# Uradni list L 323/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 323 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 577. november 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 323

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 577. november 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | | 2014/764/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 27. marca 2014 o shemi državne pomoči SA.36139 (13/C) (ex 13/N), ki jo namerava Združeno kraljestvo izvesti za videoigre
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 1786)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/765/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 25. junija 2014 o državni pomoči št. SA.20949 (C 23/06) – Poljska – Technologie Buczek
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 4099)

   (
  1
  ) | 9 |
| | | 2014/766/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 9. julija 2014 o shemi pomoči SA.18042 (2013/C) (ex MX 17/2009) (ex NN 61/2004) ki jo je izvajala Španija v zvezi z oprostitvijo plačila trošarine za biogoriva
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 4530)

   (
  1
  ) | 12 |
| | | 2014/767/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 23. julija 2013 o državni pomoči SA.35062 (13/N-2), ki jo je Portugalska odobrila družbi Caixa Geral de Depósitos
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 4801)

   (
  1
  ) | 19 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik št. 85 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi v zvezi s homologacijo motorjev z notranjim izgorevanjem ali električnih sistemov za prenos moči, ki se uporabljajo za pogon motornih vozil kategorij M in N, glede na merjenje neto moči in največje 30-minutne moči električnega sistema za prenos moči | 52 |
| | * | Pravilnik št. 115 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – enotne določbe za homologacijo: I.posebnih sistemov za naknadno vgradnjo v motorna vozila, ki omogočajo uporabo utekočinjenega naftnega plina (UNP) v pogonskem sistemu teh vozil – II.posebnih sistemov za naknadno vgradnjo v motorna vozila, ki omogočajo uporabo stisnjenega zemeljskega plina (SZP) v pogonskem sistemu teh vozil | 91 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

SKLEPI

2014/764/EU

*

Sklep Komisije z dne 27. marca 2014 o shemi državne pomoči SA.36139 (13/C) (ex 13/N), ki jo namerava Združeno kraljestvo izvesti za videoigre
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 1786)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 1786)

1

1

2014/765/EU

*

Sklep Komisije z dne 25. junija 2014 o državni pomoči št. SA.20949 (C 23/06) – Poljska – Technologie Buczek
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 4099)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 4099)

1

9

2014/766/EU

*

Sklep Komisije z dne 9. julija 2014 o shemi pomoči SA.18042 (2013/C) (ex MX 17/2009) (ex NN 61/2004) ki jo je izvajala Španija v zvezi z oprostitvijo plačila trošarine za biogoriva
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 4530)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 4530)

1

12

2014/767/EU

*

Sklep Komisije z dne 23. julija 2013 o državni pomoči SA.35062 (13/N-2), ki jo je Portugalska odobrila družbi Caixa Geral de Depósitos
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 4801)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 4801)

1

19

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik št. 85 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi v zvezi s homologacijo motorjev z notranjim izgorevanjem ali električnih sistemov za prenos moči, ki se uporabljajo za pogon motornih vozil kategorij M in N, glede na merjenje neto moči in največje 30-minutne moči električnega sistema za prenos moči

52

*

Pravilnik št. 115 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – enotne določbe za homologacijo: I.posebnih sistemov za naknadno vgradnjo v motorna vozila, ki omogočajo uporabo utekočinjenega naftnega plina (UNP) v pogonskem sistemu teh vozil – II.posebnih sistemov za naknadno vgradnjo v motorna vozila, ki omogočajo uporabo stisnjenega zemeljskega plina (SZP) v pogonskem sistemu teh vozil

91

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

SKLEPI

| 7.11.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 323/1

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 27. marca 2014

o shemi državne pomoči SA.36139 (13/C) (ex 13/N),

ki jo namerava Združeno kraljestvo izvesti za videoigre

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 1786)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/764/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Združeno kraljestvo je 25. januarja 2013 obvestilo Komisijo, da namerava uvesti davčno olajšavo za videoigre od 1. aprila 2013 do 31. marca 2017. Komisija je z dopisom z dne 7. marca 2013 zahtevala dodatne informacije, ki jih je Združeno kraljestvo posredovalo z dopisom z dne 22. marca 2013. |
| --- | --- |

(1)

Združeno kraljestvo je 25. januarja 2013 obvestilo Komisijo, da namerava uvesti davčno olajšavo za videoigre od 1. aprila 2013 do 31. marca 2017. Komisija je z dopisom z dne 7. marca 2013 zahtevala dodatne informacije, ki jih je Združeno kraljestvo posredovalo z dopisom z dne 22. marca 2013.

| (2) | Z dopisom z dne 16. aprila 2013 je Komisija obvestila Združeno kraljestvo, da bo začela postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe v zvezi z načrtovanim ukrepom pomoči. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom z dne 16. aprila 2013 je Komisija obvestila Združeno kraljestvo, da bo začela postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe v zvezi z načrtovanim ukrepom pomoči.

| (3) | Sklep Komisije, da začne postopek (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka), je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(3)

Sklep Komisije, da začne postopek (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka), je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe.

| (4) | Združeno kraljestvo je predložilo svoje pripombe na sklep z dopisom z dne 17. maja 2013. Komisija je prejela tudi pripombe zainteresiranih strani. Posredovala jih je Združenemu kraljestvu in mu omogočila, da nanje odgovori; njegove pripombe je prejela z dopisi z dne 22. avgusta 2013. Komisija je z dopisom z dne 7. oktobra 2013 pozvala Združeno kraljestvo k predložitvi dodatnih informacij. Združeno kraljestvo je odgovorilo z dopisom z dne 4. novembra 2013. |
| --- | --- |

(4)

Združeno kraljestvo je predložilo svoje pripombe na sklep z dopisom z dne 17. maja 2013. Komisija je prejela tudi pripombe zainteresiranih strani. Posredovala jih je Združenemu kraljestvu in mu omogočila, da nanje odgovori; njegove pripombe je prejela z dopisi z dne 22. avgusta 2013. Komisija je z dopisom z dne 7. oktobra 2013 pozvala Združeno kraljestvo k predložitvi dodatnih informacij. Združeno kraljestvo je odgovorilo z dopisom z dne 4. novembra 2013.

II.   OPIS UKREPA IN RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

| (5) | Cilj ukrepa davčne olajšave Združenega kraljestva za videoigre je zagotoviti spodbudo za razvijalce videoiger, da bi izdelovali britansko ali evropsko kulturno obarvane videoigre. Ukrep je oblikovan po vzoru davčne spodbude Združenega kraljestva za filme, ki jo je Komisija odobrila leta 2006 (3) in leta 2011 (4) podaljšala do 31. decembra 2015. |
| --- | --- |

(5)

Cilj ukrepa davčne olajšave Združenega kraljestva za videoigre je zagotoviti spodbudo za razvijalce videoiger, da bi izdelovali britansko ali evropsko kulturno obarvane videoigre. Ukrep je oblikovan po vzoru davčne spodbude Združenega kraljestva za filme, ki jo je Komisija odobrila leta 2006 (3) in leta 2011 (4) podaljšala do 31. decembra 2015.

| (6) | Predlagani splošni proračun ukrepa, ki naj bi trajal do marca 2017, znaša 115 milijonov GBP. Načrtovani odhodki za finančno leto 2013/2014 znašajo 10 milijonov GBP, v naslednjih treh finančnih letih pa po 35 milijonov GBP na leto. Pomoč financira finančno ministrstvo. Enota za certificiranje Britanskega filmskega inštituta bo odgovorna za ocenjevanje vlog za certificiranje britanskih kulturnih iger. |
| --- | --- |

(6)

Predlagani splošni proračun ukrepa, ki naj bi trajal do marca 2017, znaša 115 milijonov GBP. Načrtovani odhodki za finančno leto 2013/2014 znašajo 10 milijonov GBP, v naslednjih treh finančnih letih pa po 35 milijonov GBP na leto. Pomoč financira finančno ministrstvo. Enota za certificiranje Britanskega filmskega inštituta bo odgovorna za ocenjevanje vlog za certificiranje britanskih kulturnih iger.

| (7) | Družbe, za katere velja davek od dohodka pravnih oseb Združenega kraljestva in razvijajo videoigre, ki izpolnjujejo pogoje, bi lahko uveljavljale davčno olajšavo za odhodke za blago in storitve, uporabljene ali porabljene v Združenem kraljestvu, v višini največ 25 % proračuna za produkcijo. Olajšava se izračuna tako, da se od obdavčljivega prihodka, ki ga določajo prihodki od videoigre, dodatno odštejejo upravičeni odhodki produkcije. Vendar se lahko dodatno odšteje največ 80 % proračuna za produkcijo. Če je upravičenec v obračunskem obdobju utrpel izgubo, lahko zahteva plačljivi davčni dobropis. Vsaka izguba zaradi tega se lahko preda za plačljivi davčni dobropis. V skladu z oddelkom 1217CF(3) osnutka o spremembi Zakona o davku od dohodka pravnih oseb iz leta 2009 so upravičeni odhodki omejeni na temeljne odhodke za ustvarjanje, produkcijo in preskušanje igre. |
| --- | --- |

(7)

