# Uradni list L 53/2016

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 53 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 591. marec 2016 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 53

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 591. marec 2016

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/283 z dne 24. februarja 2016 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 1 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/284 z dne 29. februarja 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 4 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2016/285 z dne 6. novembra 2015 o državni pomoči SA.38545 2014/C (ex 2014/NN), ki jo je Francoska republika odobrila podjetjema Mory-Ducros SAS in MoryGlobal
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 7523)

   (
  1
  ) | 6 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/283 z dne 24. februarja 2016 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

1

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/284 z dne 29. februarja 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

4

SKLEPI

*

Sklep Komisije (EU) 2016/285 z dne 6. novembra 2015 o državni pomoči SA.38545 2014/C (ex 2014/NN), ki jo je Francoska republika odobrila podjetjema Mory-Ducros SAS in MoryGlobal
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 7523)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 7523)

1

6

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Dokončnega sprejetja (EU, Euratom) 2016/150 splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2016 ( UL L 48, 24.2.2016 ) | 24 |

Popravki

*

Popravek Dokončnega sprejetja (EU, Euratom) 2016/150 splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2016 ( UL L 48, 24.2.2016 )

( UL L 48, 24.2.2016 )

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 1.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 53/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/283

z dne 24. februarja 2016

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) in zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe za uvrstitev blaga iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe za uvrstitev blaga iz Priloge k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 določa splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali pa uvaja dodatne pododdelke ter se s posebnimi določbami Unije predpiše zaradi uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 določa splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali pa uvaja dodatne pododdelke ter se s posebnimi določbami Unije predpiše zaradi uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo.

| (3) | Po teh splošnih pravilih bi bilo blago iz stolpca 1 razpredelnice iz Priloge treba uvrstiti pod oznako KN v stolpcu 2 na podlagi utemeljitve v stolpcu 3 navedene razpredelnice. |
| --- | --- |

(3)

Po teh splošnih pravilih bi bilo blago iz stolpca 1 razpredelnice iz Priloge treba uvrstiti pod oznako KN v stolpcu 2 na podlagi utemeljitve v stolpcu 3 navedene razpredelnice.

| (4) | Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 (2) še nekaj časa sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki se izdajo za blago, na katero se nanaša ta uredba, in niso v skladu s to uredbo. To obdobje bi moralo biti omejeno na tri mesece. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 (2) še nekaj časa sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki se izdajo za blago, na katero se nanaša ta uredba, in niso v skladu s to uredbo. To obdobje bi moralo biti omejeno na tri mesece.

| (5) | Odbor za carinski zakonik ni dal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(5)

Odbor za carinski zakonik ni dal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu 1 razpredelnice iz Priloge, se uvrsti v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca 2 navedene razpredelnice.

Člen 2

V skladu s členom 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 se je na zavezujoče tarifne informacije, ki niso v skladu s to uredbo, mogoče sklicevati še tri mesece po začetku veljavnosti te uredbe.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Stephen QUEST

Generalni direktor za obdavčenje in carinsko unijo

---

(1)  
  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 302, 19.10.1992, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Izdelek v obliki koničastega valja (t. i. „LED-svetilka z bleščicami“), narejen predvsem iz plastične mase in visok približno 17 cm. Izdelek se proti vrhu zoži v konico, ima širši podstavek ter osrednji del iz prozorne plastične mase. Osrednji del v notranjosti krasi stilizirana figura deklice, napolnjen pa je s prozorno tekočino, v kateri lebdijo bleščice.
  V podstavku je več svetlečih diod (LED), ki delujejo na baterije. Ko se izdelek pretrese, osrednji del rahlo zasveti v različnih barvah. Diode se prižgejo le za kratek čas, približno za eno minuto po tresenju.
  Glej sliko (*1). | 3926 40 00 | Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 3926 in 3926 40 00 .
  Izdelek se ne more uvrstiti kot svetilka pod tarifno številko 9405 , saj ni namenjen predvsem osvetljevanju, na primer prostora, in ni specializirana svetilka (glej tudi pojasnjevalne opombe harmoniziranega sistema k tarifni številki 9405 (I), točki 1 in 3).
  Glede na njegove objektivne značilnosti izdelek v osnovi ni namenjen razvedrilu oseb (otrok ali odraslih) (glej tudi pojasnjevalne opombe harmoniziranega sistema k tarifni številki 9503 (D)). Zato je izključena tudi uvrstitev pod tarifno številko 9503 kot igrača.
  Zaradi svojih objektivnih značilnosti je izdelek namenjen predvsem dekoraciji. Osvetlitev le okrepi okrasni učinek.
  Izdelek je zato treba uvrstiti pod oznako KN 3926 40 00 kot drugi okrasni predmeti iz plastične mase. |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

Izdelek v obliki koničastega valja (t. i. „LED-svetilka z bleščicami“), narejen predvsem iz plastične mase in visok približno 17 cm. Izdelek se proti vrhu zoži v konico, ima širši podstavek ter osrednji del iz prozorne plastične mase. Osrednji del v notranjosti krasi stilizirana figura deklice, napolnjen pa je s prozorno tekočino, v kateri lebdijo bleščice.

V podstavku je več svetlečih diod (LED), ki delujejo na baterije. Ko se izdelek pretrese, osrednji del rahlo zasveti v različnih barvah. Diode se prižgejo le za kratek čas, približno za eno minuto po tresenju.

Glej sliko (*1).

3926 40 00

Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 3926 in 3926 40 00 .

Izdelek se ne more uvrstiti kot svetilka pod tarifno številko 9405 , saj ni namenjen predvsem osvetljevanju, na primer prostora, in ni specializirana svetilka (glej tudi pojasnjevalne opombe harmoniziranega sistema k tarifni številki 9405 (I), točki 1 in 3).

Glede na njegove objektivne značilnosti izdelek v osnovi ni namenjen razvedrilu oseb (otrok ali odraslih) (glej tudi pojasnjevalne opombe harmoniziranega sistema k tarifni številki 9503 (D)). Zato je izključena tudi uvrstitev pod tarifno številko 9503 kot igrača.

Zaradi svojih objektivnih značilnosti je izdelek namenjen predvsem dekoraciji. Osvetlitev le okrepi okrasni učinek.

Izdelek je zato treba uvrstiti pod oznako KN 3926 40 00 kot drugi okrasni predmeti iz plastične mase.

---

(*1)  Slika je zgolj informativna.

---

| 1.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 53/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 53/4

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/284

z dne 29. februarja 2016

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. februarja 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 193,2 |
| MA | 87,7 |
| SN | 149,8 |
| TN | 116,3 |
| TR | 107,0 |
| ZZ | 130,8 |
| 0707 00 05 | JO | 206,0 |
| MA | 83,5 |
| TR | 167,3 |
| ZZ | 152,3 |
| 0709 93 10 | MA | 40,9 |
| TR | 167,2 |
| ZZ | 104,1 |
| 0805 10 20 | EG | 46,5 |
| IL | 77,9 |
| MA | 50,2 |
| TN | 49,6 |
| TR | 63,3 |
| ZZ | 57,5 |
| 0805 50 10 | EG | 90,7 |
| MA | 85,9 |
| TR | 95,1 |
| ZZ | 90,6 |
| 0808 10 80 | CL | 92,6 |
| US | 123,9 |
| ZZ | 108,3 |
| 0808 30 90 | CL | 168,0 |
| CN | 90,6 |
| ZA | 102,8 |
| ZZ | 120,5 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

193,2

MA

87,7

SN

149,8

TN

116,3

TR

107,0

ZZ

130,8

0707 00 05

JO

206,0

MA

83,5

TR

167,3

ZZ

152,3

0709 93 10

MA

40,9

TR

167,2

ZZ

104,1

0805 10 20

EG

46,5

IL

77,9

MA

50,2

TN

49,6

TR

63,3

ZZ

57,5

0805 50 10

EG

90,7

MA

85,9

TR

95,1

ZZ

90,6

0808 10 80

CL

92,6

US

123,9

ZZ

108,3

0808 30 90

CL

168,0

CN

90,6

ZA

102,8

ZZ

120,5

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 1.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 53/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 53/6

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/285

z dne 6. novembra 2015

o državni pomoči SA.38545 2014/C (ex 2014/NN), ki jo je Francoska republika odobrila podjetjema Mory-Ducros SAS in MoryGlobal

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 7523)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima členoma (1),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Po neuradnih pogovorih med Komisijo in Francijo je Francija 7. februarja 2014 Komisiji poslala obvestilo o odobritvi udeležbenega posojila iz Sklada za ekonomski in socialni razvoj (Fonds de développement économique et social, v nadaljnjem besedilu: sklad FDES) družbi MoryGlobal (2). |
| --- | --- |

(1)

Po neuradnih pogovorih med Komisijo in Francijo je Francija 7. februarja 2014 Komisiji poslala obvestilo o odobritvi udeležbenega posojila iz Sklada za ekonomski in socialni razvoj (Fonds de développement économique et social, v nadaljnjem besedilu: sklad FDES) družbi MoryGlobal (2).

2

| (2) | Francija je na ustno zahtevo Komisije 2. aprila 2014 predložila novo obvestilo. |
| --- | --- |

(2)

Francija je na ustno zahtevo Komisije 2. aprila 2014 predložila novo obvestilo.

| (3) | Dne 11. aprila in dne 8. maja 2014 sta bili poslani novi zahtevi za informacije, na kateri je Francija odgovorila z dopisoma z dne 30. aprila in dne 9. maja 2014. Ti zahtevi sta bili dopolnjeni z zahtevo z dne 27. junija 2014, na katero je Francija odgovorila 10. julija 2014. |
| --- | --- |

(3)

Dne 11. aprila in dne 8. maja 2014 sta bili poslani novi zahtevi za informacije, na kateri je Francija odgovorila z dopisoma z dne 30. aprila in dne 9. maja 2014. Ti zahtevi sta bili dopolnjeni z zahtevo z dne 27. junija 2014, na katero je Francija odgovorila 10. julija 2014.

| (4) | Na predlog Komisije je bilo 9. julija 2014 organizirano srečanje s Francijo. |
| --- | --- |

(4)

Na predlog Komisije je bilo 9. julija 2014 organizirano srečanje s Francijo.

| (5) | Ker je bil prvi obrok posojila iz sklada FDES izplačan 18. februarja 2014, je Komisija navedeni ukrep vpisala v register nepriglašenih pomoči. |
| --- | --- |

(5)

Ker je bil prvi obrok posojila iz sklada FDES izplačan 18. februarja 2014, je Komisija navedeni ukrep vpisala v register nepriglašenih pomoči.

| (6) | Z dopisom z dne 16. septembra 2014 je Komisija sporočila Franciji, da bo začela postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) glede zadevne pomoči (v nadaljnjem besedilu: formalni postopek preiskave). |
| --- | --- |

(6)

Z dopisom z dne 16. septembra 2014 je Komisija sporočila Franciji, da bo začela postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) glede zadevne pomoči (v nadaljnjem besedilu: formalni postopek preiskave).

| (7) | Sklep Komisije, da začne formalni postopek preiskave (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka), je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (3). Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o zadevni pomoči. Komisija v zvezi s tem ni prejela pripomb zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(7)

Sklep Komisije, da začne formalni postopek preiskave (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka), je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (3). Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o zadevni pomoči. Komisija v zvezi s tem ni prejela pripomb zainteresiranih strani.

Uradnem listu Evropske unije

3

| (8) | Francija je svoje pripombe predložila 24. oktobra 2014. Na zahtevo Komisije je 12. januarja in 6. maja 2015 predložila dodatne informacije. |
| --- | --- |

(8)

Francija je svoje pripombe predložila 24. oktobra 2014. Na zahtevo Komisije je 12. januarja in 6. maja 2015 predložila dodatne informacije.

2.   OZADJE

OZADJE

2.1   OPIS UPRAVIČENCA IN OKOLIŠČIN

| (9) | Skupina Mory-Ducros je med drugim zajemala družbo Mory-Ducros SAS (v nadaljnjem besedilu: MD) ter nepremičninski družbi civilnega prava SPAD in ARCATIME CAUDAN, podružnici v 100-odstotni lasti družbe MD. |
| --- | --- |

(9)

Skupina Mory-Ducros je med drugim zajemala družbo Mory-Ducros SAS (v nadaljnjem besedilu: MD) ter nepremičninski družbi civilnega prava SPAD in ARCATIME CAUDAN, podružnici v 100-odstotni lasti družbe MD.

| (10) | Holdinška družba Arcole Industries (v nadaljnjem besedilu: Arcole), katere glavna dejavnost sta bila prevzem in sanacija podjetij v težavah, je bila delničar družbe MD. Družba Arcole je junija 2010 od družbe DHL pridobila družbo Ducros Express, junija 2011 pa še nekatera sredstva družbe Mory SA v postopku prisilne poravnave, uvedenem zoper njo. Družba Arcole je nato ti dve dejavnosti združila v družbi MD. |
| --- | --- |

(10)

Holdinška družba Arcole Industries (v nadaljnjem besedilu: Arcole), katere glavna dejavnost sta bila prevzem in sanacija podjetij v težavah, je bila delničar družbe MD. Družba Arcole je junija 2010 od družbe DHL pridobila družbo Ducros Express, junija 2011 pa še nekatera sredstva družbe Mory SA v postopku prisilne poravnave, uvedenem zoper njo. Družba Arcole je nato ti dve dejavnosti združila v družbi MD.

| (11) | Družba MD je bila za družbo Geodis drugi največji gospodarski subjekt v sektorju pošte in zakupa v Franciji. Družba MD je izvajala štiri glavne dejavnosti, in sicer na področjih pošte in nacionalnega prevoza, zakupa na nacionalni ravni, pošte in zakupa na mednarodni ravni ter logistike. V Franciji se ta sektor dejavnosti od začetka desetletja srečuje z vse večjimi težavami, katerih posledica so združitve in/ali stečaji večjih gospodarskih subjektov. Poleg preteklih sredstev ali družb, vključenih v družbo MD na podlagi postopkov prisilne poravnave, je treba opozoriti na prevzem sredstev družbe SERNAM, tj. nekdanje podružnice družbe SNCF, s strani družbe Geodis po stečajnem postopku (4). |
| --- | --- |

(11)

Družba MD je bila za družbo Geodis drugi največji gospodarski subjekt v sektorju pošte in zakupa v Franciji. Družba MD je izvajala štiri glavne dejavnosti, in sicer na področjih pošte in nacionalnega prevoza, zakupa na nacionalni ravni, pošte in zakupa na mednarodni ravni ter logistike. V Franciji se ta sektor dejavnosti od začetka desetletja srečuje z vse večjimi težavami, katerih posledica so združitve in/ali stečaji večjih gospodarskih subjektov. Poleg preteklih sredstev ali družb, vključenih v družbo MD na podlagi postopkov prisilne poravnave, je treba opozoriti na prevzem sredstev družbe SERNAM, tj. nekdanje podružnice družbe SNCF, s strani družbe Geodis po stečajnem postopku (4).

4

| (12) | Družba MD je imela dne 31. decembra 2012 konsolidiran promet v višini 765 milijonov EUR. Družba MD je imela približno 5 300 zaposlenih in 85 agencij. Negativen vpliv finančne krize in vedno večja konkurenca drugih subjektov ter težave v sektorju pošte in zakupa pa so povzročili slabše rezultate, ki so jih dodatno poslabšali stroški proizvodnje, ki so bili višji od stroškov na trgu, neugodne tarife pri številnih strankah ter slabo stanje nepremičnin in voznega parka zaradi nezadostnih naložb v prejšnjih poslovnih letih. |
| --- | --- |

(12)

Družba MD je imela dne 31. decembra 2012 konsolidiran promet v višini 765 milijonov EUR. Družba MD je imela približno 5 300 zaposlenih in 85 agencij. Negativen vpliv finančne krize in vedno večja konkurenca drugih subjektov ter težave v sektorju pošte in zakupa pa so povzročili slabše rezultate, ki so jih dodatno poslabšali stroški proizvodnje, ki so bili višji od stroškov na trgu, neugodne tarife pri številnih strankah ter slabo stanje nepremičnin in voznega parka zaradi nezadostnih naložb v prejšnjih poslovnih letih.

| (13) | S sodbo z dne 26. novembra 2013 je gospodarsko sodišče v Pontoiseju začelo postopek prisilne poravnave zoper družbo MD. |
| --- | --- |

(13)

S sodbo z dne 26. novembra 2013 je gospodarsko sodišče v Pontoiseju začelo postopek prisilne poravnave zoper družbo MD.

| (14) | Družba Arcole, večinski delničar družbe MD, je 3. januarja 2014 predložila prevzemno ponudbo. |
| --- | --- |

(14)

Družba Arcole, večinski delničar družbe MD, je 3. januarja 2014 predložila prevzemno ponudbo.

| (15) | Družba Arcole je 28. januarja 2014 pri gospodarskem sodišču v Pontoiseju vložila izboljšano ponudbo v obliki načrta za prodajo novi družbi, ustanovljeni v ta namen, tj. družbi MoryGlobal, da bi prevzela večino sredstev družbe MD. |
| --- | --- |

(15)

Družba Arcole je 28. januarja 2014 pri gospodarskem sodišču v Pontoiseju vložila izboljšano ponudbo v obliki načrta za prodajo novi družbi, ustanovljeni v ta namen, tj. družbi MoryGlobal, da bi prevzela večino sredstev družbe MD.

| (16) | Minister za gospodarstvo in finance je 29. januarja 2014 sprejel odlok, s katerim je družbi MoryGlobal odobril posojilo iz sklada FDES v višini 17,5 milijona EUR, ki naj bi se izplačalo v enem ali več obrokih. |
| --- | --- |

(16)

Minister za gospodarstvo in finance je 29. januarja 2014 sprejel odlok, s katerim je družbi MoryGlobal odobril posojilo iz sklada FDES v višini 17,5 milijona EUR, ki naj bi se izplačalo v enem ali več obrokih.

| (17) | Pred formalizacijo sporazuma o posojilu med družbo MoryGlobal in državo sta država, ki jo je zastopal Ministrski odbor za industrijsko prestrukturiranje (v nadaljnjem besedilu: odbor CIRI), in družba Arcole 30. januarja 2014 podpisali memorandum o soglasju: družba Arcole se je med drugim zavezala k zagotovitvi sredstev v skupni višini 17,5 milijona EUR, in sicer 10 milijonov EUR v obliki povečanja kapitala in 7,5 milijona EUR v obliki zamenljivih obveznic (5). |
| --- | --- |

(17)

Pred formalizacijo sporazuma o posojilu med družbo MoryGlobal in državo sta država, ki jo je zastopal Ministrski odbor za industrijsko prestrukturiranje (v nadaljnjem besedilu: odbor CIRI), in družba Arcole 30. januarja 2014 podpisali memorandum o soglasju: družba Arcole se je med drugim zavezala k zagotovitvi sredstev v skupni višini 17,5 milijona EUR, in sicer 10 milijonov EUR v obliki povečanja kapitala in 7,5 milijona EUR v obliki zamenljivih obveznic (5).

5

| (18) | Gospodarsko sodišče v Pontoiseju je 6. februarja 2014 odobrilo načrt za prodajo družbe MD družbi Arcole. |
| --- | --- |

(18)

Gospodarsko sodišče v Pontoiseju je 6. februarja 2014 odobrilo načrt za prodajo družbe MD družbi Arcole.

| (19) | Gospodarsko sodišče v Bobignyju je 31. marca 2015 kljub kapitalski injekciji in posojilu iz sklada FDES uvedlo stečajni postopek zoper družbo MoryGlobal. |
| --- | --- |

(19)

Gospodarsko sodišče v Bobignyju je 31. marca 2015 kljub kapitalski injekciji in posojilu iz sklada FDES uvedlo stečajni postopek zoper družbo MoryGlobal.

