporabo, prodanih ali danih za promocijske namene, ali število prodanih plastičnih vrečk za večkratno uporabo.

| — | Sporoča se lahko glede na posameznega potrošnika ali 1 000 potrošnikov ali enoto prometa. |
| --- | --- |

—

Sporoča se lahko glede na posameznega potrošnika ali 1 000 potrošnikov ali enoto prometa.

brezplačne plastične vrečke za enkratno uporabo, brezplačne biološko razgradljive plastične vrečke za enkratno uporabo, prodane plastične vrečke za enkratno uporabo, prodane vrečke za večkratno uporabo

učinkovitost porabe materialov

odpadki

Brez razpoložljivih vrečk za enkratno uporabo pri blagajnah.

(glej dobro prakso okoljskega ravnanja: 3.7)

---

(1)  Znanstveno in politično poročilo je javno na voljo na spletnem mestu JRC/IPTS na naslednjem naslovu: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/RetailTradeSector.pdf. Zaključki v zvezi z dobrimi praksami okoljskega ravnanja in njihovo uporabo ter opredeljeni posamezni kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti iz tega sektorskega referenčnega dokumenta temeljijo na ugotovitvah iz znanstvenega in političnega poročila. V slednjem so na voljo vse sekundarne informacije in tehnične podrobnosti.

(2)  Uredba Sveta (EGS) št. 1836/93 z dne 29. junija 1993 o prostovoljnem sodelovanju gospodarskih družb industrijskega sektorja v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (UL L 168, 10.7.1993, str. 1).

(3)  Uredba (ES) št. 761/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) (UL L 114, 24.4.2001, str. 1).

(4)  Sklep Komisije 2013/131/EU z dne 4. marca 2013 o uvedbi navodil za uporabnike, v katerih so predstavljeni koraki, ki jih je treba opraviti za pristop k sistemu EMAS, v skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) (UL L 76, 19.3.2013, str. 1).

(5)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

(6)  To je približna klasifikacija vrste okoljskih vidikov v skladu z opredelitvami iz Uredbe (ES) št. 1221/2009. Neposrednost ali posrednost vsakega okoljskega vidika bi bilo treba oceniti za vsak posamezen primer.

(7)  Proizvodi, ki jih proizvede ena družba, vendar se prodajajo pod blagovno znamko druge družbe (npr. blagovno znamko trgovca na drobno). Proizvodi lastne blagovne znamke se imenujejo tudi zasebne znamke.

(8)  Malo podjetje je opredeljeno kot podjetje, ki ima manj kot 50 zaposlenih in ima letni prihodek in/ali letno bilančno vsoto, ki ne presega 10 milijonov EUR (Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, majhnih in srednje velikih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36)).

(9)  To merilo je mogoče obravnavati tudi z vidika Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb in nacionalnih opredelitev pojma skoraj nič-energijske stavbe. Primer tega je mejna vrednost 20 kWh/m2 na leto (http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX:52013DC0483).

(*)

Opomba: V skladu z direktivo o energetski učinkovitosti morajo velika podjetja vsaka štiri leta opraviti energetski pregled, ki ga izvedejo kvalificirani strokovnjaki, pri čemer je treba prvi pregled opraviti do 5. decembra 2015.

(10)  To merilo bi bilo treba obravnavati tudi z vidika meril EU za zelena javna naročila za notranjo razsvetljavo v trgovinah na drobno, ki znašajo 3,5 W/m2/100 lx (osnovna merila) ali 3,2 W/m2/100 lx (celovita merila). Glej: http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/criteria/indoor_lighting.pdf

(11)  Sistem za gospodarjenje z energijo je lahko del sistema EMAS.

(12)  Ali razmerje energije iz obnovljivih virov, proizvedene na kraju samem ali v bližini, v skladu s standardom prEN15603.

(13)  Osnovni proizvodi se nanašajo na proizvode z velikim obsegom prodaje (glede na vrednost).

Po drugi strani so prednostni proizvodi tisti z velikim obsegom prodaje (glede na vrednost) in velikim vplivom na okolje: ko trgovec na drobno opredeli svoje osnovne proizvode, se izvede presoja njihovega vpliva na okolje, pri čemer se upoštevajo le najpomembnejši proizvodi.

(14)  Znaki za okolje tipa I: okoljsko označevanje, certificirano s strani tretjih oseb (ISO 14024).

(15)  Uredba Komisije (ES) št. 889/2008 z dne 5. septembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov glede ekološke pridelave, označevanja in nadzora (UL L 250, 18.9.2008, str. 1).

(16)  Uredba Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91 (UL L 189, 20.7.2007, str. 1).

(17)  Standard EURO VI za emisije vozil je začel veljati konec leta 2012, zato se lahko v prihodnjih letih šteje kot merilo odličnosti.

---

Popravki

| 22.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 127/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 127/61

---

Popravek Dokončnega sprejetja (EU, Euratom) 2015/371 spremembe proračuna Evropske unije št. 7 za proračunsko leto 2014

(
  Uradni list Evropske unije L 73 z dne 17. marca 2015
  )

Stran 516, stolpec „Nov znesek“, vrstica „Naslov 1 – LASTNA SREDSTVA“:

besedilo:

„124 290 661 280“

se glasi:

„128 387 935 513“

in v vrstici „SKUPAJ“:

besedilo:

„134 936 959 482“

se glasi:

„139 034 233 715“

Stran 518, stolpec „Nov znesek“, vrstici „Poglavje 1 4“ in „Člen 1 4 0“:

besedilo:

„90 516 325 930“

se glasi:

„94 613 600 163“

in v vrstici „Naslov 1 – Skupaj“

besedilo:

„124 290 661 280“

se glasi:

„128 387 935 513“

Stran 519, stolpec „Nov znesek“:

besedilo:

„90 516 325 930“

se glasi:

„94 613 600 163“

---