Družbe, za katere velja davek od dohodka pravnih oseb Združenega kraljestva in razvijajo videoigre, ki izpolnjujejo pogoje, bi lahko uveljavljale davčno olajšavo za odhodke za blago in storitve, uporabljene ali porabljene v Združenem kraljestvu, v višini največ 25 % proračuna za produkcijo. Olajšava se izračuna tako, da se od obdavčljivega prihodka, ki ga določajo prihodki od videoigre, dodatno odštejejo upravičeni odhodki produkcije. Vendar se lahko dodatno odšteje največ 80 % proračuna za produkcijo. Če je upravičenec v obračunskem obdobju utrpel izgubo, lahko zahteva plačljivi davčni dobropis. Vsaka izguba zaradi tega se lahko preda za plačljivi davčni dobropis. V skladu z oddelkom 1217CF(3) osnutka o spremembi Zakona o davku od dohodka pravnih oseb iz leta 2009 so upravičeni odhodki omejeni na temeljne odhodke za ustvarjanje, produkcijo in preskušanje igre.

| (8) | Za davčno olajšavo Združenega kraljestva za videoigre velja podoben kulturni test kot za davčno spodbudo Združenega kraljestva za filme. Oba testa sta razdeljena na štiri oddelke: kulturna vsebina, kulturni prispevek, uporaba kulturnih središč Združenega kraljestva in sodelovanje kulturnih delavcev, ki so državljani ali prebivalci Združenega kraljestva ali EGP. |
| --- | --- |

(8)

Za davčno olajšavo Združenega kraljestva za videoigre velja podoben kulturni test kot za davčno spodbudo Združenega kraljestva za filme. Oba testa sta razdeljena na štiri oddelke: kulturna vsebina, kulturni prispevek, uporaba kulturnih središč Združenega kraljestva in sodelovanje kulturnih delavcev, ki so državljani ali prebivalci Združenega kraljestva ali EGP.

| (9) | Ker se priglašeni ukrep financira z odbitjem davkov, ki se običajno dolgujejo državnemu proračunu, ukrep financira država. Videoigre se izdelujejo v več državah članicah in obstaja notranji trg za takšne videoigre. Podpora tem igram zato lahko vpliva na trgovino in konkurenco med državami članicami. Glede na to je Komisija v sklepu o začetku postopka ugotovila, da ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Komisija je tudi izrazila dvom, da bi se pomoč lahko štela za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(9)

Ker se priglašeni ukrep financira z odbitjem davkov, ki se običajno dolgujejo državnemu proračunu, ukrep financira država. Videoigre se izdelujejo v več državah članicah in obstaja notranji trg za takšne videoigre. Podpora tem igram zato lahko vpliva na trgovino in konkurenco med državami članicami. Glede na to je Komisija v sklepu o začetku postopka ugotovila, da ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Komisija je tudi izrazila dvom, da bi se pomoč lahko štela za združljivo z notranjim trgom.

| (10) | Prvič, Komisija je izrazila dvom o nujnosti ali sorazmernosti vključitve pogojev vezanosti na ozemlje v takšno pomoč. Združeno kraljestvo je predlagano shemo zasnovalo na podlagi sheme davčne spodbude Združenega kraljestva za filme. Zato je predlagalo, da bi bila davčna olajšava na voljo le za odhodke za blago ali storitve, uporabljene ali porabljene v Združenem kraljestvu. Vendar shema spodbude za filme uporablja posebno izjemo pri običajni prepovedi ozemeljskih omejitev, ki je v sporočilu o kinematografiji (5) dovoljena le v zvezi s podporo za produkcijo filmov in televizijskih oddaj in ne v zvezi z videoigrami. |
| --- | --- |

(10)

Prvič, Komisija je izrazila dvom o nujnosti ali sorazmernosti vključitve pogojev vezanosti na ozemlje v takšno pomoč. Združeno kraljestvo je predlagano shemo zasnovalo na podlagi sheme davčne spodbude Združenega kraljestva za filme. Zato je predlagalo, da bi bila davčna olajšava na voljo le za odhodke za blago ali storitve, uporabljene ali porabljene v Združenem kraljestvu. Vendar shema spodbude za filme uporablja posebno izjemo pri običajni prepovedi ozemeljskih omejitev, ki je v sporočilu o kinematografiji (5) dovoljena le v zvezi s podporo za produkcijo filmov in televizijskih oddaj in ne v zvezi z videoigrami.

| (11) | Drugič, Komisija je izrazila dvom, da je pomoč igram nujna, saj so igre hitro rastoči trg. Združeno kraljestvo ni predložilo prepričljivih dokazov o tržni nepopolnosti, ki bi ob odsotnosti državne pomoči privedla do nezadostne produkcije videoiger, ki so britansko kulturno obarvane. |
| --- | --- |

(11)

Drugič, Komisija je izrazila dvom, da je pomoč igram nujna, saj so igre hitro rastoči trg. Združeno kraljestvo ni predložilo prepričljivih dokazov o tržni nepopolnosti, ki bi ob odsotnosti državne pomoči privedla do nezadostne produkcije videoiger, ki so britansko kulturno obarvane.

| (12) | Poleg tega Združeno kraljestvo meni, da je davčna olajšava Združenega kraljestva za videoigre združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(d) Pogodbe. Vendar Komisije niso prepričali, da bi kulturni test, ki ga je predlagalo Združeno kraljestvo, v praksi privedel do selektivne določitve omejenega števila videoiger take kulturne kakovosti, ki je trg ne ponuja v zadostni meri brez pomoči in bi bila bistvena za to, da bi bile v videoigrah predstavljene in upoštevane britanske in evropske kulturne teme. |
| --- | --- |

(12)

Poleg tega Združeno kraljestvo meni, da je davčna olajšava Združenega kraljestva za videoigre združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(d) Pogodbe. Vendar Komisije niso prepričali, da bi kulturni test, ki ga je predlagalo Združeno kraljestvo, v praksi privedel do selektivne določitve omejenega števila videoiger take kulturne kakovosti, ki je trg ne ponuja v zadostni meri brez pomoči in bi bila bistvena za to, da bi bile v videoigrah predstavljene in upoštevane britanske in evropske kulturne teme.

| (13) | Komisija je izrazila pomislek, da bi pomoč lahko spodbudila tekmovanje za subvencije v Uniji, in podvomila, da bi možna izkrivljanja konkurence izravnali kakršni koli pozitivni učinki. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je izrazila pomislek, da bi pomoč lahko spodbudila tekmovanje za subvencije v Uniji, in podvomila, da bi možna izkrivljanja konkurence izravnali kakršni koli pozitivni učinki.

III.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (14) | Komisija je prejela pripombe ene države članice, in sicer Francije, nacionalnih združenj razvijalcev iger iz Združenega kraljestva, Francije, Nemčije in s Finske, Evropske zveze razvijalcev iger (EGDF), javnih organov Združenega kraljestva, vključenih v promocijo filmov, izdajatelja televizijskega programa ter trgovinskih združenj za filmsko produkcijo iz Združenega kraljestva. Vse strani, ki so prispevale pripombe, so poudarile kulturno kakovost in pomen, ki ju lahko imajo igre. Po njihovem mnenju je premalo tržnih spodbud za produkcijo iger, pomembnejših v kulturnem smislu. Vse strani so menile, da ni nevarnosti tekmovanja za subvencije med državami članicami. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je prejela pripombe ene države članice, in sicer Francije, nacionalnih združenj razvijalcev iger iz Združenega kraljestva, Francije, Nemčije in s Finske, Evropske zveze razvijalcev iger (EGDF), javnih organov Združenega kraljestva, vključenih v promocijo filmov, izdajatelja televizijskega programa ter trgovinskih združenj za filmsko produkcijo iz Združenega kraljestva. Vse strani, ki so prispevale pripombe, so poudarile kulturno kakovost in pomen, ki ju lahko imajo igre. Po njihovem mnenju je premalo tržnih spodbud za produkcijo iger, pomembnejših v kulturnem smislu. Vse strani so menile, da ni nevarnosti tekmovanja za subvencije med državami članicami.

| (15) | Glede nujnosti pomoči so zainteresirane strani poudarile, da Združeno kraljestvo izgublja vodilni položaj na trgu videoiger, saj se je leta 2012 manj kot 10 % iger, danih na trg Združenega kraljestva, razvilo v Združenem kraljestvu; na trgu prevladujeta Severna Amerika in Azija, prišlo pa je tudi do odhoda zaposlenih v Kanado. Strani, ki so prispevale pripombe, so opozorile tudi na dejstvo, da bi bil glavni izziv držav članic obravnavanje konkurence iz tretjih držav, ki izdatno subvencionirajo igre, zlasti Kanada. |
| --- | --- |

(15)

Glede nujnosti pomoči so zainteresirane strani poudarile, da Združeno kraljestvo izgublja vodilni položaj na trgu videoiger, saj se je leta 2012 manj kot 10 % iger, danih na trg Združenega kraljestva, razvilo v Združenem kraljestvu; na trgu prevladujeta Severna Amerika in Azija, prišlo pa je tudi do odhoda zaposlenih v Kanado. Strani, ki so prispevale pripombe, so opozorile tudi na dejstvo, da bi bil glavni izziv držav članic obravnavanje konkurence iz tretjih držav, ki izdatno subvencionirajo igre, zlasti Kanada.