2.2   OPIS UKREPOV

2.2.1   
  Posojilo iz sklada FDES v višini 17,5 milijona EUR

Posojilo

v višini 17,5 milijona EUR

| (20) | S sporazumom z dne 11. februarja 2014 sta se država in družba MoryGlobal dogovorili o posojilu iz sklada FDES v višini 17,5 milijona EUR. V skladu s pogoji posojila je bilo to namenjeno financiranju nakupa dela dejavnosti družbe MD in dejavnosti družbe MoryGlobal. |
| --- | --- |

(20)

S sporazumom z dne 11. februarja 2014 sta se država in družba MoryGlobal dogovorili o posojilu iz sklada FDES v višini 17,5 milijona EUR. V skladu s pogoji posojila je bilo to namenjeno financiranju nakupa dela dejavnosti družbe MD in dejavnosti družbe MoryGlobal.

| (21) | Predvideno je bilo, da se bo posojilo iz sklada FDES odplačevalo po letni fiksni obrestni meri 1 % letno. Obresti, obračunane do končnega datuma odplačila, naj bi se izračunale na letni ravni ter kapitalizirale in plačale na koncu, tj. na datum zapadlosti posojila iz sklada FDES. Ne glede na navedeno bi morala družba MoryGlobal v primeru, da bi bile družbi Arcole izplačane dividende, na datum izplačila dividend plačati kapitalizirane obresti po fiksni obrestni meri, obračunane na navedeni datum, in sicer do zneska izplačanih dividend. |
| --- | --- |

(21)

Predvideno je bilo, da se bo posojilo iz sklada FDES odplačevalo po letni fiksni obrestni meri 1 % letno. Obresti, obračunane do končnega datuma odplačila, naj bi se izračunale na letni ravni ter kapitalizirale in plačale na koncu, tj. na datum zapadlosti posojila iz sklada FDES. Ne glede na navedeno bi morala družba MoryGlobal v primeru, da bi bile družbi Arcole izplačane dividende, na datum izplačila dividend plačati kapitalizirane obresti po fiksni obrestni meri, obračunane na navedeni datum, in sicer do zneska izplačanih dividend.

| (22) | Tem obrestim po fiksni obrestni meri naj bi se dodale obresti po spremenljivi obrestni meri v višini skupnega zneska dividend, razglašenih in izplačanih v poslovnem letu, od katerega bi se odštel izplačan znesek obresti po fiksni obrestni meri. |
| --- | --- |

(22)

Tem obrestim po fiksni obrestni meri naj bi se dodale obresti po spremenljivi obrestni meri v višini skupnega zneska dividend, razglašenih in izplačanih v poslovnem letu, od katerega bi se odštel izplačan znesek obresti po fiksni obrestni meri.

| (23) | Skupna obrestna mera (fiksna + spremenljiva) posojila iz sklada FDES ne bi mogla biti nižja od povprečne obrestne mere na tekočih računih družbenikov, ki jih je odobrila družba Arcole. |
| --- | --- |

(23)

Skupna obrestna mera (fiksna + spremenljiva) posojila iz sklada FDES ne bi mogla biti nižja od povprečne obrestne mere na tekočih računih družbenikov, ki jih je odobrila družba Arcole.

| (24) | Posojilo naj bi bilo odplačano v enkratnem znesku 20 let po datumu zadnjega obroka posojila, ki je bil izplačan 24. aprila 2014. |
| --- | --- |

(24)

Posojilo naj bi bilo odplačano v enkratnem znesku 20 let po datumu zadnjega obroka posojila, ki je bil izplačan 24. aprila 2014.

| (25) | Posojilo iz sklada FDES je bilo zavarovano s prvovrstno in izključno zastavno pravico na računu vrednostnih papirjev, ki je zajemala 100 % vrednostnih papirjev družbe MoryGlobal. Zastavljen račun naj bi celotno obdobje posojila iz sklada FDES zajemal vsaj 90 % zastavljenih delnic družbe MoryGlobal. |
| --- | --- |

(25)

Posojilo iz sklada FDES je bilo zavarovano s prvovrstno in izključno zastavno pravico na računu vrednostnih papirjev, ki je zajemala 100 % vrednostnih papirjev družbe MoryGlobal. Zastavljen račun naj bi celotno obdobje posojila iz sklada FDES zajemal vsaj 90 % zastavljenih delnic družbe MoryGlobal.

| (26) | Če bi družba Arcole prodala 100 % vrednostnih papirjev v družbi MoryGlobal, bi morala družba MoryGlobal odplačati celoten znesek neodplačanega posojila in vse druge dolgovane zneske iz naslova posojila ter državi plačati ustrezen znesek za stroške prekinitve v višini prodajne cene, od katere bi se odšteli znesek, ki ga je družba Arcole v kakršni koli obliki vložila v družbo MoryGlobal, znesek udeležbenega posojila, odplačanega do datuma prodaje, in vsi stroški, povezani s prodajo. V primeru delne prodaje vrednostnih papirjev bi bilo treba uporabiti sorazmerni delež števila vrednostnih papirjev, ki bi jih družba Arcole prodala, glede na število vseh vrednostnih papirjev družbe Arcole pred prodajo. |
| --- | --- |

(26)

Če bi družba Arcole prodala 100 % vrednostnih papirjev v družbi MoryGlobal, bi morala družba MoryGlobal odplačati celoten znesek neodplačanega posojila in vse druge dolgovane zneske iz naslova posojila ter državi plačati ustrezen znesek za stroške prekinitve v višini prodajne cene, od katere bi se odšteli znesek, ki ga je družba Arcole v kakršni koli obliki vložila v družbo MoryGlobal, znesek udeležbenega posojila, odplačanega do datuma prodaje, in vsi stroški, povezani s prodajo. V primeru delne prodaje vrednostnih papirjev bi bilo treba uporabiti sorazmerni delež števila vrednostnih papirjev, ki bi jih družba Arcole prodala, glede na število vseh vrednostnih papirjev družbe Arcole pred prodajo.

| (27) | Skupni znesek posojila je bil izplačan s tremi nakazili na naslednje datume in v naslednjih zneskih: 18. februarja 2014 3 milijone EUR, 11. marca 2014 7 milijonov EUR in 24. aprila 2014 7,5 milijona EUR. |
| --- | --- |

(27)

Skupni znesek posojila je bil izplačan s tremi nakazili na naslednje datume in v naslednjih zneskih: 18. februarja 2014 3 milijone EUR, 11. marca 2014 7 milijonov EUR in 24. aprila 2014 7,5 milijona EUR.

2.2.2   Socialni ukrepi

Socialni ukrepi

| (28) | Minister za reindustrializacijo, minister za delo, zaposlovanje, poklicno usposabljanje in socialni dialog ter minister, pooblaščen za promet, morje in ribištvo, so 6. februarja 2014 v obvestilu za javnost (6) razglasili, da je pripravljen spremljevalni načrt za uslužbence družbe MD. Zajemal je naslednje:






  — | Avtomatični ukrep: pomoč, do katere so v skladu z zakonom odpuščeni delavci avtomatično upravičeni, le vlogo morajo predložiti. Tako lahko v okviru Pogodbe o varnosti zaposlitve (Contrat de Sécurisation Professionnelle) delavci prejmejo (i) plačilo, ki je skoraj enako njihovi trenutni neto plači, in (ii) posebno usposabljanje prek sklada Fonds paritaire de sécurisation des parcours professionnels. |
| --- | --- | --- |

(28)

Minister za reindustrializacijo, minister za delo, zaposlovanje, poklicno usposabljanje in socialni dialog ter minister, pooblaščen za promet, morje in ribištvo, so 6. februarja 2014 v obvestilu za javnost (6) razglasili, da je pripravljen spremljevalni načrt za uslužbence družbe MD. Zajemal je naslednje:

6

—

Avtomatični ukrep: pomoč, do katere so v skladu z zakonom odpuščeni delavci avtomatično upravičeni, le vlogo morajo predložiti. Tako lahko v okviru Pogodbe o varnosti zaposlitve (Contrat de Sécurisation Professionnelle) delavci prejmejo (i) plačilo, ki je skoraj enako njihovi trenutni neto plači, in (ii) posebno usposabljanje prek sklada Fonds paritaire de sécurisation des parcours professionnels.

| — | Diskrecijski ukrep: pomoč, ki jo lahko Francija odobri ali zavrne. Obstajata dve vrsti te pomoči: (i) Francija bo prek okrepljenega spremljevalnega ukrepa delavcem zagotovila storitve, kot so dostop do splošnih svetovalcev ali usposabljanja s ciljem prerazporeditve (v nadaljnjem besedilu: okrepljen spremljevalni ukrep), ter (ii) dodelila začasno degresivno podporo za pokritje razlike v plači v obdobju dveh let v primeru zaposlitve na slabše plačanem delovnem mestu, in sicer v višini do 300 EUR na mesec (v nadaljnjem besedilu: ukrep začasne degresivne podpore). |
| --- | --- |

—

Diskrecijski ukrep: pomoč, ki jo lahko Francija odobri ali zavrne. Obstajata dve vrsti te pomoči: (i) Francija bo prek okrepljenega spremljevalnega ukrepa delavcem zagotovila storitve, kot so dostop do splošnih svetovalcev ali usposabljanja s ciljem prerazporeditve (v nadaljnjem besedilu: okrepljen spremljevalni ukrep), ter (ii) dodelila začasno degresivno podporo za pokritje razlike v plači v obdobju dveh let v primeru zaposlitve na slabše plačanem delovnem mestu, in sicer v višini do 300 EUR na mesec (v nadaljnjem besedilu: ukrep začasne degresivne podpore).

| (29) | Skupni strošek navedenih socialnih ukrepov in natančni pogoji za njuno dodelitev podrobneje niso bili določeni. |
| --- | --- |

(29)

Skupni strošek navedenih socialnih ukrepov in natančni pogoji za njuno dodelitev podrobneje niso bili določeni.

3.   DVOMI IZ SKLEPA O ZAČETKU POSTOPKA

DVOMI IZ SKLEPA O ZAČETKU POSTOPKA

3.1   OPREDELITEV DRŽAVNE POMOČI

| (30) | Komisija je v sklepu o začetku postopka obravnavala obstoj ekonomske prednosti pri posojilu iz sklada FDES, pa tudi pri socialnih ukrepih za delavce. Na splošno Komisija meni, da je glede na časovni potek izmenjav med družbo Arcole in Francijo mogoče, da so bili posojilo iz sklada FDES in socialni ukrepi med drugim odobreni zaradi socialnih razlogov ohranitve delovnih mest in proizvodnih obratov, ki niso razlogi preudarnega vlagatelja. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je v sklepu o začetku postopka obravnavala obstoj ekonomske prednosti pri posojilu iz sklada FDES, pa tudi pri socialnih ukrepih za delavce. Na splošno Komisija meni, da je glede na časovni potek izmenjav med družbo Arcole in Francijo mogoče, da so bili posojilo iz sklada FDES in socialni ukrepi med drugim odobreni zaradi socialnih razlogov ohranitve delovnih mest in proizvodnih obratov, ki niso razlogi preudarnega vlagatelja.

3.1.1   Posojilo iz sklada FDES

Posojilo iz sklada FDES

| (31) | Prvič, Komisija meni, da je bila zaradi vključenosti in večkratnega posredovanja javnih organov prek različnih obvestil za javnost zagotovljena prednost prevzemni ponudbi družbe Arcole in torej družbi MoryGlobal. Prvotna ponudba družbe Arcole z dne 3. januarja 2014 je temeljila na 25 milijonih EUR zunanjih finančnih sredstev, ki naj bi jih zagotovile pravne osebe javnega prava, medtem ko se zdi, da je bilo v izboljšani ponudbi z dne 28. januarja 2014 sodelovanje teh drugih možnih vlagateljev nadomeščeno s posojilom iz sklada FDES v višini 17,5 milijona EUR. Zato se Komisija na eni strani sprašuje o razlogih za njihov odstop in na drugi strani o teoriji, da je bilo posojilo iz sklada FDES odobreno v zameno za izboljšanje pogojev socialnega načrta. |
| --- | --- |

(31)

Prvič, Komisija meni, da je bila zaradi vključenosti in večkratnega posredovanja javnih organov prek različnih obvestil za javnost zagotovljena prednost prevzemni ponudbi družbe Arcole in torej družbi MoryGlobal. Prvotna ponudba družbe Arcole z dne 3. januarja 2014 je temeljila na 25 milijonih EUR zunanjih finančnih sredstev, ki naj bi jih zagotovile pravne osebe javnega prava, medtem ko se zdi, da je bilo v izboljšani ponudbi z dne 28. januarja 2014 sodelovanje teh drugih možnih vlagateljev nadomeščeno s posojilom iz sklada FDES v višini 17,5 milijona EUR. Zato se Komisija na eni strani sprašuje o razlogih za njihov odstop in na drugi strani o teoriji, da je bilo posojilo iz sklada FDES odobreno v zameno za izboljšanje pogojev socialnega načrta.

| (32) | Poleg tega se po mnenju Komisije zdi, da je Francija odločitev o odobritvi posojila sprejela, preden se je seznanila s končnim poročilom podjetja Eight Advisory, v katerem je to predstavilo rezultate simulacij stopnje donosnosti naložb (v nadaljnjem besedilu: TRI) za kapitalske injekcije, ki jih je zagotovila družba Arcole, in posojilo iz sklada FDES. Navedeno poročilo je bilo končano šele 26. januarja 2014. |
| --- | --- |

(32)

Poleg tega se po mnenju Komisije zdi, da je Francija odločitev o odobritvi posojila sprejela, preden se je seznanila s končnim poročilom podjetja Eight Advisory, v katerem je to predstavilo rezultate simulacij stopnje donosnosti naložb (v nadaljnjem besedilu: TRI) za kapitalske injekcije, ki jih je zagotovila družba Arcole, in posojilo iz sklada FDES. Navedeno poročilo je bilo končano šele 26. januarja 2014.

| (33) | Komisija se sprašuje tudi o pogojih posojila iz sklada FDES. Navedeno posojilo ima na eni strani značilnosti posojila, pri katerem podjetje ne razdeli dividend, in na drugi strani kapitalske injekcije. |
| --- | --- |

(33)

Komisija se sprašuje tudi o pogojih posojila iz sklada FDES. Navedeno posojilo ima na eni strani značilnosti posojila, pri katerem podjetje ne razdeli dividend, in na drugi strani kapitalske injekcije.

| (34) | Če se ukrep obravnava kot posojilo, po mnenju Komisije stopnja 1 % ni v skladu s tržno stopnjo, saj Komisija ne glede na uporabljeno metodologijo (na podlagi Sporočila Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (7) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo iz leta 2008) ali Bloombergove podatkovne zbirke in podatkov podjetja Capital IQ) pride do enakega zaključka, in sicer da posojilo ni bilo ustrezno poplačano. Poleg tega Komisija meni, da odlog plačila obresti do datuma zapadlosti posojila ni običajna tržna praksa. Komisija dvomi tudi o oceni vrednosti zavarovanja. |
| --- | --- |

(34)

Če se ukrep obravnava kot posojilo, po mnenju Komisije stopnja 1 % ni v skladu s tržno stopnjo, saj Komisija ne glede na uporabljeno metodologijo (na podlagi Sporočila Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (7) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo iz leta 2008) ali Bloombergove podatkovne zbirke in podatkov podjetja Capital IQ) pride do enakega zaključka, in sicer da posojilo ni bilo ustrezno poplačano. Poleg tega Komisija meni, da odlog plačila obresti do datuma zapadlosti posojila ni običajna tržna praksa. Komisija dvomi tudi o oceni vrednosti zavarovanja.

7

| (35) | Če se ukrep obravnava kot kapitalska injekcija, po mnenju Komisije država kot vlagatelj ni v enakem položaju kot družba Arcole, kar zadeva tveganja, čeprav je bil znesek vloženih sredstev enak kot od države. Država v bistvu ni bila deležna enakih finančnih spodbud kot družba Arcole, ki je morala povrniti svoje naložbe, izvedene pred sodnim postopkom, in si je torej prizadevala za nadaljevanje dejavnosti podjetja, da bi se izognila dragemu socialnemu načrtu. Komisija tudi ocenjuje, da je bila istočasnost z naložbo družbe Arcole možna zaradi posredovanja tožilca, ki je zahteval odstopanje [...] (*1). Komisija prav tako ugotavlja, da bi bil minimalni oportunitetni strošek podobne naložbe za obdobje dvajsetih let približno 7,4 %. Prav tako se ji zdi možnost plačila, ki bi bilo bistveno višje od 1 %, majhna glede na negotove okoliščine razdelitve dividend. Komisija tudi ugotavlja, da prizadevanje države, da bi preprečila umik družbe Arcole iz kapitala družbe MoryGlobal, ni podobno prizadevanju zasebnega vlagatelja. |
| --- | --- |

(35)

Če se ukrep obravnava kot kapitalska injekcija, po mnenju Komisije država kot vlagatelj ni v enakem položaju kot družba Arcole, kar zadeva tveganja, čeprav je bil znesek vloženih sredstev enak kot od države. Država v bistvu ni bila deležna enakih finančnih spodbud kot družba Arcole, ki je morala povrniti svoje naložbe, izvedene pred sodnim postopkom, in si je torej prizadevala za nadaljevanje dejavnosti podjetja, da bi se izognila dragemu socialnemu načrtu. Komisija tudi ocenjuje, da je bila istočasnost z naložbo družbe Arcole možna zaradi posredovanja tožilca, ki je zahteval odstopanje [...] (*1). Komisija prav tako ugotavlja, da bi bil minimalni oportunitetni strošek podobne naložbe za obdobje dvajsetih let približno 7,4 %. Prav tako se ji zdi možnost plačila, ki bi bilo bistveno višje od 1 %, majhna glede na negotove okoliščine razdelitve dividend. Komisija tudi ugotavlja, da prizadevanje države, da bi preprečila umik družbe Arcole iz kapitala družbe MoryGlobal, ni podobno prizadevanju zasebnega vlagatelja.

*1

| (36) | Ne glede na opredelitev ukrepa Komisija dvomi o skladnosti vključitve industrijskih zavez na področju okolja v sporazum o posojilu z načelom zasebnega vlagatelja. |
| --- | --- |

(36)

Ne glede na opredelitev ukrepa Komisija dvomi o skladnosti vključitve industrijskih zavez na področju okolja v sporazum o posojilu z načelom zasebnega vlagatelja.

3.1.2   Socialni ukrepi

Socialni ukrepi

| (37) | Poleg tega se po mnenju Komisije zdi, da so bile spremembe socialnega načrta za izboljšanje spremljevalnih ukrepov za odpuščene delavce družbe MD, ki so bile uvedene pred vložitvijo izboljšane ponudbe, uvedene predvsem v breme države, in sicer prek sprejetih socialnih ukrepov, opisanih v oddelku 2.2.2. Po poročanju medijev je prevzemnik vztrajal pri svojem predlogu v višini 7 000 EUR na zaposlenega v okviru nadzakonske odpravnine in ga ni želel zvišati. Zato se zdi, da je bila s temi ukrepi zagotovljena prednost družbi MoryGlobal, saj je del socialnega načrta financirala država in ne družba MoryGobal. Komisija ocenjuje, da se je ekonomski položaj družbe MoryGlobal izboljšal, če je bila med družbama MD in MoryGlobal vzpostavljena gospodarska kontinuiteta ter je bila družba MD razbremenjena obveznosti do svojih zaposlenih. |
| --- | --- |

(37)

Poleg tega se po mnenju Komisije zdi, da so bile spremembe socialnega načrta za izboljšanje spremljevalnih ukrepov za odpuščene delavce družbe MD, ki so bile uvedene pred vložitvijo izboljšane ponudbe, uvedene predvsem v breme države, in sicer prek sprejetih socialnih ukrepov, opisanih v oddelku 2.2.2. Po poročanju medijev je prevzemnik vztrajal pri svojem predlogu v višini 7 000 EUR na zaposlenega v okviru nadzakonske odpravnine in ga ni želel zvišati. Zato se zdi, da je bila s temi ukrepi zagotovljena prednost družbi MoryGlobal, saj je del socialnega načrta financirala država in ne družba MoryGobal. Komisija ocenjuje, da se je ekonomski položaj družbe MoryGlobal izboljšal, če je bila med družbama MD in MoryGlobal vzpostavljena gospodarska kontinuiteta ter je bila družba MD razbremenjena obveznosti do svojih zaposlenih.

3.2   OCENA ZDRUŽLJIVOSTI

| (38) | Čeprav Komisija ne dvomi o opredelitvi družbe MD kot podjetja v težavah, dvomi o taki opredelitvi družbe MoryGlobal, ki je bila ustanovljena 23. januarja 2014. |
| --- | --- |

(38)

Čeprav Komisija ne dvomi o opredelitvi družbe MD kot podjetja v težavah, dvomi o taki opredelitvi družbe MoryGlobal, ki je bila ustanovljena 23. januarja 2014.

| (39) | Poleg tega Francija ni predložila nobene analize združljivosti, ker je ocenila, da ukrepi ne pomenijo državne pomoči. Zato je Komisija Francijo pozvala, naj pripravi analizo združljivosti. |
| --- | --- |

(39)

Poleg tega Francija ni predložila nobene analize združljivosti, ker je ocenila, da ukrepi ne pomenijo državne pomoči. Zato je Komisija Francijo pozvala, naj pripravi analizo združljivosti.

3.3   NAČELO GOSPODARSKE KONTINUITETE

| (40) | Komisija opozarja, da je v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije mogoče obveznost vračila nezdružljive pomoči razširiti na novo podjetje, na katero je zadevno podjetje preneslo del svojih sredstev, če se s tem prenosom zagotovi gospodarska kontinuiteta med podjetjema (8). Po mnenju Komisije obstaja resen sum gospodarske kontinuitete med družbama MD in MoryGlobal glede na sklop indicev, vključenih v sodno prakso Sodišča. Tako bi lahko bila družba MoryGlobal dolžna vrniti vso nezdružljivo pomoč, ki jo je prejela družba MD. |
| --- | --- |

(40)

Komisija opozarja, da je v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije mogoče obveznost vračila nezdružljive pomoči razširiti na novo podjetje, na katero je zadevno podjetje preneslo del svojih sredstev, če se s tem prenosom zagotovi gospodarska kontinuiteta med podjetjema (8). Po mnenju Komisije obstaja resen sum gospodarske kontinuitete med družbama MD in MoryGlobal glede na sklop indicev, vključenih v sodno prakso Sodišča. Tako bi lahko bila družba MoryGlobal dolžna vrniti vso nezdružljivo pomoč, ki jo je prejela družba MD.

8

4.   UGOTOVITVE FRANCIJE V ZVEZI S SKLEPOM O ZAČETKU POSTOPKA

UGOTOVITVE FRANCIJE V ZVEZI S SKLEPOM O ZAČETKU POSTOPKA

| (41) | Francija je pripombe k odločitvi o začetku postopka predložila 23. oktobra 2014. |
| --- | --- |

(41)

Francija je pripombe k odločitvi o začetku postopka predložila 23. oktobra 2014.

| (42) | Prvič, Francija izpodbija trditev, da so obljuba o odobritvi posojila družbi MoryGlobal in povezana obvestila za javnost družbi MoryGlobal zagotovili prednost, ker je lahko družba Arcole zaradi zadevnega posojila predložila boljšo ponudbo. |
| --- | --- |

(42)

Prvič, Francija izpodbija trditev, da so obljuba o odobritvi posojila družbi MoryGlobal in povezana obvestila za javnost družbi MoryGlobal zagotovili prednost, ker je lahko družba Arcole zaradi zadevnega posojila predložila boljšo ponudbo.

4.1   OPREDELITEV DRŽAVNE POMOČI

| (43) | Francija ocenjuje, da je ravnala kot preudaren vlagatelj, ko je sprejela odločitev o odobritvi posojila iz sklada FDES družbi MoryGlobal. Prvič, poudarja, da ni res, da odločitev o naložbi države ni temeljila na nobenem bistvenem elementu ekonomske in finančne analize, ker država ni počakala na končno poročilo podjetja Eight Advisory z dne 26. januarja 2014. V bistvu navedeno poročilo samo povzema vsebino analiz, ki sta jih izvedla družba Arcole in odbor CIRI o vidikih sovlaganja. |
| --- | --- |

(43)

Francija ocenjuje, da je ravnala kot preudaren vlagatelj, ko je sprejela odločitev o odobritvi posojila iz sklada FDES družbi MoryGlobal. Prvič, poudarja, da ni res, da odločitev o naložbi države ni temeljila na nobenem bistvenem elementu ekonomske in finančne analize, ker država ni počakala na končno poročilo podjetja Eight Advisory z dne 26. januarja 2014. V bistvu navedeno poročilo samo povzema vsebino analiz, ki sta jih izvedla družba Arcole in odbor CIRI o vidikih sovlaganja.

| (44) | Poleg tega Komisija ni upoštevala posebnih značilnosti posojila iz sklada FDES. Francija je prek finančnega instrumenta družbi MoryGlobal odobrila udeležbeno posojilo iz sklada FDES: vse elemente, povezane z nizkim plačilom na podlagi uporabljene fiksne obrestne mere, je treba analizirati skupaj z drugimi elementi plačila in kapitalskega dobička. Francija ocenjuje, da ocena CCC, ki jo je družbi MoryGlobal pripisala Komisija na podlagi sporočila iz leta 2008, ni utemeljena. Družba MoryGlobal je družba brez obveznosti družbe MD in je bila ustanovljena za namen izvedbe strateškega načrta, ki je bil prilagojen po kolektivnem postopku. Za razliko od Komisije Francija prav tako meni, da je plačilo ob koncu zapadlosti najustreznejši način za udeležbeno posojilo. Poleg tega je Francija presenečena, da Komisija meni, da je možnost stopnje donosnosti nad 1 % majhna. Zdi se, da ta analiza priznava teorijo, da pri prevzemu najbolj zdravega in dobičkonosnega premoženja družbe MD previdna naložba sploh ni mogoča. Poleg tega Francija vztraja, da njen cilj ni bil preprečiti ali kaznovati umik družbe Arcole iz kapitala družbe, ampak da ni želela ostati edina udeleženka v kapitalu v primeru umika družbe Arcole, kar je v skladu z načelom preudarnega vlagatelja. |
| --- | --- |

(44)

Poleg tega Komisija ni upoštevala posebnih značilnosti posojila iz sklada FDES. Francija je prek finančnega instrumenta družbi MoryGlobal odobrila udeležbeno posojilo iz sklada FDES: vse elemente, povezane z nizkim plačilom na podlagi uporabljene fiksne obrestne mere, je treba analizirati skupaj z drugimi elementi plačila in kapitalskega dobička. Francija ocenjuje, da ocena CCC, ki jo je družbi MoryGlobal pripisala Komisija na podlagi sporočila iz leta 2008, ni utemeljena. Družba MoryGlobal je družba brez obveznosti družbe MD in je bila ustanovljena za namen izvedbe strateškega načrta, ki je bil prilagojen po kolektivnem postopku. Za razliko od Komisije Francija prav tako meni, da je plačilo ob koncu zapadlosti najustreznejši način za udeležbeno posojilo. Poleg tega je Francija presenečena, da Komisija meni, da je možnost stopnje donosnosti nad 1 % majhna. Zdi se, da ta analiza priznava teorijo, da pri prevzemu najbolj zdravega in dobičkonosnega premoženja družbe MD previdna naložba sploh ni mogoča. Poleg tega Francija vztraja, da njen cilj ni bil preprečiti ali kaznovati umik družbe Arcole iz kapitala družbe, ampak da ni želela ostati edina udeleženka v kapitalu v primeru umika družbe Arcole, kar je v skladu z načelom preudarnega vlagatelja.

| (45) | Nazadnje, Francija meni, da je treba ukrep analizirati kot kapitalski vložek pari passu z družbo Arcole. |
| --- | --- |

(45)

Nazadnje, Francija meni, da je treba ukrep analizirati kot kapitalski vložek pari passu z družbo Arcole.

pari passu

| (46) | Kar zadeva dvome Komisije o skladnosti vključitve industrijskih zavez na področju okolja v sporazum o posojilu z načelom zasebnega vlagatelja, Francija nasprotuje Osnutku obvestila Komisije o pojmu državne pomoči v skladu s členom 107(1) PDEU (9): „Za namene preskusa udeleženca v tržnem gospodarstvu se morajo upoštevati samo koristi in obveznosti, ki so povezane s položajem države kot gospodarskim subjektom, – izključene pa so tiste, ki so povezane z njenim – položajem kot javnim organom.“ |
| --- | --- |

(46)

Kar zadeva dvome Komisije o skladnosti vključitve industrijskih zavez na področju okolja v sporazum o posojilu z načelom zasebnega vlagatelja, Francija nasprotuje Osnutku obvestila Komisije o pojmu državne pomoči v skladu s členom 107(1) PDEU (9): „Za namene preskusa udeleženca v tržnem gospodarstvu se morajo upoštevati samo koristi in obveznosti, ki so povezane s položajem države kot gospodarskim subjektom, – izključene pa so tiste, ki so povezane z njenim – položajem kot javnim organom.“

9

| (47) | Poleg tega Francija ocenjuje, da državno financiranje socialnih ukrepov v korist odpuščenim delavcem ni državna pomoč. Taki ukrepi namreč na noben način ne pomagajo podjetju, saj ne nadomeščajo nobene obveznosti podjetja do delavcev. |
| --- | --- |

(47)

Poleg tega Francija ocenjuje, da državno financiranje socialnih ukrepov v korist odpuščenim delavcem ni državna pomoč. Taki ukrepi namreč na noben način ne pomagajo podjetju, saj ne nadomeščajo nobene obveznosti podjetja do delavcev.

4.2   OCENA ZDRUŽLJIVOSTI

| (48) | Francija na eni strani ocenjuje, da je bila družba MoryGlobal kot ekonomski naslednik družbe MD upravičena do pomoči za prestrukturiranje, na drugi pa, da je navedena pomoč združljiva s Smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (10) (v nadaljnjem besedilu: smernice iz leta 2004). Francija trdi, da ukrepi, uporabljeni za vzpostavitev sposobnosti preživetja družbe MD/MoryGlobal, spadajo med ukrepe, ki bi jih Komisija v okviru načrta prestrukturiranja sprejela na podlagi smernic iz leta 2004. Prav tako je zmanjšanje obsega dejavnosti družbe MD omogočilo omejitev čezmernega izkrivljanja konkurence. Nazadnje, pomoč je omejena na najmanjšo potrebno. |
| --- | --- |

(48)

Francija na eni strani ocenjuje, da je bila družba MoryGlobal kot ekonomski naslednik družbe MD upravičena do pomoči za prestrukturiranje, na drugi pa, da je navedena pomoč združljiva s Smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (10) (v nadaljnjem besedilu: smernice iz leta 2004). Francija trdi, da ukrepi, uporabljeni za vzpostavitev sposobnosti preživetja družbe MD/MoryGlobal, spadajo med ukrepe, ki bi jih Komisija v okviru načrta prestrukturiranja sprejela na podlagi smernic iz leta 2004. Prav tako je zmanjšanje obsega dejavnosti družbe MD omogočilo omejitev čezmernega izkrivljanja konkurence. Nazadnje, pomoč je omejena na najmanjšo potrebno.

10

5.   PRIPOMBE TRETJIH OSEB K SKLEPU O ZAČETKU POSTOPKA

PRIPOMBE TRETJIH OSEB K SKLEPU O ZAČETKU POSTOPKA

| (49) | Nobena tretja oseba ni predložila pripomb k sklepu o začetku postopka. |
| --- | --- |

(49)

Nobena tretja oseba ni predložila pripomb k sklepu o začetku postopka.

6.   OCENA POMOČI

OCENA POMOČI

6.1   DOLOČITEV OBSTOJA POMOČI V SMISLU ČLENA 107(1) PDEU

| (50) | V skladu s členom 107(1) PDEU je „pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(50)

V skladu s členom 107(1) PDEU je „pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (51) | Na podlagi te določbe morajo biti za ugotovitev, da ukrep pomeni državno pomoč, izpolnjeni naslednji skupni pogoji, in sicer: (i) ukrep mora biti pripisan držav, (ii) mora biti selektiven, (iii) zagotavljati mora ekonomsko prednost upravičencu ter (iv) mora biti tak, da izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in bi lahko vplival na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(51)

Na podlagi te določbe morajo biti za ugotovitev, da ukrep pomeni državno pomoč, izpolnjeni naslednji skupni pogoji, in sicer: (i) ukrep mora biti pripisan držav, (ii) mora biti selektiven, (iii) zagotavljati mora ekonomsko prednost upravičencu ter (iv) mora biti tak, da izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in bi lahko vplival na trgovino med državami članicami.

| (52) | Komisija poudarja, da sta zadevni vrsti ukrepov, in sicer na eni strani posojilo iz sklada FDES in na drugi strani socialni ukrepi, v tem sklepu obravnavani ločeno zgolj zaradi jasnosti analize. V praksi sta bila ukrepa sprejeta istočasno in sta tesno povezana, saj imata isti cilj, tj. zagotoviti nadaljevanje gospodarske dejavnosti družbe MD s čim večjim številom zaposlenih, kot bo prikazano v nadaljevanju tega sklepa. |
| --- | --- |

(52)

Komisija poudarja, da sta zadevni vrsti ukrepov, in sicer na eni strani posojilo iz sklada FDES in na drugi strani socialni ukrepi, v tem sklepu obravnavani ločeno zgolj zaradi jasnosti analize. V praksi sta bila ukrepa sprejeta istočasno in sta tesno povezana, saj imata isti cilj, tj. zagotoviti nadaljevanje gospodarske dejavnosti družbe MD s čim večjim številom zaposlenih, kot bo prikazano v nadaljevanju tega sklepa.

6.1.1   Državna sredstva in pripisljivost ukrepa državi

Državna sredstva in pripisljivost ukrepa državi

| (53) | Kar zadeva posojilo iz sklada FDES, je bilo to odobreno z odlokom ministra za gospodarstvo in finance, pri čemer je za izvajanje zadevnega odloka zadolžen generalni direktor zakladnice. Zadevna sredstva se izplačajo s posebnega računa zakladnice, plačilo glavnice in obresti pa se nakaže v proračun Francoske republike. Posojilo podpiše, izplača in vodi bančna ustanova Natixis v imenu Francije na podlagi sporazuma, sklenjenega med ustanovo Natixis in Francijo. |
| --- | --- |

(53)

Kar zadeva posojilo iz sklada FDES, je bilo to odobreno z odlokom ministra za gospodarstvo in finance, pri čemer je za izvajanje zadevnega odloka zadolžen generalni direktor zakladnice. Zadevna sredstva se izplačajo s posebnega računa zakladnice, plačilo glavnice in obresti pa se nakaže v proračun Francoske republike. Posojilo podpiše, izplača in vodi bančna ustanova Natixis v imenu Francije na podlagi sporazuma, sklenjenega med ustanovo Natixis in Francijo.

| (54) | Kar zadeva socialne ukrepe, je v obvestilu za javnost z dne 6. februarja 2014 jasno navedeno, da bodo te financirali javni organi. |
| --- | --- |

(54)

Kar zadeva socialne ukrepe, je v obvestilu za javnost z dne 6. februarja 2014 jasno navedeno, da bodo te financirali javni organi.

| (55) | Zato Komisija ocenjuje, da obravnavani ukrepi zajemajo državna sredstva in da jih je mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(55)

Zato Komisija ocenjuje, da obravnavani ukrepi zajemajo državna sredstva in da jih je mogoče pripisati državi.

6.1.2   Selektivnost

Selektivnost

| (56) | Kar zadeva posojilo iz sklada FDES, Komisija ugotavlja, da je bilo to odobreno v korist družbe upravičenke do prevzema premoženja družbe MD, tj. družbe MoryGlobal. Čeprav je naloga sklada FDES odobritev posojil za ekonomski in socialni razvoj pod pogoji, ki so določeni v Okrožnici z dne 26. novembra 2004 o ukrepih države pri preprečevanju in obravnavi težav podjetij (11) ter urejajo njegovo delovanje, se vsaka odobritev posojila iz sklada FDES obravnava posebej. Pogoj v zvezi s selektivnostjo je torej izpolnjen. |
| --- | --- |

(56)

Kar zadeva posojilo iz sklada FDES, Komisija ugotavlja, da je bilo to odobreno v korist družbe upravičenke do prevzema premoženja družbe MD, tj. družbe MoryGlobal. Čeprav je naloga sklada FDES odobritev posojil za ekonomski in socialni razvoj pod pogoji, ki so določeni v Okrožnici z dne 26. novembra 2004 o ukrepih države pri preprečevanju in obravnavi težav podjetij (11) ter urejajo njegovo delovanje, se vsaka odobritev posojila iz sklada FDES obravnava posebej. Pogoj v zvezi s selektivnostjo je torej izpolnjen.

11

| (57) | Kar zadeva socialne ukrepe v korist zaposlenih, Komisija ugotavlja, da ti zajemajo dve kategoriji: avtomatične in neobvezne, glede katerih ima Francija diskrecijsko pravico. |
| --- | --- |

(57)

Kar zadeva socialne ukrepe v korist zaposlenih, Komisija ugotavlja, da ti zajemajo dve kategoriji: avtomatične in neobvezne, glede katerih ima Francija diskrecijsko pravico.

| (58) | Avtomatični ukrep Francija meni, da je Pogodba o varnosti zaposlitve ukrep splošnega prava, predviden v zakoniku o delovnih razmerjih, katerega cilj je med drugim odpuščenim delavcem zagotoviti skoraj enako raven prihodkov, kot so jih imeli. Pogodba o varnosti zaposlitve, uvedena z zakonom z dne 28. julija 2011 (12), je namenjena zaposlenim v podjetjih, ki so v postopku prisilne poravnave ali stečajnem postopku. Komisija poudarja, da so bili zaposleni družbe MD upravičeni do prejemkov na podlagi navedene pogodbe. Zato meni, da izplačila odpuščenim delavcem v okviru Pogodbe o varnosti zaposlitve in zneski, izplačani iz sklada Fonds paritaire de sécurisation des parcours professionnels za financiranje izobraževanja, ne izpolnjujejo merila selektivnosti ter torej ne pomenijo državne pomoči. |
| --- | --- |

(58)

Avtomatični ukrep Francija meni, da je Pogodba o varnosti zaposlitve ukrep splošnega prava, predviden v zakoniku o delovnih razmerjih, katerega cilj je med drugim odpuščenim delavcem zagotoviti skoraj enako raven prihodkov, kot so jih imeli. Pogodba o varnosti zaposlitve, uvedena z zakonom z dne 28. julija 2011 (12), je namenjena zaposlenim v podjetjih, ki so v postopku prisilne poravnave ali stečajnem postopku. Komisija poudarja, da so bili zaposleni družbe MD upravičeni do prejemkov na podlagi navedene pogodbe. Zato meni, da izplačila odpuščenim delavcem v okviru Pogodbe o varnosti zaposlitve in zneski, izplačani iz sklada Fonds paritaire de sécurisation des parcours professionnels za financiranje izobraževanja, ne izpolnjujejo merila selektivnosti ter torej ne pomenijo državne pomoči.

Avtomatični ukrep

12

| (59) | Diskrecijski ukrep Analiza Komisije je drugačna, kar zadeva ukrepe druge kategorije, ki presegajo zakonske obveznosti podjetja in jih v celoti financira država. Storitve v okviru okrepljenega spremljevalnega ukrepa in prevzem plačila razlike v plači v primeru prerazporeditve zaposlenega na slabše plačano delovno mesto v obdobju dveh let s strani države so rezultat uveljavljanja diskrecijske pravice države in so v zadevnem primeru namenjeni družbi upravičenki; to in pogoji za dodelitev začasne degresivne podpore so opredeljeni v členu R.322-6 zakonika o delovnih razmerjih in odloku z dne 22. januarja 2014, sprejetem za izvajanje člena R.5123 zakonika o delovnih razmerjih (13). |
| --- | --- |

(59)

Diskrecijski ukrep Analiza Komisije je drugačna, kar zadeva ukrepe druge kategorije, ki presegajo zakonske obveznosti podjetja in jih v celoti financira država. Storitve v okviru okrepljenega spremljevalnega ukrepa in prevzem plačila razlike v plači v primeru prerazporeditve zaposlenega na slabše plačano delovno mesto v obdobju dveh let s strani države so rezultat uveljavljanja diskrecijske pravice države in so v zadevnem primeru namenjeni družbi upravičenki; to in pogoji za dodelitev začasne degresivne podpore so opredeljeni v členu R.322-6 zakonika o delovnih razmerjih in odloku z dne 22. januarja 2014, sprejetem za izvajanje člena R.5123 zakonika o delovnih razmerjih (13).

Diskrecijski ukrep

13

| (60) | Komisija meni, da so ukrepi, ki na eni strani zajemajo posojilo iz sklada FDES in na drugi strani socialne diskrecijske ukrepe, selektivni. Avtomatični socialni ukrepi niso selektivni, zato ne pomenijo državne pomoči in v tem sklepu ne bodo podrobneje obravnavani. |
| --- | --- |

(60)

Komisija meni, da so ukrepi, ki na eni strani zajemajo posojilo iz sklada FDES in na drugi strani socialne diskrecijske ukrepe, selektivni. Avtomatični socialni ukrepi niso selektivni, zato ne pomenijo državne pomoči in v tem sklepu ne bodo podrobneje obravnavani.

6.1.3   Prisotnost ekonomske prednosti

Prisotnost ekonomske prednosti

6.1.3.1   Okvir analize

Okvir analize

| (61) | Za ekonomsko prednost gre takrat, kadar se finančni položaj podjetja izboljša zaradi posredovanja države. Vendar je v skladu z ustaljeno sodno prakso za presojo, ali državni ukrep pomeni pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, treba ugotoviti, ali upravičeno podjetje dobi ekonomsko prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi dobilo (14). |
| --- | --- |

(61)

Za ekonomsko prednost gre takrat, kadar se finančni položaj podjetja izboljša zaradi posredovanja države. Vendar je v skladu z ustaljeno sodno prakso za presojo, ali državni ukrep pomeni pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, treba ugotoviti, ali upravičeno podjetje dobi ekonomsko prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi dobilo (14).