| (16) | Združenje neodvisnih razvijalcev iger iz Združenega kraljestva (TIGA) je predložilo številne primere načrtov in projektov za videoigre iz Združenega kraljestva/Evrope, ki bi se jih lahko uresničilo z davčnimi olajšavami, do katerih pa ni prišlo. Združenje za interaktivno zabavo Združenega kraljestva (Ukie), ki zastopa industrijo iger in interaktivne zabave, je pripomnilo, da bi bili razvijalci iger na svetovnem trgu iger prisiljeni nameniti proizvode najširšemu možnemu trgu. To bi predvsem pomenilo, da bi morali biti proizvodi dostopni severnoameriškemu trgu in v vse večji meri trgom na Daljnem vzhodu ter da bi morali izpolnjevati kulturne norme in pričakovanja tamkajšnjega trga. Zaradi tega bi bili razvijalci iger v Evropi pod nenehnim pritiskom, da ne smejo izpostavljati pomena evropsko kulturno obarvanih elementov svojih iger, če želijo prodajati svetovnemu občinstvu. Zato bi razvijalci evropsko kulturno obarvanih iger težje pridobili zasebna sredstva. Združenje Ukie je zato menilo, da bi pomoč pomagala odpraviti tržno nepopolnost. |
| --- | --- |

(16)

Združenje neodvisnih razvijalcev iger iz Združenega kraljestva (TIGA) je predložilo številne primere načrtov in projektov za videoigre iz Združenega kraljestva/Evrope, ki bi se jih lahko uresničilo z davčnimi olajšavami, do katerih pa ni prišlo. Združenje za interaktivno zabavo Združenega kraljestva (Ukie), ki zastopa industrijo iger in interaktivne zabave, je pripomnilo, da bi bili razvijalci iger na svetovnem trgu iger prisiljeni nameniti proizvode najširšemu možnemu trgu. To bi predvsem pomenilo, da bi morali biti proizvodi dostopni severnoameriškemu trgu in v vse večji meri trgom na Daljnem vzhodu ter da bi morali izpolnjevati kulturne norme in pričakovanja tamkajšnjega trga. Zaradi tega bi bili razvijalci iger v Evropi pod nenehnim pritiskom, da ne smejo izpostavljati pomena evropsko kulturno obarvanih elementov svojih iger, če želijo prodajati svetovnemu občinstvu. Zato bi razvijalci evropsko kulturno obarvanih iger težje pridobili zasebna sredstva. Združenje Ukie je zato menilo, da bi pomoč pomagala odpraviti tržno nepopolnost.

| (17) | Francija je omenila težnjo, da igre vse pogosteje sledijo „mednarodnim stereotipom“. |
| --- | --- |

(17)

Francija je omenila težnjo, da igre vse pogosteje sledijo „mednarodnim stereotipom“.

| (18) | Po drugi strani je združenje TIGA poročalo, da neodvisni razvijalci iz Združenega kraljestva 54 % prometa ustvarijo s prodajo v Veliki Britaniji. To bi lahko pomenilo, da kupci iz Združenega kraljestva dajejo veliko prednost domačim produkcijam. Poleg tega se je po podatkih združenja TIGA v tem sektorju med letoma 2008 in 2011 več podjetji ustanovilo (216) kot zaprlo (197). |
| --- | --- |

(18)

Po drugi strani je združenje TIGA poročalo, da neodvisni razvijalci iz Združenega kraljestva 54 % prometa ustvarijo s prodajo v Veliki Britaniji. To bi lahko pomenilo, da kupci iz Združenega kraljestva dajejo veliko prednost domačim produkcijam. Poleg tega se je po podatkih združenja TIGA v tem sektorju med letoma 2008 in 2011 več podjetji ustanovilo (216) kot zaprlo (197).

| (19) | Glede morebitnega izkrivljanja konkurence med državami članicami je združenje TIGA priznalo, da nižji stroški vplivajo na odločitve o lokaciji družb, ki proizvajajo videoigre, vendar je menilo, da bi glavno izkrivljanje izhajalo iz tretjih držav, kot je Kanada, v katerih bi industrija rastla zaradi javne podpore. Po podatkih združenja TIGA se je med letoma 2008 in 2010 zaposlovanje v tem sektorju v Kanadi povečalo za 33 %, medtem ko se je v Združenem kraljestvu zmanjšalo za 9 %. |
| --- | --- |

(19)

Glede morebitnega izkrivljanja konkurence med državami članicami je združenje TIGA priznalo, da nižji stroški vplivajo na odločitve o lokaciji družb, ki proizvajajo videoigre, vendar je menilo, da bi glavno izkrivljanje izhajalo iz tretjih držav, kot je Kanada, v katerih bi industrija rastla zaradi javne podpore. Po podatkih združenja TIGA se je med letoma 2008 in 2010 zaposlovanje v tem sektorju v Kanadi povečalo za 33 %, medtem ko se je v Združenem kraljestvu zmanjšalo za 9 %.

IV.   PRIPOMBE ZDRUŽENEGA KRALJESTVA

1.   Obveznosti teritorializacije porabe

| (20) | Potem ko je Komisija izrazila dvome o primernosti pogojev teritorializacije porabe v testu o „uporabljenem ali porabljenem v Združenem kraljestvu“, se je Združeno kraljestvo lotilo obravnave teh pomislekov in spremenilo predlagano zakonodajo iz „uporabljeno ali porabljeno v Združenem kraljestvu“ v „porabljeno v Evropskem gospodarskem prostoru (EGP)“ ter pojasnilo, da je lahko do olajšave upravičen vsak odhodek, ki nastane v EGP. Poleg tega si bodo prizadevali omejiti znesek stroškov za podizvajanje, ki so upravičeni do financiranja. Producent, ki je deležen podpore, lahko porabi do 1 milijon EUR upravičenih temeljnih odhodkov na projekt za podizvajalce v skladu z davčno olajšavo za videoigre v Franciji (6). To zagotavlja, da bistveni del razvoja igre opravi sam upravičenec. |
| --- | --- |

(20)

Potem ko je Komisija izrazila dvome o primernosti pogojev teritorializacije porabe v testu o „uporabljenem ali porabljenem v Združenem kraljestvu“, se je Združeno kraljestvo lotilo obravnave teh pomislekov in spremenilo predlagano zakonodajo iz „uporabljeno ali porabljeno v Združenem kraljestvu“ v „porabljeno v Evropskem gospodarskem prostoru (EGP)“ ter pojasnilo, da je lahko do olajšave upravičen vsak odhodek, ki nastane v EGP. Poleg tega si bodo prizadevali omejiti znesek stroškov za podizvajanje, ki so upravičeni do financiranja. Producent, ki je deležen podpore, lahko porabi do 1 milijon EUR upravičenih temeljnih odhodkov na projekt za podizvajalce v skladu z davčno olajšavo za videoigre v Franciji (6). To zagotavlja, da bistveni del razvoja igre opravi sam upravičenec.

| (21) | Združeno kraljestvo meni, da ta omejitev upravičenosti stroškov za podizvajanje neznatno učinkuje na trgovino med državami članicami. Razprave z različnimi predstavniki industrije videoiger, med drugim s predstavniki majhnih in velikih razvijalcev, so pokazale, da je razvoj videoiger tako kot drugi ustvarjalni sektorji postopek z veliko sodelovanja, pri katerem se temeljne razvojne dejavnosti (kot so programiranje, oblikovanje in grafično oblikovanje) običajno izvajajo na isti lokaciji. |
| --- | --- |

(21)

Združeno kraljestvo meni, da ta omejitev upravičenosti stroškov za podizvajanje neznatno učinkuje na trgovino med državami članicami. Razprave z različnimi predstavniki industrije videoiger, med drugim s predstavniki majhnih in velikih razvijalcev, so pokazale, da je razvoj videoiger tako kot drugi ustvarjalni sektorji postopek z veliko sodelovanja, pri katerem se temeljne razvojne dejavnosti (kot so programiranje, oblikovanje in grafično oblikovanje) običajno izvajajo na isti lokaciji.