14

| (62) | Posredovanje javnega organa namreč ne zagotavlja nujno prednosti upravičencu, zato ne pomeni pomoči, če poteka pod običajnimi tržnimi pogoji, kar pomeni, da javni organ ravna, kot bi v enaki situaciji ravnal preudaren udeleženec v tržnem gospodarstvu. Prisotnost obsežnih naložb z enakimi značilnostmi, ki jih drugi zasebni subjekti izvedejo v obdobju, v katerem država posreduje, pri čemer ti subjekti prevzamejo podobna tveganja (pari passu), lahko v tem smislu kaže na to, da je država ravnala kot preudaren gospodarski subjekt. Poleg tega je treba proučiti, ali posredovanje države temelji na ekonomskih ocenah, primerljivih s tistimi, ki bi jih v takih okoliščinah preudaren zasebni subjekt v tržnem gospodarstvu v položaju, podobnem položaju, v katerem je država, izvedel pred izvedbo takšnih naložb, da bi ugotovil njihovo prihodnjo donosnost. |
| --- | --- |

(62)

Posredovanje javnega organa namreč ne zagotavlja nujno prednosti upravičencu, zato ne pomeni pomoči, če poteka pod običajnimi tržnimi pogoji, kar pomeni, da javni organ ravna, kot bi v enaki situaciji ravnal preudaren udeleženec v tržnem gospodarstvu. Prisotnost obsežnih naložb z enakimi značilnostmi, ki jih drugi zasebni subjekti izvedejo v obdobju, v katerem država posreduje, pri čemer ti subjekti prevzamejo podobna tveganja (pari passu), lahko v tem smislu kaže na to, da je država ravnala kot preudaren gospodarski subjekt. Poleg tega je treba proučiti, ali posredovanje države temelji na ekonomskih ocenah, primerljivih s tistimi, ki bi jih v takih okoliščinah preudaren zasebni subjekt v tržnem gospodarstvu v položaju, podobnem položaju, v katerem je država, izvedel pred izvedbo takšnih naložb, da bi ugotovil njihovo prihodnjo donosnost.

pari passu

6.1.3.2   Politične okoliščine odobritve javnih ukrepov

Politične okoliščine odobritve javnih ukrepov

| (63) | Opozoriti je treba, da sta na eni strani zaradi vključenosti in večkratnega posredovanja javnih organov v obdobju od datuma uvedbe postopka prisilne poravnave 22. novembra 2013 do 6. februarja 2014, ko je bil s sodbo gospodarskega sodišča v Pontoiseju odobren prevzem, prevzemna ponudba družbe Arcole in s tem družba MoryGlobal dobili prednost. Minister za reindustrializacijo in minister za promet sta 22. novembra 2013 javno razglasila: „V obdobju, ki je pred nami, je treba proučiti sklop predpostavk in predvideti rešitve za nadaljevanje tistega dela dejavnosti, ki je ekonomsko uspešen, in za ohranitev čim večjega števila delovnih mest“ (15). Minister za reindustrializacijo je 10. januarja 2014 razglasil, da je Francija odobrila posojilo v višini 17,5 milijona EUR za podporo ponudbe družbe Arcole med drugim v zameno za izboljšanje socialnega načrta (16). Minister je v svojih izjavah za zaposlene pri družbi MD v zvezi s socialnimi ukrepi obljubil: „ohranitev plače v obdobju enega leta s Pogodbo o varnosti zaposlitve“, „financiranje vseh vrst izobraževanja v okviru vseh potrjenih poklicnih načrtov“ in „delni prevzem plačila razlike v plači v obdobju dveh let, da se ohrani kupna moč“ (17). Poleg tega je ministrski predsednik 29. januarja 2014 pozval izvršnega direktorja družbe Arcole, naj mu zagotovi, da bo družba Arcole spoštovala zaveze iz ponudbe za prevzem družbe MD (18). |
| --- | --- |

(63)

Opozoriti je treba, da sta na eni strani zaradi vključenosti in večkratnega posredovanja javnih organov v obdobju od datuma uvedbe postopka prisilne poravnave 22. novembra 2013 do 6. februarja 2014, ko je bil s sodbo gospodarskega sodišča v Pontoiseju odobren prevzem, prevzemna ponudba družbe Arcole in s tem družba MoryGlobal dobili prednost. Minister za reindustrializacijo in minister za promet sta 22. novembra 2013 javno razglasila: „V obdobju, ki je pred nami, je treba proučiti sklop predpostavk in predvideti rešitve za nadaljevanje tistega dela dejavnosti, ki je ekonomsko uspešen, in za ohranitev čim večjega števila delovnih mest“ (15). Minister za reindustrializacijo je 10. januarja 2014 razglasil, da je Francija odobrila posojilo v višini 17,5 milijona EUR za podporo ponudbe družbe Arcole med drugim v zameno za izboljšanje socialnega načrta (16). Minister je v svojih izjavah za zaposlene pri družbi MD v zvezi s socialnimi ukrepi obljubil: „ohranitev plače v obdobju enega leta s Pogodbo o varnosti zaposlitve“, „financiranje vseh vrst izobraževanja v okviru vseh potrjenih poklicnih načrtov“ in „delni prevzem plačila razlike v plači v obdobju dveh let, da se ohrani kupna moč“ (17). Poleg tega je ministrski predsednik 29. januarja 2014 pozval izvršnega direktorja družbe Arcole, naj mu zagotovi, da bo družba Arcole spoštovala zaveze iz ponudbe za prevzem družbe MD (18).

15

16

17

18

6.1.3.3   Posojilo iz sklada FDES

Posojilo iz sklada FDES

| (64) | Pravna narava ukrepa Po mnenju Francije ima zadevni ukrep dvojno naravo, ker je hkrati posojilo (plačilo obresti) in kapitalski vložek (potencialno plačilo obresti glede na dividende). Francija pojasnjuje, da je treba, če je treba izbrati, ukrep opredeliti kot kapitalski vložek, kar omogoča primerjavo s kapitalskim vložkom družbe Arcole, katerega znesek je bil prav tako 17,5 milijona EUR. Francija torej ugotavlja, da sta bili financiranji izvedeni pari passu in brez državne pomoči. |
| --- | --- |

(64)

Pravna narava ukrepa Po mnenju Francije ima zadevni ukrep dvojno naravo, ker je hkrati posojilo (plačilo obresti) in kapitalski vložek (potencialno plačilo obresti glede na dividende). Francija pojasnjuje, da je treba, če je treba izbrati, ukrep opredeliti kot kapitalski vložek, kar omogoča primerjavo s kapitalskim vložkom družbe Arcole, katerega znesek je bil prav tako 17,5 milijona EUR. Francija torej ugotavlja, da sta bili financiranji izvedeni pari passu in brez državne pomoči.

Pravna narava ukrepa

pari passu

| (65) | Posredovanje sklada FDES ureja okrožnica ministra gospodarstvo in finance z dne 26. novembra 2004 (19). V skladu z navedenim besedilom lahko sklad FDES podpre podjetja v težavah le z vračljivimi posojili in ne sme biti sredstvo za pridobitev nadzora nad podprtimi podjetji. Poleg tega dejstvo, da je del odplačila posojila povezan s plačilom dividend delničarju družbi Arcole, ne pomeni, da tudi sklad FDES prejme dividende: posojilo iz sklada FDES je delno odplačano z obrestmi po spremenljivi obrestni meri, katerih plačilo je samo sproženo z izplačilom dividend družbi Arcole. Prav tako obstaja očitno nesorazmerje med pravicami sklada FDES in družbe Arcole. Sklad FDES na primer ne more biti seznanjen z odločitvami glede vodenja in strateških usmeritev družbe MoryGlobal niti ne more pri takih odločitvah sodelovati, ampak bi zgolj imel korist od morebitnega zvišanja vrednosti kapitala družbe MoryGlobal. |
| --- | --- |

(65)

Posredovanje sklada FDES ureja okrožnica ministra gospodarstvo in finance z dne 26. novembra 2004 (19). V skladu z navedenim besedilom lahko sklad FDES podpre podjetja v težavah le z vračljivimi posojili in ne sme biti sredstvo za pridobitev nadzora nad podprtimi podjetji. Poleg tega dejstvo, da je del odplačila posojila povezan s plačilom dividend delničarju družbi Arcole, ne pomeni, da tudi sklad FDES prejme dividende: posojilo iz sklada FDES je delno odplačano z obrestmi po spremenljivi obrestni meri, katerih plačilo je samo sproženo z izplačilom dividend družbi Arcole. Prav tako obstaja očitno nesorazmerje med pravicami sklada FDES in družbe Arcole. Sklad FDES na primer ne more biti seznanjen z odločitvami glede vodenja in strateških usmeritev družbe MoryGlobal niti ne more pri takih odločitvah sodelovati, ampak bi zgolj imel korist od morebitnega zvišanja vrednosti kapitala družbe MoryGlobal.

19

| (66) | Zato Komisija ocenjuje, da je treba ukrep podpore sklada FDES obravnavati kot posojilo in ne kot kapitalski vložek ter da ga v odsotnosti podobnega pričakovanega donosa ni mogoče obravnavati pari passu s kapitalskim vložkom družbe Arcole. Poleg tega je v vsakem primeru ta razlika v naravi vložkov sklada FDES in družbe Arcole še očitnejša, če se upoštevata okrepljen spremljevalni ukrep in ukrep začasne degresivne podpore, ki ju zagotavlja Francija. S finančnega vidika je zagotovitev začasne degresivne podpore podobna neodplačljivi in nepovratni subvenciji skupaj s posojilom iz sklada FDES, ne da bi družba Arcole odobrila podobna finančna sredstva z vidika pričakovanega donosa. Francija bi lahko v najboljšem primeru upala na odplačilo in povračilo samega posojila, medtem ko bi družba Arcole ostala delničar družbe MoryGlobal in bi torej lahko pričakovala donos na svoj del kapitala. |
| --- | --- |

(66)

Zato Komisija ocenjuje, da je treba ukrep podpore sklada FDES obravnavati kot posojilo in ne kot kapitalski vložek ter da ga v odsotnosti podobnega pričakovanega donosa ni mogoče obravnavati pari passu s kapitalskim vložkom družbe Arcole. Poleg tega je v vsakem primeru ta razlika v naravi vložkov sklada FDES in družbe Arcole še očitnejša, če se upoštevata okrepljen spremljevalni ukrep in ukrep začasne degresivne podpore, ki ju zagotavlja Francija. S finančnega vidika je zagotovitev začasne degresivne podpore podobna neodplačljivi in nepovratni subvenciji skupaj s posojilom iz sklada FDES, ne da bi družba Arcole odobrila podobna finančna sredstva z vidika pričakovanega donosa. Francija bi lahko v najboljšem primeru upala na odplačilo in povračilo samega posojila, medtem ko bi družba Arcole ostala delničar družbe MoryGlobal in bi torej lahko pričakovala donos na svoj del kapitala.

pari passu

| (67) | Ravnanje Francije kot preudarnega gospodarskega subjekta Številni elementi dokazujejo, da Francija ni ravnala kot preudaren gospodarski subjekt. |
| --- | --- |

(67)

Ravnanje Francije kot preudarnega gospodarskega subjekta Številni elementi dokazujejo, da Francija ni ravnala kot preudaren gospodarski subjekt.

Ravnanje Francije kot preudarnega gospodarskega subjekta

| (68) | Prvič, kot je že bilo opisano v oddelku 6.1.3.2, so predstavniki Francije večkrat javno poudarili, da je Francija posredovala in podprla prevzem družbe MD, da bi zagotovila „ohranitev čim večjega števila delovnih mest“. Take izjave ne kažejo, da bi ravnala kot preudaren gospodarski subjekt, ki želi pomagati podjetju v težavah: v takem primeru bi bil eden prvih običajno sprejetih ukrepov za zmanjšanje stroškov in ozdravitev podjetja zmanjšanje odhodkov za plače. Ti vidiki in cilji javnih organov, ki povzročajo povečanje odhodkov za plače, so lahko v nasprotju z interesom preudarnega zasebnega posojilodajalca, saj lahko zmanjšajo sposobnost posojilojemalca, da vrne izposojene zneske. |
| --- | --- |

(68)

Prvič, kot je že bilo opisano v oddelku 6.1.3.2, so predstavniki Francije večkrat javno poudarili, da je Francija posredovala in podprla prevzem družbe MD, da bi zagotovila „ohranitev čim večjega števila delovnih mest“. Take izjave ne kažejo, da bi ravnala kot preudaren gospodarski subjekt, ki želi pomagati podjetju v težavah: v takem primeru bi bil eden prvih običajno sprejetih ukrepov za zmanjšanje stroškov in ozdravitev podjetja zmanjšanje odhodkov za plače. Ti vidiki in cilji javnih organov, ki povzročajo povečanje odhodkov za plače, so lahko v nasprotju z interesom preudarnega zasebnega posojilodajalca, saj lahko zmanjšajo sposobnost posojilojemalca, da vrne izposojene zneske.

| (69) | Poleg tega se zdi, da Francija ni pridobila „gospodarskih ocen, primerljivih s tistimi, ki bi jih v takih okoliščinah razumen zasebni subjekt v položaju, podobnem položaju, v katerem je država članica, izvedel pred izvedbo takšnih naložb, da bi ugotovil njihovo prihodnjo donosnost“ (20). Francija je v odgovoru na sklep o začetku postopka navedla, da je končno poročilo podjetja Eight Advisory z dne 26. januarja 2014 samo povzetek vmesnih poročil, pripravljenih decembra. Vendar Francija kljub večkratnim pozivom Komisije (21) ni predložila teh vmesnih poročil, da bi lahko Komisija preverila to trditev. Glede na elemente, ki jih je imela na voljo, in zlasti javne izjave različnih pristojnih ministrov (22) Komisija meni, da so bili načelna odločitev o odobritvi in pogoji posojila iz sklada FDES sprejeti, preden je bilo končano poročilo, v katerem so predstavljeni rezultati simulacije TRI za kapitalsko injekcijo družbe Arcole in posojilo iz sklada FDES, in da je Francija sprejela odločitev o odobritvi posojila, preden je poznala vse rezultate tega poročila. Vendar, „ekonomske ocene, izvedene po dodelitvi take prednosti, naknadna ugotovitev dejanskega donosa naložbe, ki jo izvede zadevna država članica, ali naknadne utemeljitve dejansko uporabljenega postopka ne morejo zadostovati za dokaz, da je ta država članica predhodno ali istočasno s to dodelitvijo tako odločitev sprejela kot [preudaren zasebni subjekt v tržnem gospodarstvu]“ (23). |
| --- | --- |

(69)

Poleg tega se zdi, da Francija ni pridobila „gospodarskih ocen, primerljivih s tistimi, ki bi jih v takih okoliščinah razumen zasebni subjekt v položaju, podobnem položaju, v katerem je država članica, izvedel pred izvedbo takšnih naložb, da bi ugotovil njihovo prihodnjo donosnost“ (20). Francija je v odgovoru na sklep o začetku postopka navedla, da je končno poročilo podjetja Eight Advisory z dne 26. januarja 2014 samo povzetek vmesnih poročil, pripravljenih decembra. Vendar Francija kljub večkratnim pozivom Komisije (21) ni predložila teh vmesnih poročil, da bi lahko Komisija preverila to trditev. Glede na elemente, ki jih je imela na voljo, in zlasti javne izjave različnih pristojnih ministrov (22) Komisija meni, da so bili načelna odločitev o odobritvi in pogoji posojila iz sklada FDES sprejeti, preden je bilo končano poročilo, v katerem so predstavljeni rezultati simulacije TRI za kapitalsko injekcijo družbe Arcole in posojilo iz sklada FDES, in da je Francija sprejela odločitev o odobritvi posojila, preden je poznala vse rezultate tega poročila. Vendar, „ekonomske ocene, izvedene po dodelitvi take prednosti, naknadna ugotovitev dejanskega donosa naložbe, ki jo izvede zadevna država članica, ali naknadne utemeljitve dejansko uporabljenega postopka ne morejo zadostovati za dokaz, da je ta država članica predhodno ali istočasno s to dodelitvijo tako odločitev sprejela kot [preudaren zasebni subjekt v tržnem gospodarstvu]“ (23).

20

21

22

23

| (70) | Poleg tega dejstvo, da je v razlogih sodbe gospodarskega sodišča v Pontoiseju izrecno omenjeno posojilo iz sklada FDES kot jamstvo, ki zagotavlja nadaljevanje dejavnosti podjetja in njegov obstoj, dokazuje, da je imela družba MD v postopku prisilne poravnave prednost, posledično pa tudi družba MoryGlobal, ki je nadaljevala dejavnost družbe MD po njenem stečaju. |
| --- | --- |

(70)

Poleg tega dejstvo, da je v razlogih sodbe gospodarskega sodišča v Pontoiseju izrecno omenjeno posojilo iz sklada FDES kot jamstvo, ki zagotavlja nadaljevanje dejavnosti podjetja in njegov obstoj, dokazuje, da je imela družba MD v postopku prisilne poravnave prednost, posledično pa tudi družba MoryGlobal, ki je nadaljevala dejavnost družbe MD po njenem stečaju.

| (71) | Tudi okoljske obveznosti glede zamenjave voznega parka družbe MoryGlobal, določene v okviru posojila iz sklada FDES, kažejo, da Francija ni ravnala kot preudaren gospodarski subjekt, ampak kot javni organ. Pravzaprav noben preudaren gospodarski subjekt odobritve posojila podjetju v težavah ne bi pogojeval z drago prenovo voznega parka zadevnega podjetja zaradi skrbi za okolje. Brez natančne utemeljitve bi bil ta pogoj povsem nepovezan s ciljem donosnosti, za katero si prizadeva posojilodajalec. Uvedba okoljskih zahtev v zvezi z voznim parkom dejansko povzroči dodatne stroške, ki lahko zmanjšajo sposobnost posojilojemalca, da vrne izposojene zneske. |
| --- | --- |

(71)

Tudi okoljske obveznosti glede zamenjave voznega parka družbe MoryGlobal, določene v okviru posojila iz sklada FDES, kažejo, da Francija ni ravnala kot preudaren gospodarski subjekt, ampak kot javni organ. Pravzaprav noben preudaren gospodarski subjekt odobritve posojila podjetju v težavah ne bi pogojeval z drago prenovo voznega parka zadevnega podjetja zaradi skrbi za okolje. Brez natančne utemeljitve bi bil ta pogoj povsem nepovezan s ciljem donosnosti, za katero si prizadeva posojilodajalec. Uvedba okoljskih zahtev v zvezi z voznim parkom dejansko povzroči dodatne stroške, ki lahko zmanjšajo sposobnost posojilojemalca, da vrne izposojene zneske.

| (72) | Odsotnost ravnanja Francije kot preudarnega gospodarskega subjekta v zvezi s pogoji posojila Prvič, posojilo je zavarovano z zastavno pravico na kapitalu družbe MoryGlobal. Glede na zelo negotov položaj družbe MoryGlobal se ta rešitev zdi vsaj nezanesljiva. V primeru, da bi bil zoper družbo MoryGlobal uveden stečaj, sklad FDES ne bi dobil povrnjenega celotnega zneska posojila, saj naj bi se glavnica in obresti poplačale na koncu, tj. po 20 letih. Na drugi strani se zdi, da je vrednost deležev, ohranjenih v podjetju, toliko manjša, kolikor so delnice slabše likvidne – kot v primeru družbe MoryGlobal. Tudi stagnacija ali celo poslabšanje rezultatov družbe MoryGlobal bi močno vplivalo na vrednost takih delov. Zato se zdita zavarovanje in pričakovano plačilo majhna ter nezadostna glede na tveganje, ki ga je prevzela Francija. |
| --- | --- |

(72)

Odsotnost ravnanja Francije kot preudarnega gospodarskega subjekta v zvezi s pogoji posojila Prvič, posojilo je zavarovano z zastavno pravico na kapitalu družbe MoryGlobal. Glede na zelo negotov položaj družbe MoryGlobal se ta rešitev zdi vsaj nezanesljiva. V primeru, da bi bil zoper družbo MoryGlobal uveden stečaj, sklad FDES ne bi dobil povrnjenega celotnega zneska posojila, saj naj bi se glavnica in obresti poplačale na koncu, tj. po 20 letih. Na drugi strani se zdi, da je vrednost deležev, ohranjenih v podjetju, toliko manjša, kolikor so delnice slabše likvidne – kot v primeru družbe MoryGlobal. Tudi stagnacija ali celo poslabšanje rezultatov družbe MoryGlobal bi močno vplivalo na vrednost takih delov. Zato se zdita zavarovanje in pričakovano plačilo majhna ter nezadostna glede na tveganje, ki ga je prevzela Francija.

Odsotnost ravnanja Francije kot preudarnega gospodarskega subjekta v zvezi s pogoji posojila

| (73) | Posojilo, ki se povrne na koncu, tj. po 20 letih, dejansko predstavlja znatno tveganje za posojilodajalca. Prav tako se ne zdi, da bi bil odlog plačila obresti do datuma zapadlosti posojila običajna praksa, še zlasti za podjetje v postopku prisilne poravnave, ki torej nima pozitivnih preteklih kreditov ali bonitetnih ocen, sploh pa ne v gospodarskem sektorju, ki se sooča s težavami, kakršne so opisane v uvodnih izjavah od 10 do 12. Za posojilodajalca se vrednost obresti dejansko zmanjša, če je njihovo plačilo odloženo do izteka posojila, in je lahko nižja od nominalne obrestne mere. V obravnavani zadevi bi pri nominalni donosnosti 1 % že stopnja inflacije, ki presega ta odstotek, povzročila, da bi bila na koncu obdobja realna donosnost negativna. Vendar Evropska centralna banka na tem področju dolgoročno predvideva stopnjo inflacije malo pod 2 % (24), medtem ko je bila na začetku februarja 2014 obrestna mera francoskih državnih obveznic (zamenljive državne obveznice) na 10 let 2,29 % in na 30 let 3,27 %. Zato se zdi, da je mogoče nominalno stopnjo odplačila posojila v višini 1 % realno oceniti kot negativno, saj bo ob koncu 20-letnega obdobja zapadlosti po vsej verjetnosti nižja od inflacije. Odplačilo posojila iz sklada FDES je nižje od stroška financiranja Francoske republike na podlagi obveznosti države v istem obdobju za bolj tvegana neto sredstva. |
| --- | --- |

(73)

Posojilo, ki se povrne na koncu, tj. po 20 letih, dejansko predstavlja znatno tveganje za posojilodajalca. Prav tako se ne zdi, da bi bil odlog plačila obresti do datuma zapadlosti posojila običajna praksa, še zlasti za podjetje v postopku prisilne poravnave, ki torej nima pozitivnih preteklih kreditov ali bonitetnih ocen, sploh pa ne v gospodarskem sektorju, ki se sooča s težavami, kakršne so opisane v uvodnih izjavah od 10 do 12. Za posojilodajalca se vrednost obresti dejansko zmanjša, če je njihovo plačilo odloženo do izteka posojila, in je lahko nižja od nominalne obrestne mere. V obravnavani zadevi bi pri nominalni donosnosti 1 % že stopnja inflacije, ki presega ta odstotek, povzročila, da bi bila na koncu obdobja realna donosnost negativna. Vendar Evropska centralna banka na tem področju dolgoročno predvideva stopnjo inflacije malo pod 2 % (24), medtem ko je bila na začetku februarja 2014 obrestna mera francoskih državnih obveznic (zamenljive državne obveznice) na 10 let 2,29 % in na 30 let 3,27 %. Zato se zdi, da je mogoče nominalno stopnjo odplačila posojila v višini 1 % realno oceniti kot negativno, saj bo ob koncu 20-letnega obdobja zapadlosti po vsej verjetnosti nižja od inflacije. Odplačilo posojila iz sklada FDES je nižje od stroška financiranja Francoske republike na podlagi obveznosti države v istem obdobju za bolj tvegana neto sredstva.

24

| (74) | Poleg tega je negativna donosnost posojila še izrazitejša, ker je v izračun vključen strošek okrepljenega spremljevalnega ukrepa in ukrepa začasne degresivne podpore, ki ga krije Francija. Iz zneskov, predstavljenih v uvodni izjavi 90, izhaja, da bi lahko ti ukrepi za Francosko republiko predstavljali strošek v višini več kot 10 milijonov EUR v nominalni vrednosti (znesek 4 000 EUR na zaposlenega, pri čemer je dejanski najvišji znesek določen za 2 732 zaposlenih). Če je na primer neto sedanja vrednost v predvidenem časovnem okviru izplačil in povračil posojila iz sklada FDES, diskontirana po stopnji fiksne zapadlosti čez 20 let (TEC 20) v višini 2,90 %, že negativna v višini – 5,45 milijona EUR, pri čemer vključuje strošek ukrepov (25), neto sedanja vrednost postane negativna pri – 14,62 milijona EUR (26). Preudaren gospodarski subjekt na taka financiranja torej ne bi pristal. |
| --- | --- |

(74)

Poleg tega je negativna donosnost posojila še izrazitejša, ker je v izračun vključen strošek okrepljenega spremljevalnega ukrepa in ukrepa začasne degresivne podpore, ki ga krije Francija. Iz zneskov, predstavljenih v uvodni izjavi 90, izhaja, da bi lahko ti ukrepi za Francosko republiko predstavljali strošek v višini več kot 10 milijonov EUR v nominalni vrednosti (znesek 4 000 EUR na zaposlenega, pri čemer je dejanski najvišji znesek določen za 2 732 zaposlenih). Če je na primer neto sedanja vrednost v predvidenem časovnem okviru izplačil in povračil posojila iz sklada FDES, diskontirana po stopnji fiksne zapadlosti čez 20 let (TEC 20) v višini 2,90 %, že negativna v višini – 5,45 milijona EUR, pri čemer vključuje strošek ukrepov (25), neto sedanja vrednost postane negativna pri – 14,62 milijona EUR (26). Preudaren gospodarski subjekt na taka financiranja torej ne bi pristal.

25

26

| (75) | Poleg tega simulacije interne stopnje donosnosti, ki jih je predložila Francija, temeljijo na hipotezi, da bi družba Arcole izstopila iz kapitala družbe MD in bi državi plačala stroške prekinitve, sicer bi bila donosnost precej manjša. Vendar se je družba Arcole odločila ostati v kapitalu. V tem primeru je bila donosnost posojila za Francijo omejena na prejem obresti. Poleg tega bi družba Arcole v taki situaciji pridobila ugodnost ocene vrednosti svoje udeležbe ali skritih rezerv, ki jih država ne more diskontirati. V zvezi s tem je treba ugotoviti, da prizadevanje Francije, da bi preprečila ali kaznovala izhod družbe Arcole iz kapitala, ni prizadevanje preudarnega gospodarskega subjekta, ki ga zanima le bolj ali manj dolgoročna donosnost. Pojasnjuje pa ga želja, da bi se zagotovila kontinuiteta podjetja, zaradi katerega je Francija podprla družbo Arcole [...]. |
| --- | --- |

(75)

Poleg tega simulacije interne stopnje donosnosti, ki jih je predložila Francija, temeljijo na hipotezi, da bi družba Arcole izstopila iz kapitala družbe MD in bi državi plačala stroške prekinitve, sicer bi bila donosnost precej manjša. Vendar se je družba Arcole odločila ostati v kapitalu. V tem primeru je bila donosnost posojila za Francijo omejena na prejem obresti. Poleg tega bi družba Arcole v taki situaciji pridobila ugodnost ocene vrednosti svoje udeležbe ali skritih rezerv, ki jih država ne more diskontirati. V zvezi s tem je treba ugotoviti, da prizadevanje Francije, da bi preprečila ali kaznovala izhod družbe Arcole iz kapitala, ni prizadevanje preudarnega gospodarskega subjekta, ki ga zanima le bolj ali manj dolgoročna donosnost. Pojasnjuje pa ga želja, da bi se zagotovila kontinuiteta podjetja, zaradi katerega je Francija podprla družbo Arcole [...].

| (76) | Poleg tega se zdi plačilo obresti po spremenljivi obrestni meri zelo špekulativno, saj je družba MoryGlobal nastala zaradi stečaja družbe MD, ta pa delno zaradi stečaja družbe Mory. Prav tako so hipoteze, ki jih je predložila Francija, predvidevale plačilo dividend in torej obresti po spremenljivi obrestni meri šele od leta 2018, 2019 in 2020, ne da bi bil TRI pozitiven. Zato je treba poudariti, da določilo posojila, ki predvideva, da skupna obrestna mera (fiksna + spremenljiva) posojila iz sklada FDES ne bi mogla biti nižja od povprečne obrestne mere na tekočih računih družbenikov, ki jih je odobrila družba Arcole, ni tako, da bi kazalo na preudarnost pri odobritvi posojila, ob upoštevanju tega, da je plačilo obresti po spremenljivi obrestni meri zelo hipotetično. |
| --- | --- |

(76)

Poleg tega se zdi plačilo obresti po spremenljivi obrestni meri zelo špekulativno, saj je družba MoryGlobal nastala zaradi stečaja družbe MD, ta pa delno zaradi stečaja družbe Mory. Prav tako so hipoteze, ki jih je predložila Francija, predvidevale plačilo dividend in torej obresti po spremenljivi obrestni meri šele od leta 2018, 2019 in 2020, ne da bi bil TRI pozitiven. Zato je treba poudariti, da določilo posojila, ki predvideva, da skupna obrestna mera (fiksna + spremenljiva) posojila iz sklada FDES ne bi mogla biti nižja od povprečne obrestne mere na tekočih računih družbenikov, ki jih je odobrila družba Arcole, ni tako, da bi kazalo na preudarnost pri odobritvi posojila, ob upoštevanju tega, da je plačilo obresti po spremenljivi obrestni meri zelo hipotetično.

| (77) | Nazadnje, izračun interne stopnje donosnosti, ki jo je predložila Francija, je temeljil samo na posojilu iz sklada FDES in ni zajemal učinkov izvajanja okrepljenih spremljevalnih ukrepov in ukrepa dodelitve začasne degresivne podpore, ki ga zagotavlja Francija, čeprav je bilo o tem odločeno istočasno kot o posojilu iz sklada FDES. Iz zneskov, predstavljenih v uvodni izjavi 90, izhaja, da bi lahko okrepljeni spremljevalni ukrepi med drugim za Francijo predstavljali strošek več kot 10 milijonov EUR v nominalni vrednosti. Preudaren gospodarski subjekt v tržnem gospodarstvu bi upošteval sklop sredstev, ki jih mobilizira v naložbi, da oceni njeno realno donosnost. V položaju Francije bi preudaren gospodarski subjekt za oceno, ali skupno javno financiranje za nadaljevanje dejavnosti družbe MD ponuja zadostne možnosti donosnosti, poleg posojila upošteval tudi strošek okrepljenega spremljevalnega ukrepa in ukrepa dodelitve začasne degresivne podpore, ki ga zagotavlja Francija. |
| --- | --- |

(77)

Nazadnje, izračun interne stopnje donosnosti, ki jo je predložila Francija, je temeljil samo na posojilu iz sklada FDES in ni zajemal učinkov izvajanja okrepljenih spremljevalnih ukrepov in ukrepa dodelitve začasne degresivne podpore, ki ga zagotavlja Francija, čeprav je bilo o tem odločeno istočasno kot o posojilu iz sklada FDES. Iz zneskov, predstavljenih v uvodni izjavi 90, izhaja, da bi lahko okrepljeni spremljevalni ukrepi med drugim za Francijo predstavljali strošek več kot 10 milijonov EUR v nominalni vrednosti. Preudaren gospodarski subjekt v tržnem gospodarstvu bi upošteval sklop sredstev, ki jih mobilizira v naložbi, da oceni njeno realno donosnost. V položaju Francije bi preudaren gospodarski subjekt za oceno, ali skupno javno financiranje za nadaljevanje dejavnosti družbe MD ponuja zadostne možnosti donosnosti, poleg posojila upošteval tudi strošek okrepljenega spremljevalnega ukrepa in ukrepa dodelitve začasne degresivne podpore, ki ga zagotavlja Francija.

6.1.3.4   Socialni ukrepi – diskrecijski ukrep

Socialni ukrepi – diskrecijski ukrep

| (78) | Kar zadeva diskrecijske socialne ukrepe, ki zajemajo okrepljen spremljevalni ukrep in ukrep dodelitve začasne degresivne podpore, ima Francija dva argumenta za izključitev prisotnosti ekonomske prednosti v korist upravičenemu podjetju. Prvič, Francija poudarja, da njene storitve ne zmanjšujejo prispevka družbe MD k načrtu za ohranitev delovnih mest. Drugič, Francija trdi, da so njene storitve namenjene izključno odpuščenim delavcem in da torej ne pomenijo prednosti za podjetje. |
| --- | --- |

(78)

Kar zadeva diskrecijske socialne ukrepe, ki zajemajo okrepljen spremljevalni ukrep in ukrep dodelitve začasne degresivne podpore, ima Francija dva argumenta za izključitev prisotnosti ekonomske prednosti v korist upravičenemu podjetju. Prvič, Francija poudarja, da njene storitve ne zmanjšujejo prispevka družbe MD k načrtu za ohranitev delovnih mest. Drugič, Francija trdi, da so njene storitve namenjene izključno odpuščenim delavcem in da torej ne pomenijo prednosti za podjetje.

| (79) | Komisija se s to analizo ne strinja. |
| --- | --- |

(79)

Komisija se s to analizo ne strinja.

| (80) | Na eni strani se zdi, da je zagotovitev teh ukrepov s strani države – čeprav so namenjeni za pomoč zaposlenim – konec koncev koristila družbi MD in njenemu delničarju družbi Arcole v okviru njene prevzemne ponudbe, saj je to bistveno poenostavilo socialni okvir prevzema dejavnosti. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da je bila določitev Francije, da uvede okrepljen spremljevalni ukrep, sprejeta 22. januarja 2014 in da je družba Arcole izboljšano ponudbo pri gospodarskem sodišču v Pontoiseju vložila kmalu po tem datumu, in sicer 28. januarja 2014. Izboljšanje socialnega načrta pred vložitvijo izboljšane ponudbe je prevzela predvsem Francija, ko je sprejela zgoraj opisane socialne ukrepe. Po poročanju medijev je prevzemnik vztrajal pri svojem predlogu 7 000 EUR na zaposlenega v okviru nadzakonske odpravnine in ga ni želel zvišati. |
| --- | --- |

(80)

Na eni strani se zdi, da je zagotovitev teh ukrepov s strani države – čeprav so namenjeni za pomoč zaposlenim – konec koncev koristila družbi MD in njenemu delničarju družbi Arcole v okviru njene prevzemne ponudbe, saj je to bistveno poenostavilo socialni okvir prevzema dejavnosti. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da je bila določitev Francije, da uvede okrepljen spremljevalni ukrep, sprejeta 22. januarja 2014 in da je družba Arcole izboljšano ponudbo pri gospodarskem sodišču v Pontoiseju vložila kmalu po tem datumu, in sicer 28. januarja 2014. Izboljšanje socialnega načrta pred vložitvijo izboljšane ponudbe je prevzela predvsem Francija, ko je sprejela zgoraj opisane socialne ukrepe. Po poročanju medijev je prevzemnik vztrajal pri svojem predlogu 7 000 EUR na zaposlenega v okviru nadzakonske odpravnine in ga ni želel zvišati.

| (81) | Na drugi strani Komisija ugotavlja, da dejstvo, da posredovanje zajema fakultativne stroške upravičenca, ne pomeni, da pomoči ni bilo. V skladu z ustaljeno sodno prakso in kot je navedeno v sodbi Sodišča z dne 26. septembra 1996 v zadevi Kimberly Clark Sopalin (27): „so pomoč v obliki posredovanja v korist nekaterih podjetij ali proizvodenj, čeprav je bil cilj teh posredovanj financirati stroške, ki jih zadevno podjetje prevzame prostovoljno.“ V obravnavani zadevi Komisija ocenjuje, da dejstvo, da diskrecijski socialni ukrepi ne zmanjšujejo prispevka družbe MD k načrtu ohranitve delovnih mest, ne dokazuje odsotnosti pomoči. Prav tako je Splošno sodišče v svoji sodbi v zadevi Corsica Ferries France proti Komisiji (28) v točki 83 navedlo, da imajo „[v] skladu z načelom enakega obravnavanja (glej točko 75 zgoraj) [...] države članice tako možnost izplačevanja dodatnih odpravnin v primeru likvidacije javnega podjetja, čeprav njihove obveznosti ne smejo a priori presegati zakonskega in pogodbenega minimuma“. Vendar v točki 84 določa: „prevzem dodatnih stroškov zaradi legitimnih perečih vprašanj ne sme slediti izključno socialnemu oziroma političnemu cilju, saj bi se sicer prestopilo okvir preizkusa zasebnega vlagatelja, kot je opisan v točkah od 76 do 82 zgoraj. Če ni nobene – niti dolgoročne – gospodarske racionalnosti, je treba upoštevanje stroškov, ki presegajo stroge zakonske in pogodbene obveznosti, šteti za državno pomoč v smislu člena 87(1) ES“. V obravnavani zadevi družba MD ni javno podjetje. Za prevzem socialnih ukrepov s strani Francije torej ni nobene druge utemeljitve kot ta, da je ravnala kot javni organ. |
| --- | --- |

(81)

Na drugi strani Komisija ugotavlja, da dejstvo, da posredovanje zajema fakultativne stroške upravičenca, ne pomeni, da pomoči ni bilo. V skladu z ustaljeno sodno prakso in kot je navedeno v sodbi Sodišča z dne 26. septembra 1996 v zadevi Kimberly Clark Sopalin (27): „so pomoč v obliki posredovanja v korist nekaterih podjetij ali proizvodenj, čeprav je bil cilj teh posredovanj financirati stroške, ki jih zadevno podjetje prevzame prostovoljno.“ V obravnavani zadevi Komisija ocenjuje, da dejstvo, da diskrecijski socialni ukrepi ne zmanjšujejo prispevka družbe MD k načrtu ohranitve delovnih mest, ne dokazuje odsotnosti pomoči. Prav tako je Splošno sodišče v svoji sodbi v zadevi Corsica Ferries France proti Komisiji (28) v točki 83 navedlo, da imajo „[v] skladu z načelom enakega obravnavanja (glej točko 75 zgoraj) [...] države članice tako možnost izplačevanja dodatnih odpravnin v primeru likvidacije javnega podjetja, čeprav njihove obveznosti ne smejo a priori presegati zakonskega in pogodbenega minimuma“. Vendar v točki 84 določa: „prevzem dodatnih stroškov zaradi legitimnih perečih vprašanj ne sme slediti izključno socialnemu oziroma političnemu cilju, saj bi se sicer prestopilo okvir preizkusa zasebnega vlagatelja, kot je opisan v točkah od 76 do 82 zgoraj. Če ni nobene – niti dolgoročne – gospodarske racionalnosti, je treba upoštevanje stroškov, ki presegajo stroge zakonske in pogodbene obveznosti, šteti za državno pomoč v smislu člena 87(1) ES“. V obravnavani zadevi družba MD ni javno podjetje. Za prevzem socialnih ukrepov s strani Francije torej ni nobene druge utemeljitve kot ta, da je ravnala kot javni organ.

Kimberly Clark Sopalin

27

28

| (82) | Zato sta okrepljen spremljevalni ukrep in ukrep dodelitve začasne degresivne podpore družbi MD zagotovila prednost, saj je del socialnega načrta, ki je bil za delodajalca celo neobvezen, financirala Francija in ne družba MD, ki ni dolžna vrniti zneskov, ki jih je krila Francija. |
| --- | --- |

(82)

Zato sta okrepljen spremljevalni ukrep in ukrep dodelitve začasne degresivne podpore družbi MD zagotovila prednost, saj je del socialnega načrta, ki je bil za delodajalca celo neobvezen, financirala Francija in ne družba MD, ki ni dolžna vrniti zneskov, ki jih je krila Francija.

6.1.3.5   Sklep o prisotnosti ekonomske prednosti

Sklep o prisotnosti ekonomske prednosti

| (83) | Proučitev posojila iz sklada FDES ter okrepljenega spremljevalnega ukrepa in ukrepa dodelitve začasne degresivne podpore posamično ali celo skupaj kažeta, da Francija ni ravnala kot preudaren gospodarski subjekt ter da je njihova dodelitev družbama MoryGlobal in MD zagotovila ekonomsko prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi dobili. Zato je bila družbama MoryGlobal in MD zagotovljena prednost v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(83)

Proučitev posojila iz sklada FDES ter okrepljenega spremljevalnega ukrepa in ukrepa dodelitve začasne degresivne podpore posamično ali celo skupaj kažeta, da Francija ni ravnala kot preudaren gospodarski subjekt ter da je njihova dodelitev družbama MoryGlobal in MD zagotovila ekonomsko prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi dobili. Zato je bila družbama MoryGlobal in MD zagotovljena prednost v smislu člena 107(1) PDEU.

6.1.3.6   Količinska opredelitev zneska pomoči

Količinska opredelitev zneska pomoči

| (84) | Posojilo iz sklada FDES. Kar zadeva obrestno mero posojila, Komisija meni, da že sama obrestna mera v višini 1 % ni v skladu s tržnimi pogoji. Ker ni elementov, s katerimi bi lahko izpodbijali obrestne mere iz sporočila iz leta 2008, Komisija meni, da je mogoče obrestno mero, skladno s tržnimi pogoji, oceniti na podlagi navedenega sporočila. |
| --- | --- |

(84)

Posojilo iz sklada FDES. Kar zadeva obrestno mero posojila, Komisija meni, da že sama obrestna mera v višini 1 % ni v skladu s tržnimi pogoji. Ker ni elementov, s katerimi bi lahko izpodbijali obrestne mere iz sporočila iz leta 2008, Komisija meni, da je mogoče obrestno mero, skladno s tržnimi pogoji, oceniti na podlagi navedenega sporočila.