2.   Nujnost pomoči

| (22) | Glede nujnosti pomoči zaradi nezadostne produkcije kulturnih iger je Združeno kraljestvo predložilo dokaz, da se število takšnih iger zmanjšuje tako v relativnem kot v absolutnem smislu. Združeno kraljestvo se na splošno strinja, da je sektor videoiger dinamičen in v porastu. Vendar se je leta 2012 manj kot 10 % iger, danih na trg Združenega kraljestva, razvilo v Združenem kraljestvu v primerjavi s 16 % leta 2008. Združeno kraljestvo je opravilo tudi nadaljnjo analizo iger, danih na trg Združenega kraljestva v obdobju 2003–2012. Podatki kažejo, da se število britansko kulturno obarvanih iger stalno zmanjšuje, njihov tržni delež pa se je z 9 % vseh iger, danih na trg Združenega kraljestva (vključno z igrami iz drugih držav), leta 2003 močno zmanjšal na 4 % leta 2006 in je v obdobju 2009–2012 ostal pri 3 %. Kulturni test bi leta 2003 opravilo 41 % iger, razvitih v Združenem kraljestvu, leta 2012 pa le približno 25 %. |
| --- | --- |

(22)

Glede nujnosti pomoči zaradi nezadostne produkcije kulturnih iger je Združeno kraljestvo predložilo dokaz, da se število takšnih iger zmanjšuje tako v relativnem kot v absolutnem smislu. Združeno kraljestvo se na splošno strinja, da je sektor videoiger dinamičen in v porastu. Vendar se je leta 2012 manj kot 10 % iger, danih na trg Združenega kraljestva, razvilo v Združenem kraljestvu v primerjavi s 16 % leta 2008. Združeno kraljestvo je opravilo tudi nadaljnjo analizo iger, danih na trg Združenega kraljestva v obdobju 2003–2012. Podatki kažejo, da se število britansko kulturno obarvanih iger stalno zmanjšuje, njihov tržni delež pa se je z 9 % vseh iger, danih na trg Združenega kraljestva (vključno z igrami iz drugih držav), leta 2003 močno zmanjšal na 4 % leta 2006 in je v obdobju 2009–2012 ostal pri 3 %. Kulturni test bi leta 2003 opravilo 41 % iger, razvitih v Združenem kraljestvu, leta 2012 pa le približno 25 %.

| (23) | Združeno kraljestvo se strinja, da je povečanje števila iger za pametne telefone odpravilo določene ovire za vstop manjših razvijalcev, ki si prizadevajo vstopiti na trg videoiger. Podatki iz leta 2011 dejansko kažejo, da se je število videoiger, ki jih razvijejo zagonska podjetja, v prejšnjem letu povečalo. Vendar v zvezi z vsebino iger anketa Univerze Abertay, opravljena v okviru programa za izdelavo prototipov videoiger, kaže, da od 306 predlogov mobilnih in spletnih iger, ki so jih univerzi v zadnjih 2 letih predložila mala in mikro podjetja iz celotnega Združenega kraljestva, velika večina (255) ni imela ne okolja ne osebe ne zgodbe iz Združenega kraljestva (7). |
| --- | --- |

(23)

Združeno kraljestvo se strinja, da je povečanje števila iger za pametne telefone odpravilo določene ovire za vstop manjših razvijalcev, ki si prizadevajo vstopiti na trg videoiger. Podatki iz leta 2011 dejansko kažejo, da se je število videoiger, ki jih razvijejo zagonska podjetja, v prejšnjem letu povečalo. Vendar v zvezi z vsebino iger anketa Univerze Abertay, opravljena v okviru programa za izdelavo prototipov videoiger, kaže, da od 306 predlogov mobilnih in spletnih iger, ki so jih univerzi v zadnjih 2 letih predložila mala in mikro podjetja iz celotnega Združenega kraljestva, velika večina (255) ni imela ne okolja ne osebe ne zgodbe iz Združenega kraljestva (7).

| (24) | To bi bilo mogoče pojasniti z dejstvom, da imajo kulturno pomembne igre lahko enake stroške produkcije kot „svetovne igre“, vendar znatno manjši trg. Njihova produkcija bi tako vključevala večje gospodarsko tveganje. Tako bi bila vsebina z britansko ali evropsko kulturo manj gospodarsko uspešna od bolj globalizirane vsebine. Mednarodni založniki in domači razvijalci verjetno ne bi tvegali s produkcijo kulturno pomembne vsebine in bi namesto tega ustvarjali bolj splošno vsebino za mednarodne trge. |
| --- | --- |

(24)

To bi bilo mogoče pojasniti z dejstvom, da imajo kulturno pomembne igre lahko enake stroške produkcije kot „svetovne igre“, vendar znatno manjši trg. Njihova produkcija bi tako vključevala večje gospodarsko tveganje. Tako bi bila vsebina z britansko ali evropsko kulturo manj gospodarsko uspešna od bolj globalizirane vsebine. Mednarodni založniki in domači razvijalci verjetno ne bi tvegali s produkcijo kulturno pomembne vsebine in bi namesto tega ustvarjali bolj splošno vsebino za mednarodne trge.

| (25) | V anketi Združenega kraljestva je bilo ugotovljeno, da britansko kulturno obarvani elementi pripovedi v igrah izginjajo zaradi prizadevanj za sklenitev svetovnih založniških poslov, ki so potrebni za financiranje razvoja iger in zagotavljanje preživetja razvijalca. Skoraj tri četrtine britanskih razvijalcev videoiger je trdilo, da se je razvoj originalne intelektualne lastnine v preteklih petih letih upočasnil ali ustavil. V anketi je bilo ugotovljeno, da je veliko razvijalcev moralo spremeniti kulturno vsebino svojih iger zaradi izpolnjevanja gospodarskih zahtev. Triinpetdeset odstotkov anketirancev je dejalo, da so osebe in okolje oddaljili od britanskih ali evropskih tem. |
| --- | --- |

(25)

V anketi Združenega kraljestva je bilo ugotovljeno, da britansko kulturno obarvani elementi pripovedi v igrah izginjajo zaradi prizadevanj za sklenitev svetovnih založniških poslov, ki so potrebni za financiranje razvoja iger in zagotavljanje preživetja razvijalca. Skoraj tri četrtine britanskih razvijalcev videoiger je trdilo, da se je razvoj originalne intelektualne lastnine v preteklih petih letih upočasnil ali ustavil. V anketi je bilo ugotovljeno, da je veliko razvijalcev moralo spremeniti kulturno vsebino svojih iger zaradi izpolnjevanja gospodarskih zahtev. Triinpetdeset odstotkov anketirancev je dejalo, da so osebe in okolje oddaljili od britanskih ali evropskih tem.

| (26) | Glede na to bi spodbujevalni cilji financiranja vključevali zagotovitev gospodarske uspešnosti verjetno neekonomičnih kulturnih proizvodov, s čimer bi se spodbudila produkcija novih kulturnih proizvodov, ki brez davčne olajšave ne bi bili izdelani, ter podporo razvoju spretnosti in znanja za vzdržno produkcijo kulturnih proizvodov, zadevnih britanskih videoiger/videoiger EGP. |
| --- | --- |

(26)

Glede na to bi spodbujevalni cilji financiranja vključevali zagotovitev gospodarske uspešnosti verjetno neekonomičnih kulturnih proizvodov, s čimer bi se spodbudila produkcija novih kulturnih proizvodov, ki brez davčne olajšave ne bi bili izdelani, ter podporo razvoju spretnosti in znanja za vzdržno produkcijo kulturnih proizvodov, zadevnih britanskih videoiger/videoiger EGP.

3.   Diskriminacijski kulturni test

| (27) | V zvezi s kulturnim testom, ki zagotavlja, da shema zajema le tipično kulturne igre, je Združeno kraljestvo pojasnilo, prvič, da ima davčni organ (HM Revenue & Customs – „HMRC“) namensko in posebno „enoto za ustvarjalne industrije“, ki bo odgovorna za upravljanje in nadzor zahtevkov za davčno olajšavo za videoigre. Enota bo opravila oceno tveganja zahtevkov, ta postopek pa vključuje zagotavljanje ustreznega upoštevanja predpisov o izpolnjevanju pogojev. Zato je za uporabo testa vzpostavljen jasen postopek. |
| --- | --- |

(27)

V zvezi s kulturnim testom, ki zagotavlja, da shema zajema le tipično kulturne igre, je Združeno kraljestvo pojasnilo, prvič, da ima davčni organ (HM Revenue & Customs – „HMRC“) namensko in posebno „enoto za ustvarjalne industrije“, ki bo odgovorna za upravljanje in nadzor zahtevkov za davčno olajšavo za videoigre. Enota bo opravila oceno tveganja zahtevkov, ta postopek pa vključuje zagotavljanje ustreznega upoštevanja predpisov o izpolnjevanju pogojev. Zato je za uporabo testa vzpostavljen jasen postopek.

| (28) | V zvezi z elementi testa, ki pomagajo določiti kulturno kakovost igre, je Združeno kraljestvo pojasnilo, da je večina točk, ki jih je mogoče doseči v predlaganem kulturnem testu, povezanih z vsebino. Do 20 točk od 31 je povezanih s kulturno vsebino in prispevkom igre. Ta vključuje elemente kot so kraj, na katerem se zgodba odvija, glavne vloge, področje, ki ga igra obravnava, uporaba angleškega jezika ter odraz britanske kulture in dediščine. Le 3 točke so povezane z lokacijo razvojne dejavnosti, preostalih 8 točk pa je mogoče doseči, če je zadevni kulturni delavec (scenarist, skladatelj, oblikovalec, umetnik ali programer) državljan ali prebivalec Združenega kraljestva ali EGP. Predlagani test ima zato veliko večji poudarek na vsebini kot na lokaciji dejavnosti. Ta poudarek na vsebini nadalje krepi uporaba pravila glede minimalne kulturne vsebine („pravilo zlatih točk“), ki bo zagotovilo, da bodo test opravile le igre z zadostnim številom točk za kulturno vsebino. |
| --- | --- |

(28)

V zvezi z elementi testa, ki pomagajo določiti kulturno kakovost igre, je Združeno kraljestvo pojasnilo, da je večina točk, ki jih je mogoče doseči v predlaganem kulturnem testu, povezanih z vsebino. Do 20 točk od 31 je povezanih s kulturno vsebino in prispevkom igre. Ta vključuje elemente kot so kraj, na katerem se zgodba odvija, glavne vloge, področje, ki ga igra obravnava, uporaba angleškega jezika ter odraz britanske kulture in dediščine. Le 3 točke so povezane z lokacijo razvojne dejavnosti, preostalih 8 točk pa je mogoče doseči, če je zadevni kulturni delavec (scenarist, skladatelj, oblikovalec, umetnik ali programer) državljan ali prebivalec Združenega kraljestva ali EGP. Predlagani test ima zato veliko večji poudarek na vsebini kot na lokaciji dejavnosti. Ta poudarek na vsebini nadalje krepi uporaba pravila glede minimalne kulturne vsebine („pravilo zlatih točk“), ki bo zagotovilo, da bodo test opravile le igre z zadostnim številom točk za kulturno vsebino.

| (29) | Ta poudarek na vsebini pomeni omejitev splošnega področja uporabe olajšave. Združeno kraljestvo je opravilo analizo iger, ki so bile dane na trg v tej državi v letih 2006, 2009 in 2012, in naknadno uporabilo kulturni test za vse igre iz Združenega kraljestva, ki so bile dane na trg v tem obdobju. Od 822 iger, ki so bile dane na trg Združenega kraljestva leta 2012, so jih le 74 naredili razvijalci iz Združenega kraljestva, od teh pa bi jih 25,7 % (19 iger) opravilo kulturni test, če bi obstajal. Za leti 2006 in 2009 je test pokazal, da bi delež takšnih iger med igrami, ki so bile razvite v Združenem kraljestvu, znašal približno 27 %, medtem ko bi njihov delež med vsemi igrami, danimi na trg Združenega kraljestva, znašal 3–4 %. |
| --- | --- |

(29)

Ta poudarek na vsebini pomeni omejitev splošnega področja uporabe olajšave. Združeno kraljestvo je opravilo analizo iger, ki so bile dane na trg v tej državi v letih 2006, 2009 in 2012, in naknadno uporabilo kulturni test za vse igre iz Združenega kraljestva, ki so bile dane na trg v tem obdobju. Od 822 iger, ki so bile dane na trg Združenega kraljestva leta 2012, so jih le 74 naredili razvijalci iz Združenega kraljestva, od teh pa bi jih 25,7 % (19 iger) opravilo kulturni test, če bi obstajal. Za leti 2006 in 2009 je test pokazal, da bi delež takšnih iger med igrami, ki so bile razvite v Združenem kraljestvu, znašal približno 27 %, medtem ko bi njihov delež med vsemi igrami, danimi na trg Združenega kraljestva, znašal 3–4 %.

| (30) | Združeno kraljestvo meni, da je 25,7-odstotna uspešnost v območju, ki ga je Komisija sprejela v primeru francoske davčne spodbude za videoigre (8). V navedeni odločitvi je Komisija ugotovila, da dejstvo, da je izbranih skoraj 30 % iger, kaže na to, da je Francija pripravila merila, ki zagotavljajo, da je vsebina videoiger, upravičenih do davčne olajšave, resnično kulturna. Tudi Združeno kraljestvo meni, da je kulturni test za videoigre dovolj omejevalen, da je pomoč namenjena videoigram z britansko kulturo/kulturo EGP. |
| --- | --- |

(30)

Združeno kraljestvo meni, da je 25,7-odstotna uspešnost v območju, ki ga je Komisija sprejela v primeru francoske davčne spodbude za videoigre (8). V navedeni odločitvi je Komisija ugotovila, da dejstvo, da je izbranih skoraj 30 % iger, kaže na to, da je Francija pripravila merila, ki zagotavljajo, da je vsebina videoiger, upravičenih do davčne olajšave, resnično kulturna. Tudi Združeno kraljestvo meni, da je kulturni test za videoigre dovolj omejevalen, da je pomoč namenjena videoigram z britansko kulturo/kulturo EGP.

| (31) | Združeno kraljestvo se je poleg tega strinjalo, da shemo kot začetni pilotni projekt priglasi za štiri leta, ta čas pa bo uporabilo za spremljanje olajšave in zagotavljanje, da se bo uporabljala, kot je predvideno. |
| --- | --- |

(31)

Združeno kraljestvo se je poleg tega strinjalo, da shemo kot začetni pilotni projekt priglasi za štiri leta, ta čas pa bo uporabilo za spremljanje olajšave in zagotavljanje, da se bo uporabljala, kot je predvideno.

4.   Tekmovanje za subvencije

| (32) | V zvezi s pomislekom Komisije, da bi pomoč lahko spodbudila tekmovanje za subvencije v Uniji, ki bi privedlo do neupravičenega izkrivljanja konkurence, je Združeno kraljestvo pripomnilo, da bi bil dokaz takšnega tekmovanja za subvencije, če bi veliko število držav članic s shemami povečevalo konkurenčnost svojih domačih sektorjev. Združeno kraljestvo meni, da to ni verjetno. Čeprav so davčne ugodnosti lahko odločilne pri odločanju o lokaciji podjetja, je pomoč predvsem odgovor na davčno olajšavo Kanade, Združenih držav Amerike in Južne Koreje. Francija je trenutno edina druga država članica, ki zagotavlja davčno spodbudo za produkcijo kulturno pomembnih videoiger. |
| --- | --- |

(32)

V zvezi s pomislekom Komisije, da bi pomoč lahko spodbudila tekmovanje za subvencije v Uniji, ki bi privedlo do neupravičenega izkrivljanja konkurence, je Združeno kraljestvo pripomnilo, da bi bil dokaz takšnega tekmovanja za subvencije, če bi veliko število držav članic s shemami povečevalo konkurenčnost svojih domačih sektorjev. Združeno kraljestvo meni, da to ni verjetno. Čeprav so davčne ugodnosti lahko odločilne pri odločanju o lokaciji podjetja, je pomoč predvsem odgovor na davčno olajšavo Kanade, Združenih držav Amerike in Južne Koreje. Francija je trenutno edina druga država članica, ki zagotavlja davčno spodbudo za produkcijo kulturno pomembnih videoiger.

| (33) | Poleg tega bi bilo tekmovanje za subvencije osredotočeno samo na gospodarsko konkurenco in ne bi imelo nobenih kulturnih omejitev. Dejstvo, da bi si dve ali več držav prizadevalo zaščititi proizvodnjo določenih kulturnih proizvodov (v skladu z dogovorjenim kulturnim testom), ne bi pomenilo tekmovanja za subvencije. |
| --- | --- |

(33)

Poleg tega bi bilo tekmovanje za subvencije osredotočeno samo na gospodarsko konkurenco in ne bi imelo nobenih kulturnih omejitev. Dejstvo, da bi si dve ali več držav prizadevalo zaščititi proizvodnjo določenih kulturnih proizvodov (v skladu z dogovorjenim kulturnim testom), ne bi pomenilo tekmovanja za subvencije.

| (34) | Namen predlagane pomoči je zaščititi produkcijo kulturnih britanskih/evropskih videoiger, kot taka pa bo pomoč zagotovila olajšavo le za del videoiger, ki se razvijejo v Združenem kraljestvu in Evropi, ter podprla le majhen znesek vseh odhodkov za razvoj videoiger. Združeno kraljestvo po razpravah z industrijo ocenjuje, da bo le približno 10 % kulturno britanskih/evropskih videoiger imelo proračun, višji od 5 milijonov GBP. Odhodki za razvoj bodo pri večini iger znatno manjši. |
| --- | --- |

(34)

Namen predlagane pomoči je zaščititi produkcijo kulturnih britanskih/evropskih videoiger, kot taka pa bo pomoč zagotovila olajšavo le za del videoiger, ki se razvijejo v Združenem kraljestvu in Evropi, ter podprla le majhen znesek vseh odhodkov za razvoj videoiger. Združeno kraljestvo po razpravah z industrijo ocenjuje, da bo le približno 10 % kulturno britanskih/evropskih videoiger imelo proračun, višji od 5 milijonov GBP. Odhodki za razvoj bodo pri večini iger znatno manjši.

V.   OCENA UKREPA POMOČI

1.   Opredelitev državne pomoči

| (35) | V skladu s členom 107(1) Pogodbe je v zvezi s pomočjo, ki jo dodeli država članica, vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(35)

V skladu s členom 107(1) Pogodbe je v zvezi s pomočjo, ki jo dodeli država članica, vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

| (36) | Podpora produkciji videoiger na podlagi odobritve organa HMRC z davčno olajšavo zagotavlja finančno prednost podjetjem v sektorju produkcije videoiger na stroške proračuna finančnega ministrstva, zato se odobri iz državnih sredstev in gre v breme države. Ukrep ja oblikovan tako, da upravičenim podjetjem zniža stroške produkcije, kar jim zagotavlja gospodarsko prednost. Omejen je na podjetja v sektorju videoiger in je zato selektiven. Ukrep vpliva na trgovino in konkurenco med državami članicami, saj se igre proizvajajo tudi v drugih državah članicah, prodajajo pa se na mednarodnem trgu. Glede na to pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(36)

Podpora produkciji videoiger na podlagi odobritve organa HMRC z davčno olajšavo zagotavlja finančno prednost podjetjem v sektorju produkcije videoiger na stroške proračuna finančnega ministrstva, zato se odobri iz državnih sredstev in gre v breme države. Ukrep ja oblikovan tako, da upravičenim podjetjem zniža stroške produkcije, kar jim zagotavlja gospodarsko prednost. Omejen je na podjetja v sektorju videoiger in je zato selektiven. Ukrep vpliva na trgovino in konkurenco med državami članicami, saj se igre proizvajajo tudi v drugih državah članicah, prodajajo pa se na mednarodnem trgu. Glede na to pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.