Posojilo iz sklada FDES.

| (85) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da Francija navaja nasprotujoče si argumente. V svojem odgovoru na sklep o začetku postopka v odgovor na pomisleke Komisije o odplačilu posojila iz sklada FDES pojasnjuje, da „družba NewcoMD/MoryGlobal nikoli ni imela bonitetne ocene, kaj šele ocene CCC, v kolikor gre za družbo brez obveznosti, z lastniškim kapitalom, ustanovljeno za izvajanje strateškega načrta, sprejetega po kolektivnem postopku ...“ (29). Vendar je Francija v svoji analizi združljivosti trdila, da družba MoryGlobal nadaljuje gospodarsko dejavnost družbe MD in je zato upravičena do pomoči za prestrukturiranje, pri čemer je med drugim navedla: „Družba NewcoMD ni na novo ustanovljeno podjetje v smislu smernic“ (30). |
| --- | --- |

(85)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da Francija navaja nasprotujoče si argumente. V svojem odgovoru na sklep o začetku postopka v odgovor na pomisleke Komisije o odplačilu posojila iz sklada FDES pojasnjuje, da „družba NewcoMD/MoryGlobal nikoli ni imela bonitetne ocene, kaj šele ocene CCC, v kolikor gre za družbo brez obveznosti, z lastniškim kapitalom, ustanovljeno za izvajanje strateškega načrta, sprejetega po kolektivnem postopku ...“ (29). Vendar je Francija v svoji analizi združljivosti trdila, da družba MoryGlobal nadaljuje gospodarsko dejavnost družbe MD in je zato upravičena do pomoči za prestrukturiranje, pri čemer je med drugim navedla: „Družba NewcoMD ni na novo ustanovljeno podjetje v smislu smernic“ (30).

29

30

| (86) | Komisija v zadevnem primeru ugotavlja, da je bila v času odobritve posojila iz sklada FDES družba MoryGlobal uradno razbremenjena obveznosti družbe MD in da je imela svoj lastniški kapital. V teoriji torej družba MoryGlobal ne bi smela imeti težav s financiranjem pri zasebnih subjektih. V praksi pa zasebni subjekti niso bili pripravljeni sodelovati, zato se je morala družba MoryGlobal obrniti na Francijo in sklad FDES. Zasebni subjekti so sicer družbo MoryGlobal brez dvoma dojemali kot podjetje brez obveznosti družbe MD, vendar pa so se zavedali, da je naslednica družbe MD, tj. nezanesljivega podjetja, ki je šlo v stečaj nekaj let po prestrukturiranju, v okviru katerega je bilo ustanovljeno. Ker družbi MoryGlobal ni bila dodeljena nobena bonitetna ocena, se glede na informacije, ki jih ima na voljo Komisija, zdi, da je ekonomski položaj družbe MD najboljši možni način primerjave. Zato je treba v nasprotju s trditvami Francije za družbo MoryGlobal uporabiti bonitetno oceno CCC. |
| --- | --- |

(86)

Komisija v zadevnem primeru ugotavlja, da je bila v času odobritve posojila iz sklada FDES družba MoryGlobal uradno razbremenjena obveznosti družbe MD in da je imela svoj lastniški kapital. V teoriji torej družba MoryGlobal ne bi smela imeti težav s financiranjem pri zasebnih subjektih. V praksi pa zasebni subjekti niso bili pripravljeni sodelovati, zato se je morala družba MoryGlobal obrniti na Francijo in sklad FDES. Zasebni subjekti so sicer družbo MoryGlobal brez dvoma dojemali kot podjetje brez obveznosti družbe MD, vendar pa so se zavedali, da je naslednica družbe MD, tj. nezanesljivega podjetja, ki je šlo v stečaj nekaj let po prestrukturiranju, v okviru katerega je bilo ustanovljeno. Ker družbi MoryGlobal ni bila dodeljena nobena bonitetna ocena, se glede na informacije, ki jih ima na voljo Komisija, zdi, da je ekonomski položaj družbe MD najboljši možni način primerjave. Zato je treba v nasprotju s trditvami Francije za družbo MoryGlobal uporabiti bonitetno oceno CCC.

| (87) | Poleg tega je treba zavarovanje, katerega vrednost je odvisna zgolj od uspešnosti načrta prevzema dejavnosti družbe MD in ne od dejanskih objektivnih značilnosti, kot so opredmetena sredstva, zaloge, investicijsko blago ali nepremičnine, obravnavati kot nizko. |
| --- | --- |

(87)

Poleg tega je treba zavarovanje, katerega vrednost je odvisna zgolj od uspešnosti načrta prevzema dejavnosti družbe MD in ne od dejanskih objektivnih značilnosti, kot so opredmetena sredstva, zaloge, investicijsko blago ali nepremičnine, obravnavati kot nizko.

| (88) | Če torej velja sporočilo iz leta 2008, bi morala biti uporabljena obrestna mera v višini 10,53 % (in sicer 0,53 %, tj. osnovna obrestna mera Francije med januarjem in marcem 2014, ki se ji doda 1 000 bazičnih točk, ob upoštevanju nizke vrednosti dogovorjenega zavarovanja). |
| --- | --- |

(88)

Če torej velja sporočilo iz leta 2008, bi morala biti uporabljena obrestna mera v višini 10,53 % (in sicer 0,53 %, tj. osnovna obrestna mera Francije med januarjem in marcem 2014, ki se ji doda 1 000 bazičnih točk, ob upoštevanju nizke vrednosti dogovorjenega zavarovanja).

| (89) | Komisija meni, da znesek pomoči ustreza vsoti razlik med (i) 10,53 % (referenčna obrestna mera Francije + 1 000 bazičnih točk), ki se je uporabil za glavnico, in (ii) 1 % (obrestna mera posojila iz sklada FDES), ki se je uporabil za glavnico, izračunani za obdobje, v katerem je bil znesek na razpolago družbi MoryGlobal. Za zneske obrestnih mer je treba uporabiti navedeni pristop ocene ekonomske prednosti, ki jo predstavlja razlika v obrestnih merah. Dejstvo, da sporazum o posojilu predvideva plačilo obresti po spremenljivi obrestni meri, ne vpliva na način obravnave tega zneska. Simulacije, na podlagi katerih naj bi Francija sprejela odločitev o odobritvi posojila, so predvidevale izplačilo dividend šele po letu 2018 in se niso nanašale na obdobje po letu 2020. Poleg tega dejstvo, da je bila družba MoryGlobal ustanovljena zaradi stečaja družbe MD, ta pa delno zaradi stečaja družbe Mory, kaže, da je plačilo obresti po spremenljivi obrestni meri Franciji zelo špekulativno. |
| --- | --- |

(89)

Komisija meni, da znesek pomoči ustreza vsoti razlik med (i) 10,53 % (referenčna obrestna mera Francije + 1 000 bazičnih točk), ki se je uporabil za glavnico, in (ii) 1 % (obrestna mera posojila iz sklada FDES), ki se je uporabil za glavnico, izračunani za obdobje, v katerem je bil znesek na razpolago družbi MoryGlobal. Za zneske obrestnih mer je treba uporabiti navedeni pristop ocene ekonomske prednosti, ki jo predstavlja razlika v obrestnih merah. Dejstvo, da sporazum o posojilu predvideva plačilo obresti po spremenljivi obrestni meri, ne vpliva na način obravnave tega zneska. Simulacije, na podlagi katerih naj bi Francija sprejela odločitev o odobritvi posojila, so predvidevale izplačilo dividend šele po letu 2018 in se niso nanašale na obdobje po letu 2020. Poleg tega dejstvo, da je bila družba MoryGlobal ustanovljena zaradi stečaja družbe MD, ta pa delno zaradi stečaja družbe Mory, kaže, da je plačilo obresti po spremenljivi obrestni meri Franciji zelo špekulativno.

| (90) | Okrepljen spremljevalni ukrep in ukrep začasne degresivne podpore V okviru okrepljenega spremljevalnega ukrepa, ki je bil uveden na podlagi odloka z dne 22. januarja 2014, sprejetega za izvajanje člena R.5123 zakonika o delovnih razmerjih, in sporazuma o okrepljenem kolektivnem spremljevalnem ukrepu, sklenjenega med Francijo in stečajnim upraviteljem družbe MD, naj bi Francija prispevala do 4 000 EUR na vključenega zaposlenega, pri čemer je bilo določeno, da bo vključenih največ 2 732 zaposlenih. Element pomoči torej ustreza zneskom, ki jih je Francija dejansko izplačala v okviru tega ukrepa. |
| --- | --- |

(90)

Okrepljen spremljevalni ukrep in ukrep začasne degresivne podpore V okviru okrepljenega spremljevalnega ukrepa, ki je bil uveden na podlagi odloka z dne 22. januarja 2014, sprejetega za izvajanje člena R.5123 zakonika o delovnih razmerjih, in sporazuma o okrepljenem kolektivnem spremljevalnem ukrepu, sklenjenega med Francijo in stečajnim upraviteljem družbe MD, naj bi Francija prispevala do 4 000 EUR na vključenega zaposlenega, pri čemer je bilo določeno, da bo vključenih največ 2 732 zaposlenih. Element pomoči torej ustreza zneskom, ki jih je Francija dejansko izplačala v okviru tega ukrepa.

Okrepljen spremljevalni ukrep in ukrep začasne degresivne podpore

| (91) | V okviru ukrepa začasne degresivne podpore, ki je bil uveden na podlagi členov R.5123-9 do R.5123-11 zakonika o delovnih razmerjih, Odloka z dne 26. maja 2004 o pravilih začasne degresivne podpore (31) in obvestila za javnost z dne 6. februarja 2014 (32), naj bi Francija v obdobju dveh let zaposlenim, ki so bili prerazporejeni na slabše plačano delovno mesto, izplačevala do 300 EUR na mesec. Element pomoči torej ustreza zneskom, ki jih je Francija dejansko izplačala v okviru tega ukrepa. |
| --- | --- |

(91)

V okviru ukrepa začasne degresivne podpore, ki je bil uveden na podlagi členov R.5123-9 do R.5123-11 zakonika o delovnih razmerjih, Odloka z dne 26. maja 2004 o pravilih začasne degresivne podpore (31) in obvestila za javnost z dne 6. februarja 2014 (32), naj bi Francija v obdobju dveh let zaposlenim, ki so bili prerazporejeni na slabše plačano delovno mesto, izplačevala do 300 EUR na mesec. Element pomoči torej ustreza zneskom, ki jih je Francija dejansko izplačala v okviru tega ukrepa.

31

32

6.1.4   Negativen vpliv na konkurenco in trgovino med državami članicami

Negativen vpliv na konkurenco in trgovino med državami članicami

| (92) | Socialni ukrepi so družbi MD zagotovili prednost, saj je bila oproščena dela obveznosti iz socialnega načrta. Če družba MD ne bi bila likvidirana, bi bila v boljšem konkurenčnem položaju v primerjavi z drugimi subjekti v poštnem sektorju. |
| --- | --- |

(92)

Socialni ukrepi so družbi MD zagotovili prednost, saj je bila oproščena dela obveznosti iz socialnega načrta. Če družba MD ne bi bila likvidirana, bi bila v boljšem konkurenčnem položaju v primerjavi z drugimi subjekti v poštnem sektorju.

| (93) | Posojilo iz sklada FDES družbi MoryGlobal zagotavlja prednost, saj ji zagotavlja dodatna sredstva. To ji omogoča boljši konkurenčni položaj, kot bi ga imela brez pomoči. Obstaja torej nevarnost izkrivljanja konkurence med subjekti v sektorju pošte in zakupa. |
| --- | --- |

(93)

Posojilo iz sklada FDES družbi MoryGlobal zagotavlja prednost, saj ji zagotavlja dodatna sredstva. To ji omogoča boljši konkurenčni položaj, kot bi ga imela brez pomoči. Obstaja torej nevarnost izkrivljanja konkurence med subjekti v sektorju pošte in zakupa.

| (94) | Poleg tega je trg pošte in zakupa popolnoma odprt za konkurenco, pri čemer so zanj značilni pomembni trgovinski tokovi med državami članicami. Zato Komisija meni, da prednost, ki jo obravnavani ukrepi zagotavljajo podjetju na trgu, odprtem za konkurenco, izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco in bi lahko vplivala na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(94)

Poleg tega je trg pošte in zakupa popolnoma odprt za konkurenco, pri čemer so zanj značilni pomembni trgovinski tokovi med državami članicami. Zato Komisija meni, da prednost, ki jo obravnavani ukrepi zagotavljajo podjetju na trgu, odprtem za konkurenco, izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco in bi lahko vplivala na trgovino med državami članicami.

6.1.5   Ugotovitev glede obstoja državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU

Ugotovitev glede obstoja državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU

| (95) | Posojilo iz sklada FDES ter tudi okrepljen spremljevalni ukrep in ukrep začasne degresivne podpore pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(95)

Posojilo iz sklada FDES ter tudi okrepljen spremljevalni ukrep in ukrep začasne degresivne podpore pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

6.2   OCENA ZDRUŽLJIVOSTI POMOČI Z NOTRANJIM TRGOM

| (96) | Prepoved državnih pomoči iz člena 107(1) PDEU ni absolutna niti brezpogojna. Zlasti odstavka 2 in 3 člena 107 PDEU sta pravni podlagi, ki omogočata, da se nekatere pomoči štejejo kot združljive z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(96)

Prepoved državnih pomoči iz člena 107(1) PDEU ni absolutna niti brezpogojna. Zlasti odstavka 2 in 3 člena 107 PDEU sta pravni podlagi, ki omogočata, da se nekatere pomoči štejejo kot združljive z notranjim trgom.

| (97) | V zadevnem primeru Komisija meni, da je bila pomoč dodeljena za ponovno vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja podjetij v težavah. Zato je treba analizirati, ali je mogoče obravnavane ukrepe šteti za združljive na podlagi člena 107(3) PDEU. |
| --- | --- |

(97)

V zadevnem primeru Komisija meni, da je bila pomoč dodeljena za ponovno vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja podjetij v težavah. Zato je treba analizirati, ali je mogoče obravnavane ukrepe šteti za združljive na podlagi člena 107(3) PDEU.

6.2.1   Veljavna pravna podlaga

Veljavna pravna podlaga

| (98) | Točka 137 Smernic o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah (33) določa: „Komisija bo preverila združljivost kakršne koli pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, ki je bila dodeljena brez njene odobritve in je zato v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe, z notranjim trgom na podlagi teh smernic, če je del pomoči ali vsa pomoč dodeljena po objavi smernic v Uradnem listu Evropske unije [31. julija 2014].“ Točka 138 natančneje določa: „V vseh drugih primerih bo pomoč proučila na podlagi smernic, veljavnih ob dodelitvi pomoči“. |
| --- | --- |

(98)

Točka 137 Smernic o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah (33) določa: „Komisija bo preverila združljivost kakršne koli pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, ki je bila dodeljena brez njene odobritve in je zato v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe, z notranjim trgom na podlagi teh smernic, če je del pomoči ali vsa pomoč dodeljena po objavi smernic v Uradnem listu Evropske unije [31. julija 2014].“ Točka 138 natančneje določa: „V vseh drugih primerih bo pomoč proučila na podlagi smernic, veljavnih ob dodelitvi pomoči“.

33

| (99) | Obravnavani ukrepi so bili odobreni februarja 2014, zato je treba njihovo združljivost analizirati glede na smernice iz leta 2004. |
| --- | --- |

(99)

Obravnavani ukrepi so bili odobreni februarja 2014, zato je treba njihovo združljivost analizirati glede na smernice iz leta 2004.

| (100) | V zadevi Italija proti Komisiji je Sodišče ocenilo: „Država članica, ki zaprosi za možnost dodelitve pomoči z odstopanjem od pravil Pogodbe, ima obveznost sodelovanja s Komisijo. Na podlagi te obveznosti je zlasti dolžna posredovati vse podatke, na podlagi katerih bo lahko ta institucija preverila, ali so izpolnjeni vsi pogoji za uporabo izjeme“ (34). Združljivost ukrepov je torej treba oceniti na podlagi podatkov, ki jih je predložila Francija. |
| --- | --- |

(100)

V zadevi Italija proti Komisiji je Sodišče ocenilo: „Država članica, ki zaprosi za možnost dodelitve pomoči z odstopanjem od pravil Pogodbe, ima obveznost sodelovanja s Komisijo. Na podlagi te obveznosti je zlasti dolžna posredovati vse podatke, na podlagi katerih bo lahko ta institucija preverila, ali so izpolnjeni vsi pogoji za uporabo izjeme“ (34). Združljivost ukrepov je torej treba oceniti na podlagi podatkov, ki jih je predložila Francija.

34

6.2.2   Socialni ukrepi – diskrecijski ukrep

Socialni ukrepi – diskrecijski ukrep

| (101) | Podjetje je upravičeno do pomoči za reševanje in prestrukturiranje, če se lahko šteje za podjetje v težavah, kot je opredeljeno v oddelku 2.1 smernic iz leta 2004. Družba MD izpolnjuje merila za uvedbo kolektivnega postopka insolventnosti. Kot je bilo predhodno navedeno v oddelku 2.1, je gospodarsko sodišče v Pontoiseju 26. novembra 2013 zoper družbo MD uvedlo postopek prisilne poravnave. Družba se torej lahko šteje za podjetje v težavah v smislu točke 10 smernic iz leta 2004. |
| --- | --- |

(101)

Podjetje je upravičeno do pomoči za reševanje in prestrukturiranje, če se lahko šteje za podjetje v težavah, kot je opredeljeno v oddelku 2.1 smernic iz leta 2004. Družba MD izpolnjuje merila za uvedbo kolektivnega postopka insolventnosti. Kot je bilo predhodno navedeno v oddelku 2.1, je gospodarsko sodišče v Pontoiseju 26. novembra 2013 zoper družbo MD uvedlo postopek prisilne poravnave. Družba se torej lahko šteje za podjetje v težavah v smislu točke 10 smernic iz leta 2004.

| (102) | V skladu s točkama 34 in 35 smernic iz leta 2004 mora biti dodelitev pomoči pogojena z izvajanjem načrta prestrukturiranja na podlagi realističnih predpostavk, ki ga mora v vseh primerih posameznih pomoči potrditi Komisija in ki mora obnoviti dolgoročno sposobnost preživetja podjetja. |
| --- | --- |

(102)

V skladu s točkama 34 in 35 smernic iz leta 2004 mora biti dodelitev pomoči pogojena z izvajanjem načrta prestrukturiranja na podlagi realističnih predpostavk, ki ga mora v vseh primerih posameznih pomoči potrditi Komisija in ki mora obnoviti dolgoročno sposobnost preživetja podjetja.

| (103) | V zadevnem primeru Komisija ugotavlja, da ji Francija ni predložila nobenega načrta prestrukturiranja. Trditve Francije, da bi bil rezultat takega načrta prestrukturiranja, izvedenega na podlagi analize Komisije, enaka rešitev, ni mogoče sprejeti, ker Komisija ni mogla izvesti zadevne analize. Zato merilo obnovitve dolgoročne sposobnosti preživetja ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(103)

V zadevnem primeru Komisija ugotavlja, da ji Francija ni predložila nobenega načrta prestrukturiranja. Trditve Francije, da bi bil rezultat takega načrta prestrukturiranja, izvedenega na podlagi analize Komisije, enaka rešitev, ni mogoče sprejeti, ker Komisija ni mogla izvesti zadevne analize. Zato merilo obnovitve dolgoročne sposobnosti preživetja ni izpolnjeno.

| (104) | Točke 38 do 42 smernic iz leta 2004 določajo, da mora upravičeno podjetje sprejeti izravnalne ukrepe. Te ukrepe je treba določiti na podlagi tržne raziskave, priložene načrtu prestrukturiranja. Če izravnalni ukrepi niso sprejeti, se bo štelo, da je pomoč v nasprotju s skupnim interesom in torej nezdružljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(104)

Točke 38 do 42 smernic iz leta 2004 določajo, da mora upravičeno podjetje sprejeti izravnalne ukrepe. Te ukrepe je treba določiti na podlagi tržne raziskave, priložene načrtu prestrukturiranja. Če izravnalni ukrepi niso sprejeti, se bo štelo, da je pomoč v nasprotju s skupnim interesom in torej nezdružljiva z notranjim trgom.

| (105) | Francija ni predlagala nikakršnih izravnalnih ukrepov. Enako kot v primeru načrta prestrukturiranja tudi trditve Francije, da bi bil rezultat sprejetja izravnalnih ukrepov na podlagi analize Komisije enaka rešitev, ni mogoče sprejeti, ker Komisija ni mogla izvesti navedene analize. |
| --- | --- |

(105)

Francija ni predlagala nikakršnih izravnalnih ukrepov. Enako kot v primeru načrta prestrukturiranja tudi trditve Francije, da bi bil rezultat sprejetja izravnalnih ukrepov na podlagi analize Komisije enaka rešitev, ni mogoče sprejeti, ker Komisija ni mogla izvesti navedene analize.

| (106) | Zato Komisija ugotavlja, da na podlagi smernic iz leta 2004 državne pomoči v korist družbi MD, ki izhaja iz izvajanja okrepljenega spremljevalnega ukrepa in ukrepa začasne degresivne podpore s strani Francije, ni mogoče šteti za združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) PDEU. |
| --- | --- |

(106)

Zato Komisija ugotavlja, da na podlagi smernic iz leta 2004 državne pomoči v korist družbi MD, ki izhaja iz izvajanja okrepljenega spremljevalnega ukrepa in ukrepa začasne degresivne podpore s strani Francije, ni mogoče šteti za združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) PDEU.

6.2.3   Posojilo iz sklada FDES

Posojilo iz sklada FDES

| (107) | Najprej je treba opozoriti, da Francija ni predložila niti načrta prestrukturiranja niti izravnalnih ukrepov, ki bi zagotovili združljivost pomoči za prestrukturiranje, zagotovljene družbi MoryGlobal. Na podlagi smernic iz leta 2004 torej zadevne pomoči ni mogoče šteti za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(107)

Najprej je treba opozoriti, da Francija ni predložila niti načrta prestrukturiranja niti izravnalnih ukrepov, ki bi zagotovili združljivost pomoči za prestrukturiranje, zagotovljene družbi MoryGlobal. Na podlagi smernic iz leta 2004 torej zadevne pomoči ni mogoče šteti za združljivo z notranjim trgom.

| (108) | Poleg tega je treba ugotoviti, da točka 12 smernic iz leta 2004 določa: „V okviru teh Smernic na novo ustanovljeno podjetje ni upravičeno do pomoči za reševanje in prestrukturiranje, tudi če je njegov začetni finančni položaj negotov. Primer takšnega podjetja je, ko po likvidaciji podjetja nastane novo podjetje, ki le prevzame premoženje starega podjetja.“ V zadevnem primeru je bila družba MoryGlobal ustanovljena 23. januarja 2014 po stečaju družbe MD. Družba MoryGlobal torej v nobenem primeru ne bi mogla prejeti državne pomoči v okviru pomoči za prestrukturiranje. Tudi če družbe MoryGlobal kot „ekonomske naslednice“ družbe MD ne bi bilo mogoče šteti za na novo ustanovljeno podjetje v smislu smernic iz leta 2004, pomoči ne bi bilo mogoče šteti za združljivo na podlagi razlogov, opisanih v uvodni izjavi 107. Komisija ugotavlja, da prav tako ni bilo dokazano, da družba MoryGlobal izpolnjuje pogoje, da bi jo bilo mogoče šteti za podjetje v težavah, kar je bistven element za uporabo smernic iz leta 2004. Nazadnje, ugotoviti je treba, da Francija med postopkom ni navedla nobene druge pravne podlage za združljivost. |
| --- | --- |

(108)

Poleg tega je treba ugotoviti, da točka 12 smernic iz leta 2004 določa: „V okviru teh Smernic na novo ustanovljeno podjetje ni upravičeno do pomoči za reševanje in prestrukturiranje, tudi če je njegov začetni finančni položaj negotov. Primer takšnega podjetja je, ko po likvidaciji podjetja nastane novo podjetje, ki le prevzame premoženje starega podjetja.“ V zadevnem primeru je bila družba MoryGlobal ustanovljena 23. januarja 2014 po stečaju družbe MD. Družba MoryGlobal torej v nobenem primeru ne bi mogla prejeti državne pomoči v okviru pomoči za prestrukturiranje. Tudi če družbe MoryGlobal kot „ekonomske naslednice“ družbe MD ne bi bilo mogoče šteti za na novo ustanovljeno podjetje v smislu smernic iz leta 2004, pomoči ne bi bilo mogoče šteti za združljivo na podlagi razlogov, opisanih v uvodni izjavi 107. Komisija ugotavlja, da prav tako ni bilo dokazano, da družba MoryGlobal izpolnjuje pogoje, da bi jo bilo mogoče šteti za podjetje v težavah, kar je bistven element za uporabo smernic iz leta 2004. Nazadnje, ugotoviti je treba, da Francija med postopkom ni navedla nobene druge pravne podlage za združljivost.

| (109) | Zato Komisija ugotavlja, da na podlagi smernic iz leta 2004 državne pomoči v korist družbi MoryGlobal, ki izhaja iz posojila iz sklada FDES, ni mogoče šteti za združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) PDEU. |
| --- | --- |

(109)

Zato Komisija ugotavlja, da na podlagi smernic iz leta 2004 državne pomoči v korist družbi MoryGlobal, ki izhaja iz posojila iz sklada FDES, ni mogoče šteti za združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) PDEU.

7.   VRAČILO IN GOSPODARSKA KONTINUITETA

VRAČILO IN GOSPODARSKA KONTINUITETA

7.1   OKVIR ANALIZE

| (110) | Komisija je v skladu z določbami PDEU in ustaljeno sodno prakso Sodišča pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč, če ugotovi, da ta ni združljiva z notranjim trgom. Prav tako je v skladu s stalno prakso Sodišča namen obveznosti na strani države članice, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (35). |
| --- | --- |

(110)

Komisija je v skladu z določbami PDEU in ustaljeno sodno prakso Sodišča pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč, če ugotovi, da ta ni združljiva z notranjim trgom. Prav tako je v skladu s stalno prakso Sodišča namen obveznosti na strani države članice, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (35).

35

| (111) | V tem okviru je Sodišče odločilo, da je ta cilj dosežen, če upravičenec vrne zneske, ki so bili dodeljeni z nezakonito pomočjo, in se tako odpove ugodnostim, ki jih je užival v primerjavi s konkurenti na trgu, ter če se ponovno vzpostavi stanje pred plačilom pomoči (36). |
| --- | --- |

(111)

V tem okviru je Sodišče odločilo, da je ta cilj dosežen, če upravičenec vrne zneske, ki so bili dodeljeni z nezakonito pomočjo, in se tako odpove ugodnostim, ki jih je užival v primerjavi s konkurenti na trgu, ter če se ponovno vzpostavi stanje pred plačilom pomoči (36).

36

| (112) | V skladu s sodno prakso člen 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (37) določa, da „[č]e se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč [...]“. |
| --- | --- |

(112)

V skladu s sodno prakso člen 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (37) določa, da „[č]e se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč [...]“.

37

| (113) | Glede na to, da so se zadevni ukrepi izvajali v nasprotju s členom 108 PDEU in jih je torej treba šteti za nezakonito in nezdružljivo pomoč, je torej treba zadevno pomoč vrniti, da se ponovno vzpostavi stanje na trgu, kakršno je bilo pred dodelitvijo pomoči. Vračilo mora torej zajemati obdobje, v katerem je imel upravičenec prednost, tj. obdobje od datuma, ko mu je bila pomoč dana na razpolago, do datuma njenega dejanskega vračila. Zneski, ki jih je treba vrniti, zajemajo obresti, dolgovane do dejanskega plačila. V skladu s sodno prakso začnejo obresti za vračilo teči od datuma, ko je bila pomoč dejansko dana na razpolago (38). |
| --- | --- |

(113)

Glede na to, da so se zadevni ukrepi izvajali v nasprotju s členom 108 PDEU in jih je torej treba šteti za nezakonito in nezdružljivo pomoč, je torej treba zadevno pomoč vrniti, da se ponovno vzpostavi stanje na trgu, kakršno je bilo pred dodelitvijo pomoči. Vračilo mora torej zajemati obdobje, v katerem je imel upravičenec prednost, tj. obdobje od datuma, ko mu je bila pomoč dana na razpolago, do datuma njenega dejanskega vračila. Zneski, ki jih je treba vrniti, zajemajo obresti, dolgovane do dejanskega plačila. V skladu s sodno prakso začnejo obresti za vračilo teči od datuma, ko je bila pomoč dejansko dana na razpolago (38).

38

| (114) | Francija mora torej od družbe MoryGlobal izterjati nezdružljivo pomoč, ki jo predstavlja posojilo iz sklada FDES, od družbe MD pa nezdružljivo pomoč, ki jo predstavljata okrepljen spremljevalni ukrep in ukrep začasne degresivne podpore. |
| --- | --- |

(114)

Francija mora torej od družbe MoryGlobal izterjati nezdružljivo pomoč, ki jo predstavlja posojilo iz sklada FDES, od družbe MD pa nezdružljivo pomoč, ki jo predstavljata okrepljen spremljevalni ukrep in ukrep začasne degresivne podpore.

7.2   IZTERJAVA NEZDRUŽLJIVE POMOČI OD DRUŽBE MORYGLOBAL

| (115) | Družba MoryGlobal je zdaj v stečajnem postopku. V skladu z ustaljeno sodno prakso plačilna nesposobnost in nezmožnost vračila pomoči nista upravičen razlog za oprostitev obveznosti vračila (39). V takem primeru je mogoče vzpostavitev stanja pred izplačilom pomoči in odpravo izkrivljanja konkurence doseči z vpisom terjatve iz naslova vračila pomoči v register terjatev v okviru stečajnega postopka. Če država članica ne more zagotoviti vračila celotnega zneska pomoči, vpis terjatve omogoča izpolnitev obveznosti zagotovitve vračila, kolikor stečajni postopek povzroči prenehanje upravičenca, tj. popolno prenehanje njegove dejavnosti (40). |
| --- | --- |

(115)

Družba MoryGlobal je zdaj v stečajnem postopku. V skladu z ustaljeno sodno prakso plačilna nesposobnost in nezmožnost vračila pomoči nista upravičen razlog za oprostitev obveznosti vračila (39). V takem primeru je mogoče vzpostavitev stanja pred izplačilom pomoči in odpravo izkrivljanja konkurence doseči z vpisom terjatve iz naslova vračila pomoči v register terjatev v okviru stečajnega postopka. Če država članica ne more zagotoviti vračila celotnega zneska pomoči, vpis terjatve omogoča izpolnitev obveznosti zagotovitve vračila, kolikor stečajni postopek povzroči prenehanje upravičenca, tj. popolno prenehanje njegove dejavnosti (40).

39

40

| (116) | V zvezi s tem je Francija 31. marca 2015 pooblaščencem za interese upnika, ki jih je imenovalo sodišče, posredovala prijavo terjatve do družbe MoryGlobal v višini 17 500 000 EUR iz naslova glavnice in 155 916,66 EUR iz naslova obresti v zvezi s posojilom iz sklada FDES. Vendar so te obresti izračunane za obdobje dejanskega trajanja posojila po obrestni meri iz pogodbe. Vpis teh terjatev ustreza običajnim obveznostim upnika v okviru stečajnega postopka in ni povezan z obveznostmi, ki jih ta ima v okviru vračila pomoči. Da bi bili vrnjeni zneski pomoči, kot so določeni v tem sklepu, bo morala Francija terjatvam za vpis v stečajnem postopku dodati vračilo pomoči, vključene v posojilo iz sklada FDES. To pomoč je treba izračunati kot razliko med uporabljeno obrestno mero in obrestno mero v višini 10,53 % za že dosežene zapadlosti, in sicer do trenutka, ko obresti prenehajo teči na podlagi francoskega prava v okviru stečajnega postopka. Tem zneskom je treba prišteti obresti za vračilo za obdobje od datuma, ko je bila pomoč dana na razpolago, do njenega dejanskega vračila ali, v zadevnem primeru, do datuma, ko obresti prenehajo teči na podlagi pravnih določb, ki urejajo stečajni postopek. |
| --- | --- |

(116)

V zvezi s tem je Francija 31. marca 2015 pooblaščencem za interese upnika, ki jih je imenovalo sodišče, posredovala prijavo terjatve do družbe MoryGlobal v višini 17 500 000 EUR iz naslova glavnice in 155 916,66 EUR iz naslova obresti v zvezi s posojilom iz sklada FDES. Vendar so te obresti izračunane za obdobje dejanskega trajanja posojila po obrestni meri iz pogodbe. Vpis teh terjatev ustreza običajnim obveznostim upnika v okviru stečajnega postopka in ni povezan z obveznostmi, ki jih ta ima v okviru vračila pomoči. Da bi bili vrnjeni zneski pomoči, kot so določeni v tem sklepu, bo morala Francija terjatvam za vpis v stečajnem postopku dodati vračilo pomoči, vključene v posojilo iz sklada FDES. To pomoč je treba izračunati kot razliko med uporabljeno obrestno mero in obrestno mero v višini 10,53 % za že dosežene zapadlosti, in sicer do trenutka, ko obresti prenehajo teči na podlagi francoskega prava v okviru stečajnega postopka. Tem zneskom je treba prišteti obresti za vračilo za obdobje od datuma, ko je bila pomoč dana na razpolago, do njenega dejanskega vračila ali, v zadevnem primeru, do datuma, ko obresti prenehajo teči na podlagi pravnih določb, ki urejajo stečajni postopek.

7.3   IZTERJAVA NEZDRUŽLJIVE POMOČI OD DRUŽBE MD – GOSPODARSKA KONTINUITETA

| (117) | Okrepljen spremljevalni ukrep in ukrep začasne degresivne podpore sta koristila družbi MD. Vendar je bila ta likvidirana in so bila njena sredstva s sodbo gospodarskega sodišča v Pontoiseju z dne 6. februarja 2014 prenesena na družbo Arcole, ki jih je konsolidirala v okviru družbe MoryGlobal. |
| --- | --- |

(117)

Okrepljen spremljevalni ukrep in ukrep začasne degresivne podpore sta koristila družbi MD. Vendar je bila ta likvidirana in so bila njena sredstva s sodbo gospodarskega sodišča v Pontoiseju z dne 6. februarja 2014 prenesena na družbo Arcole, ki jih je konsolidirala v okviru družbe MoryGlobal.

| (118) | V skladu s sodno prakso je mogoče obveznost vračila razširiti na novo podjetje, na katero je podjetje, ki je prejelo pomoč, preneslo nekatera sredstva, če ta prenos kaže na gospodarsko kontinuiteto med podjetjema (41). Ni namreč mogoče izključiti, da se obveznost vračila razširi na drug subjekt, če bi se ugotovilo, da ima ta dejansko korist od zadevne pomoči zaradi gospodarske kontinuitete med subjektoma. V takem primeru bi morali torej pomoč, ki se šteje za nezdružljivo z notranjim trgom, vrniti tudi subjekti, ki prevzamejo dejavnosti upravičencev. |
| --- | --- |

(118)

V skladu s sodno prakso je mogoče obveznost vračila razširiti na novo podjetje, na katero je podjetje, ki je prejelo pomoč, preneslo nekatera sredstva, če ta prenos kaže na gospodarsko kontinuiteto med podjetjema (41). Ni namreč mogoče izključiti, da se obveznost vračila razširi na drug subjekt, če bi se ugotovilo, da ima ta dejansko korist od zadevne pomoči zaradi gospodarske kontinuitete med subjektoma. V takem primeru bi morali torej pomoč, ki se šteje za nezdružljivo z notranjim trgom, vrniti tudi subjekti, ki prevzamejo dejavnosti upravičencev.

41

| (119) | V zadevnem primeru je treba preučiti, ali je mogoče družbo, ki je prevzela dejavnosti družbe MD, tj. družba MoryGlobal, mogoče šteti za ekonomsko naslednico družbe MD, zaradi česar bi morala ta vrniti pomoč, ki je nezdružljiva z notranjim trgom in jo je prejela družba MD. |
| --- | --- |

(119)

V zadevnem primeru je treba preučiti, ali je mogoče družbo, ki je prevzela dejavnosti družbe MD, tj. družba MoryGlobal, mogoče šteti za ekonomsko naslednico družbe MD, zaradi česar bi morala ta vrniti pomoč, ki je nezdružljiva z notranjim trgom in jo je prejela družba MD.

| (120) | V skladu s sodbo v zadevi Italija in SIM2 Multimedia proti Komisiji (42), na podlagi katere je Komisija sprejela sklepe v zadevah Olympic Airlines, Alitalia in Sernam (43), analiza gospodarske kontinuitete med subjekti temelji na sklopu indicev. Med dejavniki, ki se lahko upoštevajo, sodna praksa navaja naslednje: i) obseg prenesenih sredstev, ii) cena, po kateri so sredstva prenesena, iii) identiteta prevzemnikov, iv) trenutek, ko je prevzem izveden, in v) ekonomska upravičenost prevzema. Ta sklop indicev je potrdilo Sodišče v sodbi z dne 28. marca 2012 v zadevi Ryanair proti Komisiji (44), s katero je bil potrjen sklep Komisije v zadevi Alitalia. |
| --- | --- |

(120)

V skladu s sodbo v zadevi Italija in SIM2 Multimedia proti Komisiji (42), na podlagi katere je Komisija sprejela sklepe v zadevah Olympic Airlines, Alitalia in Sernam (43), analiza gospodarske kontinuitete med subjekti temelji na sklopu indicev. Med dejavniki, ki se lahko upoštevajo, sodna praksa navaja naslednje: i) obseg prenesenih sredstev, ii) cena, po kateri so sredstva prenesena, iii) identiteta prevzemnikov, iv) trenutek, ko je prevzem izveden, in v) ekonomska upravičenost prevzema. Ta sklop indicev je potrdilo Sodišče v sodbi z dne 28. marca 2012 v zadevi Ryanair proti Komisiji (44), s katero je bil potrjen sklep Komisije v zadevi Alitalia.

Italija in SIM2 Multimedia proti Komisiji

42

Olympic Airlines

Alitalia

Sernam

43

Ryanair proti Komisiji

44

| (121) | V zadevnem primeru je družba Arcole prevzela celotna opredmetena in neopredmetena sredstva družbe MD ter jih konsolidirala v okviru svoje podružnice MoryGlobal. Poleg tega je bila skoraj polovica zaposlenih v družbi MD premeščena v družbo MoryGlobal. V zvezi s tem je treba poudariti, da se sodba gospodarskega sodišča v Pontoiseju sklicuje na dejstvo, da je družba Arcole v svoji ponudbi zahtevala prenos sredstev družbe MD, potrebnih za ohranitev pomembnega dela njene dejavnosti v sektorju pošte, logistike in zakupa, v svojo korist. |
| --- | --- |

(121)

V zadevnem primeru je družba Arcole prevzela celotna opredmetena in neopredmetena sredstva družbe MD ter jih konsolidirala v okviru svoje podružnice MoryGlobal. Poleg tega je bila skoraj polovica zaposlenih v družbi MD premeščena v družbo MoryGlobal. V zvezi s tem je treba poudariti, da se sodba gospodarskega sodišča v Pontoiseju sklicuje na dejstvo, da je družba Arcole v svoji ponudbi zahtevala prenos sredstev družbe MD, potrebnih za ohranitev pomembnega dela njene dejavnosti v sektorju pošte, logistike in zakupa, v svojo korist.

| (122) | Poleg tega je ceno, po kateri so bila ta sredstva pridobljena, določilo gospodarsko sodišče v Pontoiseju v okviru postopka prisilne poravnave, uvedenega zoper družbo MD. Gospodarsko sodišče je v svoji sodbi pojasnilo: „v zadevnem primeru je ugotovljeno, da edina ponudba, ki jo je predložila družba Arcole Industrie, z določbo o nadomestitvi ni mogla biti veljavno obravnavana in preučena“. Cena, po kateri je bil izveden prenos, torej ni temeljila na primerjavi več konkurenčnih ponudb. Cene, po kateri je družba Arcole pridobila sredstva družbe MD, torej ni mogoče obravnavati kot temelječe na tržni transakciji. |
| --- | --- |

(122)

Poleg tega je ceno, po kateri so bila ta sredstva pridobljena, določilo gospodarsko sodišče v Pontoiseju v okviru postopka prisilne poravnave, uvedenega zoper družbo MD. Gospodarsko sodišče je v svoji sodbi pojasnilo: „v zadevnem primeru je ugotovljeno, da edina ponudba, ki jo je predložila družba Arcole Industrie, z določbo o nadomestitvi ni mogla biti veljavno obravnavana in preučena“. Cena, po kateri je bil izveden prenos, torej ni temeljila na primerjavi več konkurenčnih ponudb. Cene, po kateri je družba Arcole pridobila sredstva družbe MD, torej ni mogoče obravnavati kot temelječe na tržni transakciji.

| (123) | Poleg tega imata družbi MD in MoryGlobal istega večinskega delničarja, tj. družbo Arcole. Ta ne bi mi mogel prevzeti sredstev družbe MD po njenem stečaju, ne da bi državni tožilec zahteval izredno odstopanje [...]. |
| --- | --- |

(123)

Poleg tega imata družbi MD in MoryGlobal istega večinskega delničarja, tj. družbo Arcole. Ta ne bi mi mogel prevzeti sredstev družbe MD po njenem stečaju, ne da bi državni tožilec zahteval izredno odstopanje [...].

| (124) | Nazadnje, družba MoryGlobal je nadaljevala z dejavnostmi družbe MD na področju pošte, zakupa in logistike, kot je družba Arcole jasno navedla med prevzemom družbe MD. V zvezi s tem je treba poudariti, da sodišče v enem od razlogov za sodbo določa: „Ker prevzem verjetno res omogoča zagotovitev nadaljevanja dejavnosti podjetja in njegov nadaljnji obstoj glede na predložena jamstva.“ Poleg tega je družba MoryGlobal prevzela vsa trgovska imena, da se lahko brez omejitev v Franciji in v drugih državah predstavlja kot naslednica družbe MD, ter vse blagovne znamke. |
| --- | --- |

(124)

Nazadnje, družba MoryGlobal je nadaljevala z dejavnostmi družbe MD na področju pošte, zakupa in logistike, kot je družba Arcole jasno navedla med prevzemom družbe MD. V zvezi s tem je treba poudariti, da sodišče v enem od razlogov za sodbo določa: „Ker prevzem verjetno res omogoča zagotovitev nadaljevanja dejavnosti podjetja in njegov nadaljnji obstoj glede na predložena jamstva.“ Poleg tega je družba MoryGlobal prevzela vsa trgovska imena, da se lahko brez omejitev v Franciji in v drugih državah predstavlja kot naslednica družbe MD, ter vse blagovne znamke.

| (125) | Zato Komisija glede na obseg prenesenih sredstev, ceno, po kateri so sredstva prenesena, identiteto prevzemnikov in ekonomsko upravičenost prevzema ugotavlja, da obstaja gospodarska kontinuiteta med družbo MD in MoryGlobal. |
| --- | --- |

(125)

Zato Komisija glede na obseg prenesenih sredstev, ceno, po kateri so sredstva prenesena, identiteto prevzemnikov in ekonomsko upravičenost prevzema ugotavlja, da obstaja gospodarska kontinuiteta med družbo MD in MoryGlobal.

| (126) | Zato je treba obveznost vračila zneska pomoči iz naslova okrepljenega spremljevalnega ukrepa in ukrepa začasne degresivne podpore razširiti na družbo MoryGlobal. Zato mora biti vpisana v register terjatev v okviru stečajnega postopka, uvedenega zoper družbo MoryGlobal. |
| --- | --- |

(126)

Zato je treba obveznost vračila zneska pomoči iz naslova okrepljenega spremljevalnega ukrepa in ukrepa začasne degresivne podpore razširiti na družbo MoryGlobal. Zato mora biti vpisana v register terjatev v okviru stečajnega postopka, uvedenega zoper družbo MoryGlobal.