2.   Združljivost pomoči z notranjim trgom

| (37) | V zvezi s splošno zakonitostjo sheme Komisija ugotavlja, da je Združeno kraljestvo umaknilo klavzulo o teritorializaciji porabe, ki je bila po mnenju Komisije problematična z vidika svoboščin notranjega trga, in sicer pretoka blaga in opravljanja storitev. Združeno kraljestvo se je strinjalo, da omeji znesek stroškov za podizvajanje, ki so upravičeni do pomoči, na 1 milijon GBP. |
| --- | --- |

(37)

V zvezi s splošno zakonitostjo sheme Komisija ugotavlja, da je Združeno kraljestvo umaknilo klavzulo o teritorializaciji porabe, ki je bila po mnenju Komisije problematična z vidika svoboščin notranjega trga, in sicer pretoka blaga in opravljanja storitev. Združeno kraljestvo se je strinjalo, da omeji znesek stroškov za podizvajanje, ki so upravičeni do pomoči, na 1 milijon GBP.

| (38) | Komisija meni, da je ta meja sprejemljiva v tej zadevi, saj se v praksi glede na to velikost proračunov za produkcijo zdi, da zgornja meja v višini 1 milijona GBP za odhodke za podizvajanje verjetno ne more znatno ovirati uporabe podizvajalcev. Združeno kraljestvo pričakuje, da bo večina videoiger, ki jih zajema njihov kulturni test, imela proračun za produkcijo, nižji od 1 milijona GBP. Le približno 10 % navedenih videoiger bi imelo proračun višji od 5 milijonov GBP. Komisija si glede na spreminjanje proračunov za produkcijo videoiger v Združenem kraljestvu pridržuje pravico, da ponovno razmisli o višini te zgornje meje, ko se bo ta ukrep pomoči ponovno priglasil v štirih letih po njegovem začetku veljavnosti v skladu z obveznostmi Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

(38)

Komisija meni, da je ta meja sprejemljiva v tej zadevi, saj se v praksi glede na to velikost proračunov za produkcijo zdi, da zgornja meja v višini 1 milijona GBP za odhodke za podizvajanje verjetno ne more znatno ovirati uporabe podizvajalcev. Združeno kraljestvo pričakuje, da bo večina videoiger, ki jih zajema njihov kulturni test, imela proračun za produkcijo, nižji od 1 milijona GBP. Le približno 10 % navedenih videoiger bi imelo proračun višji od 5 milijonov GBP. Komisija si glede na spreminjanje proračunov za produkcijo videoiger v Združenem kraljestvu pridržuje pravico, da ponovno razmisli o višini te zgornje meje, ko se bo ta ukrep pomoči ponovno priglasil v štirih letih po njegovem začetku veljavnosti v skladu z obveznostmi Združenega kraljestva.

| (39) | Združeno kraljestvo namerava utemeljiti podporo razvoju iger kot pomoč za pospeševanje kulture. Glede na to bi bilo treba opraviti oceno na podlagi člena 107(3)(d) Pogodbe. Komisija ni pripravila smernic za uporabo te določbe za pomoč igram. Vendar je v sporočilu o kinematografiji navedena možnost dodelitve pomoči igram. V odstavku 24 navedenega sporočila je navedeno, da se bodo vsi ukrepi pomoči v podporo igram še naprej obravnavali za vsak primer posebej. Vendar bi Komisija uporabila merila intenzivnosti pomoči iz sporočila o kinematografiji, če bi bila dokazana potreba po shemi pomoči, namenjene igram s kulturnim ali izobraževalnim namenom. |
| --- | --- |

(39)

Združeno kraljestvo namerava utemeljiti podporo razvoju iger kot pomoč za pospeševanje kulture. Glede na to bi bilo treba opraviti oceno na podlagi člena 107(3)(d) Pogodbe. Komisija ni pripravila smernic za uporabo te določbe za pomoč igram. Vendar je v sporočilu o kinematografiji navedena možnost dodelitve pomoči igram. V odstavku 24 navedenega sporočila je navedeno, da se bodo vsi ukrepi pomoči v podporo igram še naprej obravnavali za vsak primer posebej. Vendar bi Komisija uporabila merila intenzivnosti pomoči iz sporočila o kinematografiji, če bi bila dokazana potreba po shemi pomoči, namenjene igram s kulturnim ali izobraževalnim namenom.

| (40) | Komisija mora zato oceniti združljivost ukrepa neposredno na podlagi člena 107(3)(d) Pogodbe. Preveriti bo morala, ali ukrep služi pospeševanju kulture ter ali ne škoduje trgovinskim pogojem in konkurenci v Uniji v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi. To pomeni, da mora biti primeren instrument za uresničitev tega cilja, zlasti da brez te podpore ne bi bilo dovolj spodbude, da bi udeleženci na trgu izdelali želeno vrsto iger. Kar zadeva sorazmernost pomoči, se lahko po analogiji uporabijo najvišje intenzivnosti pomoči, ki so določene v sporočilu o kinematografiji. Komisija je ocenila kulturni cilj in nujnost pomoči za določene videoigre v dveh odločitvah o podpori igram v Franciji, ki sta navedeni zgoraj v odstavkih 20 in 30. |
| --- | --- |

(40)

Komisija mora zato oceniti združljivost ukrepa neposredno na podlagi člena 107(3)(d) Pogodbe. Preveriti bo morala, ali ukrep služi pospeševanju kulture ter ali ne škoduje trgovinskim pogojem in konkurenci v Uniji v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi. To pomeni, da mora biti primeren instrument za uresničitev tega cilja, zlasti da brez te podpore ne bi bilo dovolj spodbude, da bi udeleženci na trgu izdelali želeno vrsto iger. Kar zadeva sorazmernost pomoči, se lahko po analogiji uporabijo najvišje intenzivnosti pomoči, ki so določene v sporočilu o kinematografiji. Komisija je ocenila kulturni cilj in nujnost pomoči za določene videoigre v dveh odločitvah o podpori igram v Franciji, ki sta navedeni zgoraj v odstavkih 20 in 30.

(a)   Pospeševanje kulture

| (41) | Da bi bila pomoč igram, kot jo predlaga Združeno kraljestvo, združljiva s členom 107(3)(d) Pogodbe, mora služiti pospeševanju kulture. Komisija je na podlagi sprememb sheme in dodatnih dokazov, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, prepričana, da bodo organi Združenega kraljestva uporabili resnično selektiven kulturni test, ki bo zagotovil, da se pomoč dodeli le za pospeševanje kulture v skladu s členom 107(3)(d) Pogodbe. |
| --- | --- |

(41)

Da bi bila pomoč igram, kot jo predlaga Združeno kraljestvo, združljiva s členom 107(3)(d) Pogodbe, mora služiti pospeševanju kulture. Komisija je na podlagi sprememb sheme in dodatnih dokazov, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, prepričana, da bodo organi Združenega kraljestva uporabili resnično selektiven kulturni test, ki bo zagotovil, da se pomoč dodeli le za pospeševanje kulture v skladu s členom 107(3)(d) Pogodbe.

| (42) | Prvič, Komisija se seznanja z obrazložitvami Združenega kraljestva glede testa, ki služi določitvi kulturne kakovosti igre (uvodne izjave 27 do 29): večina točk, ki jih je mogoče doseči v predlaganem kulturnem testu, je povezanih s kulturno vsebino in prispevkom igre, do 20 točk od 31. To nadalje krepi uporaba pravila glede minimalne kulturne vsebine („pravilo zlatih točk“), ki bo zagotovilo, da bodo test opravile le igre z zadostnim številom točk za kulturno vsebino. |
| --- | --- |

(42)

Prvič, Komisija se seznanja z obrazložitvami Združenega kraljestva glede testa, ki služi določitvi kulturne kakovosti igre (uvodne izjave 27 do 29): večina točk, ki jih je mogoče doseči v predlaganem kulturnem testu, je povezanih s kulturno vsebino in prispevkom igre, do 20 točk od 31. To nadalje krepi uporaba pravila glede minimalne kulturne vsebine („pravilo zlatih točk“), ki bo zagotovilo, da bodo test opravile le igre z zadostnim številom točk za kulturno vsebino.