8.   SKLEPNE UGOTOVITVE

SKLEPNE UGOTOVITVE

| (127) | Komisija ugotavlja, da je Francija, ko je družbi MoryGlobal odobrila posojilo iz sklada FDES in prevzela izvajanje okrepljenega spremljevalnega ukrepa in ukrepa začasne degresivne pomoči namesto družbe MD, nezakonito zagotovila državno pomoč v nasprotju s členom 108(3) PDEU. Francija mora torej od družbe MoryGlobal izterjati znesek te pomoči in obresti ali, če zaradi stečajnega postopka zoper družbo MoryGlobal ni možno celotno vračilo, zagotoviti dejanski stečaj družbe MoryGlobal. |
| --- | --- |

(127)

Komisija ugotavlja, da je Francija, ko je družbi MoryGlobal odobrila posojilo iz sklada FDES in prevzela izvajanje okrepljenega spremljevalnega ukrepa in ukrepa začasne degresivne pomoči namesto družbe MD, nezakonito zagotovila državno pomoč v nasprotju s členom 108(3) PDEU. Francija mora torej od družbe MoryGlobal izterjati znesek te pomoči in obresti ali, če zaradi stečajnega postopka zoper družbo MoryGlobal ni možno celotno vračilo, zagotoviti dejanski stečaj družbe MoryGlobal.

| (128) | Komisija ugotavlja, da ukrepi, ki jih je Francija odobrila odpuščenim delavcem družbe MD iz naslova Pogodbe o varnosti zaposlitve, ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU – |
| --- | --- |

(128)

Komisija ugotavlja, da ukrepi, ki jih je Francija odobrila odpuščenim delavcem družbe MD iz naslova Pogodbe o varnosti zaposlitve, ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Državna pomoč, ki izhaja iz posojila iz Sklada za ekonomski in socialni razvoj (FDES), odobrenega družbi MoryGlobal 11. februarja 2014, če je uporabljena obrestna mera nižja od obrestne mere, izračunane v tem sklepu na podlagi Sporočila Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj, in sicer 10,53 %, ter jo je Francoska republika nezakonito dodelila v korist družbi MoryGlobal v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, je nezdružljiva z notranjim trgom.

2.   Državna pomoč, ki izhaja iz okrepljenega spremljevalnega ukrepa, ki je bil uveden na podlagi odloka z dne 22. januarja 2014, sprejetega za izvajanje člena R.5123 zakonika o delovnih razmerjih, in sporazuma o okrepljenem kolektivnem spremljevalnem ukrepu, sklenjenega med Francosko republiko in stečajnim upraviteljem družbe Mory-Ducros SAS, ter jo je Francoska republika nezakonito dodelila v korist družbi Mory-Ducros SAS v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, je nezdružljiva z notranjim trgom.

3.   Državna pomoč, ki izhaja iz ukrepa začasne degresivne podpore, ki je bil uveden na podlagi členov R.5123-9 do R.5123-11 zakonika o delovnih razmerjih in Odloka z dne 26. maja 2004 o pravilih začasne degresivne podpore, ter jo je Francoska republika nezakonito dodelila v korist družbi Mory-Ducros SAS v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, je nezdružljiva z notranjim trgom.

Člen 2

Socialni ukrepi, ki jih je Francoska republika odobrila odpuščenim delavcem družbe Mory-Ducros SAS iz naslova Pogodbe o varnosti zaposlitve, ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Člen 3

1.   Francoska republika mora zagotoviti vračilo pomoči iz člena 1 od družbe MoryGlobal v lastnem imenu in tudi kot ekonomski naslednik družbe Mory-Ducros SAS.

2.   Za zneske, ki jih je treba vrniti, začnejo teči zamudne obresti od dneva, ko so bili dane na voljo upravičencu, do dneva njihovega vračila.

3.   Obresti se izračunajo z obrestnoobrestnim računom v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (45).

Člen 4

1.   Izterjava pomoči iz člena 1 je takojšnja in učinkovita.

2.   Francoska republika zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu.

Člen 5

1.   Francoska republika v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu Komisiji predloži naslednje informacije:

| (a) | skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga je treba izterjati od upravičenca; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga je treba izterjati od upravičenca;

| (b) | natančen opis sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom; |
| --- | --- |

(b)

natančen opis sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;

| (c) | dokumente, ki dokazujejo, da je bilo od upravičenca zahtevano vračilo pomoči. |
| --- | --- |

(c)

dokumente, ki dokazujejo, da je bilo od upravičenca zahtevano vračilo pomoči.

2.   Francoska republika obvešča Komisijo o napredku glede sprejetih nacionalnih ukrepov za izvajanje tega sklepa, dokler se pomoč iz člena 1 ne izterja v celoti. Na zahtevo Komisije takoj predloži informacije o že sprejetih ali načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Prav tako predloži podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih pri vračilu, ki jih je upravičenec že vrnil.

Člen 6

Ta sklep je naslovljen na Francosko republiko.

V Bruslju, 6. novembra 2015

Za Komisijo

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  
  UL C 24, 23.1.2015, str. 32.

1

(2)  Firma družbe, ki se je najprej imenovala Newco MD, se je 14. februarja 2014 preimenovala v MoryGlobal. Zaradi jasnosti se bo v tem sklepu uporabljalo samo ime MoryGlobal.

2

(3)  Glej opombo 1.

3

(4)  Sodba Sodišča z dne 17. septembra 2015 v zadevi C-33/14 P, Mory in drugi proti Komisiji, ECLI:EU:C:2015:609, zlasti točke 2 do 15.

4

Mory in drugi proti Komisiji

(5)  Naveden memorandum je predvideval tudi financiranje prevzema družbe MD prek faktoringa v višini 15 milijonov EUR.

5

(6)  http://www.developpement-durable.gouv.fr/IMG/pdf/CP_-_MORY_DUCROS_AM_MS_et_FC_-_06-02-2014.pdf

6

(7)  
  UL C 14, 19.1.2008, str. 6.

7

(*1)  Zaupna informacija.

*1

(8)  Sodba Splošnega sodišča z dne 28. marca 2012 v zadevi T-123/09, Ryanair proti Komisiji, ECLI:EU:T:2012:164, točka 155.

8

Ryanair proti Komisiji

(9)  Osnutek obvestila Komisije o pojmu državne pomoči v skladu s členom 107(1) PDEU, odstavek 80, na voljo na: http://ec.europa.eu/competition/consultations/2014_state_aid_notion/index_en.html.

9

(10)  
  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

10

(11)  Uradni list Francoske republike št. 279, 1.12.2004, str. 20468.

11

(12)  Zakon št. 2011-893 z dne 28. julija 2011 o razvoju vajeništva in varnih poklicnih poti, Uradni list Francoske republike št. 174, 29.7.2011, str. 12914.

12

(13)  Uradni list Francoske republike št. 0024, 29.1.2014, str. 1681.

13

(14)  Sodba Sodišča z dne 29. junija 1999 v zadevi C-256/97, DMT, ECLI:EU:C:1999:332, točka 22.

14

DMT

(15)  Direct matin.fr z dne 22. novembra 2013: „
  Družba MD: zadevo prevzela Montebourg in Cuvillier
  “, http://www.directmatin.fr/france/2013-11-22/MD-montebourg-et-cuvillier-se-saisissent-du-dossier-616172.

15

Družba MD

zadevo prevzela Montebourg in Cuvillier

(16)  Les Echos z dne 10. januarja 2014: „
  Družba Mory Ducros: država bo podprla ponudbo družbe Arcole, pravi Montebourg
  “, http://www.lesechos.fr/10/01/2014/lesechos.fr/0203235311692_MD---l-État-va-soutenir-l-offre-d-arcole--annonce-montebourg.htm.

16

Družba Mory Ducros: država bo podprla ponudbo družbe Arcole, pravi Montebourg

(17)  Libération z dne 12. januarja 2014: „
  Montebourg na pomoč družbi Mory Ducros
  “, http://www.liberation.fr/economie/2014/01/12/montebourg-au-secours-de-MD_972338.

17

Montebourg na pomoč družbi Mory Ducros

(18)  Nord Eclair z dne 29. januarja 2014: „
  Družba Mory Ducros: šef družbe Arcole Industries poklican v Matignon (Montebourg)
  “, http://www.nordeclair.fr/france-monde/MD-le-patron-d-arcole-industries-convoque-a-ia0b0n353355.

18

Družba Mory Ducros: šef družbe Arcole Industries poklican v Matignon (Montebourg)

(19)  Glej opombo 11.

19

(20)  Sodba Sodišča (veliki senat) z dne 5. junija 2012 v zadevi C-124/10 P, Komisija proti EDF, ECLI:EU:C:2012:318, točka 84.

20

Komisija proti EDF

(21)  Zahtevi za informacije, ki ju je Komisija predložila Franciji 2. decembra 2014 in 16. julija 2015.

21

(22)  Glej opombe 15 do 18.

22

(23)  Zgoraj v opombi 20 navedena sodba Komisija proti EDF, točka 85.

23

Komisija proti EDF

(24)  https://www.ecb.europa.eu/press/pressconf/2013/html/is130502.en.html

24

(25)  Strošek 10 milijonov EUR, za katerega za namene poenostavitve ocenjujemo, da je v celoti plačan v letu 2016 (N + 3). Taka poenostavitev in uporaba stopnje fiksne zapadlosti čez 20 let kot diskontne stopnje temeljita na previdnem in konservativnem pristopu.

25

(26)  Ti zneski so izračunani z diskontiranjem obrestnih mer, ki jih je mogoče kapitalizirati (1 % na leto) in ki se plačajo ob zapadlosti (N + 20), ter glavnice; vsota se odšteje od vsote glavnice v višini 17,5 milijona EUR in stroška diskontiranih ukrepov. Uporabljena diskontna stopnja je TEC 20 na dan 3. februarja 2014. Ta stopnja je dobljena z linearno interpolacijo donosov do dospetja vrednostnih papirjev dveh vrednosti zakladnice, ki čim bolj zajemata zapadlost „n let“ (v tem primeru 20 let). https://www.banque-france.fr/economie-et-statistiques/changes-et-taux/les-indices-obligataires.html.

26

(27)  Sodba Sodišča z dne 26. septembra 1996 v zadevi C-241/94, Francija proti Komisiji, ECLI:EU:C:1996:353, točka 30.

27

Francija proti Komisiji

(28)  Sodba Splošnega sodišča z dne 11. septembra 2012 v zadevi T-565/08, Corsica Ferries France proti Komisiji, ECLI:EU:T:2012:415.

28

Corsica Ferries France proti Komisiji

(29)  Odgovor Francije z dne 23. oktobra 2014, stran 13.

29

(30)  Odgovor Francije z dne 23. oktobra 2014, stran 19.

30

(31)  Uradni list Francoske republike št. 135, 12.6.2004, str. 10466.

31

(32)  Glej opombo 6.

32

(33)  
  UL C 249, 31.7.2014, str. 1.

33

(34)  Sodba Sodišča z dne 28. aprila 1993 v zadevi C-364/90, Italija proti Komisiji, ECLI:EU:C:1993:157, točka 20.

34

Italija proti Komisiji

(35)  Sodba Sodišča z dne 14. septembra 1994 v združenih zadevah C-278/92, C-279/92 in C-280/92, Španija proti Komisiji, ECLI:EU:C:1994:325, točka 75.

35

Španija proti Komisiji

(36)  Sodba Sodišča z dne 17. junija 1999 v zadevi C-75/97, Belgija proti Komisiji, ECLI:EU:C:1999:311, točki 64 in 65.

36

Belgija proti Komisiji

(37)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

37

(38)  Sodba Splošnega sodišča z dne 30. januarja 2002 v zadevi T-35/99, Keller et Keller Meccanica proti Komisiji, ECLI:EU:T:2002:19, točke 106 do 109.

38

Keller et Keller Meccanica proti Komisiji

(39)  Sodba Sodišča z dne 29. aprila 2004 v zadevi C-277/00, Nemčija proti Komisiji, ECLI:EU:C:2004:238, točka 85; Sodba Sodišča z dne 15. januarja 1986 v zadevi C-52/84, Komisija proti Belgiji, ECLI:EU:C:1986:3, točka 14; Sodba Sodišča z dne 21. marca 1990 v zadevi C-142/87, Belgija proti Komisiji, ECLI:EU:C:1990:125, točke od 60 do 62.

39

Nemčija proti Komisiji

Komisija proti Belgiji

Belgija proti Komisiji

(40)  Sodba Sodišča z dne 11. decembra 2012 v zadevi C-610/10, Komisija proti Španiji, ECLI:EU:C:2012:781, točka 104.

40

Komisija proti Španiji

(41)  Sodba Splošnega sodišča z dne 28. marca 2012 v zadevi T-123/09, Ryanair proti Komisiji, ECLI:EU:T:2012:164, točka 155.

41

Ryanair proti Komisiji

(42)  Sodba Sodišča z dne 8. maja 2003 v združenih zadevah C-328/99 in C-399/00, Italija in SIM 2 Multimedia proti Komisiji, ECLI:EU:C:2003:252.

42

Italija in SIM 2 Multimedia proti Komisiji

(43)  Odločba Komisije z dne 17. septembra 2008 v zvezi z državno pomočjo N 321/2008, N 322/2008 in N 323/2008 – Grčija – Prodaja nekaterih sredstev družbe Olympic Airlines/Olympic Airways Services; Odločba Komisije z dne 12. novembra 2008 v zvezi z državno pomočjo N 510/2008 – Italija – Prodaja sredstev družbe Alitalia; Odločba Komisije z dne 4. aprila 2012 SA.34547 – Francija – Prevzem sredstev skupine SERNAM v okviru postopka prisilne poravnave.

43

Prodaja nekaterih sredstev družbe Olympic Airlines/Olympic Airways Services

Prodaja sredstev družbe Alitalia

Prevzem sredstev skupine SERNAM v okviru postopka prisilne poravnave

(44)  Zgoraj v opombi 41 navedena sodba Ryanair Ltd proti Komisiji.

44

(45)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

45

---

Popravki

| 1.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 53/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 53/24

---

Popravek Dokončnega sprejetja (EU, Euratom) 2016/150 splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2016

(
  Uradni list Evropske unije L 48 z dne 24. februarja 2016
  )

Na strani 1996 se preglednica nadomesti z naslednjo preglednico:

| „Funkcionalna skupina in razred | Sodišče Evropske unije |
| --- | --- |
| 2016 | 2015 |
| Stalna delovna mesta | Začasna delovna mesta | Stalna delovna mesta | Začasna delovna mesta |
| AD 16 | 5 | — | 5 | — |
| AD 15 | 10 | 1 | 10 | 1 |
| AD 14 | 64 (1) | 57 (1) | 45 (1) | 49 (1) |
| AD 13 | 101 | — | 120 | — |
| AD 12 | 99 (2) | 86 | 99 (2) | 75 |
| AD 11 | 50 | 97 | 50 | 82 |
| AD 10 | 122 | 44 | 80 | 38 |
| AD 9 | 182 | 2 | 222 | 2 |
| AD 8 | 119 | 1 | 79 | 1 |
| AD 7 | 139 | — | 160 | — |
| AD 6 | 16 | — | 19 | — |
| AD 5 | 35 | 28 | 48 | 28 |
| Skupaj | 942 | 316 | 937 | 276 |
| AST 11 | 10 | — | 10 | — |
| AST 10 | 17 | 1 | 17 | 1 |
| AST 9 | 32 | — | 32 | — |
| AST 8 | 63 | 5 | 63 | 5 |
| AST 7 | 48 | 31 | 48 | 31 |
| AST 6 | 48 | 28 | 52 | 24 |
| AST 5 | 105 | 47 | 83 | 51 |
| AST 4 | 94 | 59 | 102 | 42 |
| AST 3 | 126 | 27 | 131 | 13 |
| AST 2 | 29 | 5 | 32 | 5 |
| AST 1 | 3 | — | — | — |
| Skupaj | 575 | 203 | 570 | 172 |
| AST/SC 6 | — | — | — | — |
| AST/SC 5 | — | — | — | — |
| AST/SC 4 | — | — | — | — |
| AST/SC 3 | — | 3 | — | 3 |
| AST/SC 2 | 34 | — | 40 | — |
| AST/SC 1 | — | — | — | — |
| Skupaj | 34 (3) | 3 (3) | 40 (3) | 3 (3) |
| Vse skupaj | 1 551
   (4) | 522 | 1 547
   (4) | 451 |
| Vse skupaj | 2 073
   (5) | 1 998
   (6)“ |

„Funkcionalna skupina in razred

Sodišče Evropske unije

2016

2015

Stalna delovna mesta

Začasna delovna mesta

Stalna delovna mesta

Začasna delovna mesta

AD 16

5

—

5

—

AD 15

10

1

10

1

AD 14

64 (1)

57 (1)

45 (1)

49 (1)

AD 13

101

—

120

—

AD 12

99 (2)

86

99 (2)

75

AD 11

50

97

50

82

AD 10

122

44

80

38

AD 9

182

2

222

2

AD 8

119

1

79

1

AD 7

139

—

160

—

AD 6

16

—

19

—

AD 5

35

28

48

28

Skupaj

942

316

937

276

AST 11

10

—

10

—

AST 10

17

1

17

1

AST 9

32

—

32

—

AST 8

63

5

63

5

AST 7

48

31

48

31

AST 6

48

28

52

24

AST 5

105

47

83

51

AST 4

94

59

102

42

AST 3

126

27

131

13

AST 2

29

5

32

5

AST 1

3

—

—

—

Skupaj

575

203

570

172

AST/SC 6

—

—

—

—

AST/SC 5

—

—

—

—

AST/SC 4

—

—

—

—

AST/SC 3

—

3

—

3

AST/SC 2

34

—

40

—

AST/SC 1

—

—

—

—

Skupaj

34 (3)

3 (3)

40 (3)

3 (3)

Vse skupaj

1 551
   (4)

522

1 547
   (4)

451

Vse skupaj

2 073
   (5)

1 998
   (6)“

---

(1)  Od tega 1 AD 15 ad personam.

1

ad personam

(2)  Od tega 1 AD 14 ad personam.

2

ad personam

(3)  Institucija v tej fazi ne more natančno oceniti števila potrebnih delovnih mest.

3

(4)  Ni upoštevana rezerva za nepredvidene odhodke, brez dodeljenih odobrenih sredstev, za uradnike, ki so napoteni v kabinete članov Sodišča, Splošnega sodišča ali Sodišča za uslužbence (6 AD 12, 12 AD 11, 20 AD 10, 15 AD 7, 11 AST 6, 17 AST 5, 21 AST 4 in 8 AST 3).

4

(5)  Nekatera delovna mesta s polovičnim delovnim časom se lahko zapolnijo z imenovanjem drugega osebja v mejah ostalih delovnih mest, ki so ostala nezasedena v funkcionalni skupini.

5

(6)  Delovna mesta za skrajšani delovni čas je mogoče dopolniti z imenovanjem drugih uslužbencev na delovna mesta, ki so ostala nezasedena v posamezni kategoriji.

6

---