| (43) | Ta poudarek na vsebini pomeni omejitev splošnega področja uporabe olajšave. Simulacije kulturnega testa na podlagi iger, danih na trg v prejšnjih letih, so pokazale, da bi kulturni test opravilo 26–27 % iger, izdelanih v Združenem kraljestvu. Takšna uspešnost kaže na to, da merila testa zagotavljajo, da je vsebina videoiger, upravičenih do davčne olajšave, resnično kulturna, in da je test dovolj omejevalen, da je pomoč namenjena videoigram z britansko/evropsko kulturo. Za primerjavo, Komisija je v svoji odločitvi iz leta 2007 o francoski davčni spodbudi za videoigre (9) ugotovila, da upravičenost približno 30 % iger kaže na to, da je test dovolj selektiven. |
| --- | --- |

(43)

Ta poudarek na vsebini pomeni omejitev splošnega področja uporabe olajšave. Simulacije kulturnega testa na podlagi iger, danih na trg v prejšnjih letih, so pokazale, da bi kulturni test opravilo 26–27 % iger, izdelanih v Združenem kraljestvu. Takšna uspešnost kaže na to, da merila testa zagotavljajo, da je vsebina videoiger, upravičenih do davčne olajšave, resnično kulturna, in da je test dovolj omejevalen, da je pomoč namenjena videoigram z britansko/evropsko kulturo. Za primerjavo, Komisija je v svoji odločitvi iz leta 2007 o francoski davčni spodbudi za videoigre (9) ugotovila, da upravičenost približno 30 % iger kaže na to, da je test dovolj selektiven.

| (44) | Zato so bili odpravljeni dvomi iz sklepa o začetku postopka. Dejstvo, da je izbranih le približno 27 % iger, kaže na to, da cilj ukrepa ni zgolj industrijski cilj zagotavljanja podpore določenemu sektorju, temveč da je ta cilj resnično kulturen. Ukrep pomoči tako izpolnjuje pravi cilj pospeševanja kulture. |
| --- | --- |

(44)

Zato so bili odpravljeni dvomi iz sklepa o začetku postopka. Dejstvo, da je izbranih le približno 27 % iger, kaže na to, da cilj ukrepa ni zgolj industrijski cilj zagotavljanja podpore določenemu sektorju, temveč da je ta cilj resnično kulturen. Ukrep pomoči tako izpolnjuje pravi cilj pospeševanja kulture.

(b)   Primernost, nujnost in sorazmernost ukrepa

| (45) | Na podlagi člena 107(3)(d) Pogodbe bi morala biti davčna olajšava za videoigre primeren instrument za doseganje zastavljenega cilja. Državna pomoč za druge namene, ki se ne bi osredotočila na ta kulturni cilj, bi verjetno spodbujala industrijske cilje, povezane s sektorjem. Komisija priznava, da tako zasnovana davčna olajšava omogoča učinkovito namenjanje javnih sredstev za igre s kulturno vsebino in je zato ustrezno orodje za doseganje zastavljenega kulturnega cilja. |
| --- | --- |

(45)

Na podlagi člena 107(3)(d) Pogodbe bi morala biti davčna olajšava za videoigre primeren instrument za doseganje zastavljenega cilja. Državna pomoč za druge namene, ki se ne bi osredotočila na ta kulturni cilj, bi verjetno spodbujala industrijske cilje, povezane s sektorjem. Komisija priznava, da tako zasnovana davčna olajšava omogoča učinkovito namenjanje javnih sredstev za igre s kulturno vsebino in je zato ustrezno orodje za doseganje zastavljenega kulturnega cilja.

| (46) | Glede na zelo dinamičen razvoj in napredek trga iger so organi Združenega kraljestva predložili podatke, ki dokazujejo, da je pomoč nujna za ohranitev primerne produkcije takšnih iger in da bi se brez pomoči kulturnim igram znatno zmanjšala produkcija in tržni delež teh iger. Podatki kažejo, da se število britansko kulturno obarvanih iger stalno zmanjšuje, njihov tržni delež pa se je z 9 % vseh iger, danih na trg Združenega kraljestva, leta 2003 močno zmanjšal na 4 % leta 2006 in je v obdobju 2009–2012 ostal pri 3 %. |
| --- | --- |

(46)

Glede na zelo dinamičen razvoj in napredek trga iger so organi Združenega kraljestva predložili podatke, ki dokazujejo, da je pomoč nujna za ohranitev primerne produkcije takšnih iger in da bi se brez pomoči kulturnim igram znatno zmanjšala produkcija in tržni delež teh iger. Podatki kažejo, da se število britansko kulturno obarvanih iger stalno zmanjšuje, njihov tržni delež pa se je z 9 % vseh iger, danih na trg Združenega kraljestva, leta 2003 močno zmanjšal na 4 % leta 2006 in je v obdobju 2009–2012 ostal pri 3 %.

| (47) | Kulturno pomembne igre imajo lahko enake stroške produkcije kot svetovne igre, vendar znatno manjši trg. Njihova produkcija tako vključuje večje gospodarsko tveganje. Tako so videoigre z britansko/evropsko kulturno vsebino manj gospodarsko uspešne od tistih z bolj globalizirano vsebino. Trg zato nenehno pritiska na razvijalce iger v Evropi, da ne izpostavljajo pomena evropsko kulturno obarvanih elementov svojih iger, če želijo prodajati svetovnemu občinstvu. Razvijalci evropsko kulturno obarvanih iger težje pridobijo zasebna sredstva. |
| --- | --- |

(47)

Kulturno pomembne igre imajo lahko enake stroške produkcije kot svetovne igre, vendar znatno manjši trg. Njihova produkcija tako vključuje večje gospodarsko tveganje. Tako so videoigre z britansko/evropsko kulturno vsebino manj gospodarsko uspešne od tistih z bolj globalizirano vsebino. Trg zato nenehno pritiska na razvijalce iger v Evropi, da ne izpostavljajo pomena evropsko kulturno obarvanih elementov svojih iger, če želijo prodajati svetovnemu občinstvu. Razvijalci evropsko kulturno obarvanih iger težje pridobijo zasebna sredstva.

| (48) | Predlagana davčna olajšava bi morala spodbujati produkcijo videoiger s kulturno vsebino in ne iger, ki so namenjene zgolj zabavi, tako da bi zmanjšala stroške produkcije prvih. Zato je treba sklepati, da bo ukrep verjetno imel spodbujevalni učinek, ki ustreza njegovemu cilju. |
| --- | --- |

(48)

Predlagana davčna olajšava bi morala spodbujati produkcijo videoiger s kulturno vsebino in ne iger, ki so namenjene zgolj zabavi, tako da bi zmanjšala stroške produkcije prvih. Zato je treba sklepati, da bo ukrep verjetno imel spodbujevalni učinek, ki ustreza njegovemu cilju.

| (49) | Poleg tega je ukrep pomoči sorazmeren, saj omejuje intenzivnost pomoči na 25 % stroškov produkcije, ki dejansko nastanejo pri izdelavi iger, ki izpolnjujejo pogoje. To je nižje od intenzivnosti pomoči v višini 50 %, ki je dovoljena za avdiovizualno produkcijo v skladu s členom 52(1) sporočila o kinematografiji, ki se po analogiji uporablja v zvezi z dopustno intenzivnostjo pomoči. |
| --- | --- |

(49)

Poleg tega je ukrep pomoči sorazmeren, saj omejuje intenzivnost pomoči na 25 % stroškov produkcije, ki dejansko nastanejo pri izdelavi iger, ki izpolnjujejo pogoje. To je nižje od intenzivnosti pomoči v višini 50 %, ki je dovoljena za avdiovizualno produkcijo v skladu s členom 52(1) sporočila o kinematografiji, ki se po analogiji uporablja v zvezi z dopustno intenzivnostjo pomoči.

| (50) | Da ukrep ne bi škodoval trgovinskim pogojem in konkurenci v Uniji v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi, bi morali izkrivljanje konkurence in učinke ukrepa na trgovino izravnati pozitivni učinki ukrepa. |
| --- | --- |

(50)

Da ukrep ne bi škodoval trgovinskim pogojem in konkurenci v Uniji v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi, bi morali izkrivljanje konkurence in učinke ukrepa na trgovino izravnati pozitivni učinki ukrepa.

| (51) | Po podatkih, ki so jih predložili Združeno kraljestvo in predstavniki sektorja, se je leta 2012 manj kot 10 % iger, danih na trg Združenega kraljestva, razvilo v Združenem kraljestvu. Tržni deleži iger, ki izpolnjujejo pogoje in so bile izdane v Združenem kraljestvu, so razmeroma majhni (4–5 %). Tudi delež upravičenih iger med videoigrami, izdelanimi v Združenem kraljestvu, je razmeroma majhen, saj znaša približno 27 %. |
| --- | --- |

(51)

Po podatkih, ki so jih predložili Združeno kraljestvo in predstavniki sektorja, se je leta 2012 manj kot 10 % iger, danih na trg Združenega kraljestva, razvilo v Združenem kraljestvu. Tržni deleži iger, ki izpolnjujejo pogoje in so bile izdane v Združenem kraljestvu, so razmeroma majhni (4–5 %). Tudi delež upravičenih iger med videoigrami, izdelanimi v Združenem kraljestvu, je razmeroma majhen, saj znaša približno 27 %.

| (52) | Poleg tega nobena potencialno prizadeta tretja stran ni opozorila na morebiten škodljiv učinek ukrepa. Nasprotno, združenji proizvajalcev videoiger TIGA in EGDF, ki sta predložili pripombe po začetku postopka, sta poudarili majhen učinek ukrepa na njuni nacionalni industriji in splošni učinek ukrepa ob upoštevanju konkurence predvsem iz Severne Amerike in z Daljnega vzhoda. Zato bi bilo tekmovanje za subvencije med državami članicami razmeroma malo verjetno. |
| --- | --- |

(52)

Poleg tega nobena potencialno prizadeta tretja stran ni opozorila na morebiten škodljiv učinek ukrepa. Nasprotno, združenji proizvajalcev videoiger TIGA in EGDF, ki sta predložili pripombe po začetku postopka, sta poudarili majhen učinek ukrepa na njuni nacionalni industriji in splošni učinek ukrepa ob upoštevanju konkurence predvsem iz Severne Amerike in z Daljnega vzhoda. Zato bi bilo tekmovanje za subvencije med državami članicami razmeroma malo verjetno.

| (53) | V vsakem primeru je koristno, da je Združeno kraljestvo omejilo trajanje sheme na štiri leta, tako da bo mogoče oceniti njeno uporabo in ponovno proučiti merila ob upoštevanju tržnega razvoja. |
| --- | --- |

(53)

V vsakem primeru je koristno, da je Združeno kraljestvo omejilo trajanje sheme na štiri leta, tako da bo mogoče oceniti njeno uporabo in ponovno proučiti merila ob upoštevanju tržnega razvoja.

| (54) | Komisija zato ugotavlja, da so bili odpravljeni dvomi iz sklepa o začetku postopka. Izkrivljanje konkurence in učinek ukrepa na trgovino med državami članicami sta zdaj omejena tako, da nista v nasprotju s skupnimi interesi. |
| --- | --- |

(54)

Komisija zato ugotavlja, da so bili odpravljeni dvomi iz sklepa o začetku postopka. Izkrivljanje konkurence in učinek ukrepa na trgovino med državami članicami sta zdaj omejena tako, da nista v nasprotju s skupnimi interesi.

VI.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (55) | Komisija zato ocenjuje, da učinek pomoči ne bo neupravičena krepitev tržne moči upravičenih podjetij ali omejevanje dinamičnih spodbud za udeležence na trgu, ampak povečanje raznolikosti ponudbe na trgu. Zato je primerno sklepati, da so izkrivljanje konkurence in učinki ukrepa na trgovino omejeni, tako da je splošni rezultat pomoči pozitiven. Davčna olajšava za izdelavo videoiger je torej v skladu s členom 107(3)(d) Pogodbe združljiva z notranjim trgom – |
| --- | --- |

(55)

Komisija zato ocenjuje, da učinek pomoči ne bo neupravičena krepitev tržne moči upravičenih podjetij ali omejevanje dinamičnih spodbud za udeležence na trgu, ampak povečanje raznolikosti ponudbe na trgu. Zato je primerno sklepati, da so izkrivljanje konkurence in učinki ukrepa na trgovino omejeni, tako da je splošni rezultat pomoči pozitiven. Davčna olajšava za izdelavo videoiger je torej v skladu s členom 107(3)(d) Pogodbe združljiva z notranjim trgom –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ukrep državne pomoči, ki ga namerava Združeno kraljestvo izvesti za videoigre s spremembo Zakona o davku od dohodka pravnih oseb iz leta 2009, je združljiv z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(d) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Izvedba ukrepa pomoči se zato odobri.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

V Bruslju, 27. marca 2014

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  Odločitev Komisije v Zadevi SA.36139 – Davčna olajšava Združenega kraljestva za video igre (UL C 152, 30.5.2013, str. 24).

1

(2)  Primerjaj opombo št. 1.

2

(3)  Odločitev Komisije z dne 22. novembra 2006 v zadevi N 461/2005, UK Film Tax Incentive (davčna spodbuda Združenega kraljestva za filme) (UL C 9, 13.1.2007, str. 1).

3

(4)  Odločitev Komisije z dne 27. januarja 2011 v zadevi SA.33234, UK Film Tax Incentive Extension (podaljšanje davčne spodbude Združenega kraljestva za filme) (UL C 142, 22.5.2012, str. 1).

4

(5)  Sporočilo Komisije o državni pomoči za filmsko produkcijo in produkcijo drugih avdiovizualnih del (UL C 332, 15.11.2013, str. 1); tako je bilo tudi v Sporočilu o nekaterih pravnih vidikih v zvezi s kinematografskimi in drugimi avdiovizualnimi deli iz leta 2001 (UL C 43, 16.2.2002, str. 6), ki je veljalo ob začetku postopka v skladu s členom 108(2) PDEU.

5

(6)  Odločitev Komisije z dne 25. aprila 2012 v zadevi SA.33943 Prolongation du régime d’aide (podaljšanje sheme pomoči) C 47/06 – Crédit d’impôt en faveur de la création de jeux vidéo (davčni dobropis za izdelavo videoiger) (UL C 230, 1.8.2012, str. 3).

6

Crédit d’impôt en faveur de la création de jeux vidéo

(7)  Univerza je podatke zbrala v okviru svojega programa za izdelavo prototipov videoiger, ki naj bi malim podjetjem pomagal, da svoje igre razvijejo v delovne prototipe.

7

(8)  Odločba Komisije 2008/354/ES z dne 11. decembra 2007 o državni pomoči C 47/06 (ex N 648/05) – Davčni dobropis za izdelavo videoiger (UL L 118, 6.5.2008, str. 16).

8

(9)  Glej opombo 8.

9

---

| 7.11.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 323/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 323/9

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 25. junija 2014

o državni pomoči št. SA.20949 (C 23/06) – Poljska – Technologie Buczek

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 4099)

(Besedilo v poljskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/765/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Z dopisom z dne 7. junija 2006 je Komisija uradno obvestila Poljsko o svoji odločitvi, da v zvezi z navedeno državno pomočjo začne formalni postopek preiskave v skladu s členom 88(2) PES. |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom z dne 7. junija 2006 je Komisija uradno obvestila Poljsko o svoji odločitvi, da v zvezi z navedeno državno pomočjo začne formalni postopek preiskave v skladu s členom 88(2) PES.

| (2) | Komisija je 23. oktobra 2007 sprejela Odločbo 2008/344/ES (1) (v nadaljnjem besedilu: odločba), s katero je sklenila, da državna pomoč, ki jo je prejel proizvajalec jekla, skupina Technologie Buczek (v nadaljnjem besedilu: skupina TB), ni združljiva s skupnim trgom, ter Poljski naložila izterjavo te pomoči od posameznih podjetij skupine TB, tj. matične družbe Technologie Buczek S.A. (v nadaljnjem besedilu: TB) in njenih odvisnih družb Huta Buczek sp. z o.o. (v nadaljnjem besedilu: HB) in Buczek Automotive sp. z o.o. (v nadaljnjem besedilu: BA), sorazmerno s pomočjo, ki so jo dejansko prejele. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 23. oktobra 2007 sprejela Odločbo 2008/344/ES (1) (v nadaljnjem besedilu: odločba), s katero je sklenila, da državna pomoč, ki jo je prejel proizvajalec jekla, skupina Technologie Buczek (v nadaljnjem besedilu: skupina TB), ni združljiva s skupnim trgom, ter Poljski naložila izterjavo te pomoči od posameznih podjetij skupine TB, tj. matične družbe Technologie Buczek S.A. (v nadaljnjem besedilu: TB) in njenih odvisnih družb Huta Buczek sp. z o.o. (v nadaljnjem besedilu: HB) in Buczek Automotive sp. z o.o. (v nadaljnjem besedilu: BA), sorazmerno s pomočjo, ki so jo dejansko prejele.

| (3) | Družba BA je 8. januarja 2008 pri Splošnem sodišču vložila tožbo za razglasitev delne ničnosti odločbe. Družbi HB in TB sta vložili ločeni tožbi, vendar sta ju pozneje umaknili. |
| --- | --- |

(3)

Družba BA je 8. januarja 2008 pri Splošnem sodišču vložila tožbo za razglasitev delne ničnosti odločbe. Družbi HB in TB sta vložili ločeni tožbi, vendar sta ju pozneje umaknili.

| (4) | S sodbo z dne 17. maja 2011 (2) je Splošno sodišče razglasilo ničnost odločbe v delu, ki se nanaša na družbo BA (podrobnosti so v uvodni izjavi 7). Sodišče je 21. marca 2013 zavrnilo pritožbo, ki jo je Komisija vložila zoper sodbo Splošnega sodišča (3). |
| --- | --- |

(4)

S sodbo z dne 17. maja 2011 (2) je Splošno sodišče razglasilo ničnost odločbe v delu, ki se nanaša na družbo BA (podrobnosti so v uvodni izjavi 7). Sodišče je 21. marca 2013 zavrnilo pritožbo, ki jo je Komisija vložila zoper sodbo Splošnega sodišča (3).

| (5) | Zaradi razglasitve ničnosti odločbe v delu, ki se nanaša na družbo BA, formalni postopek preiskave C23/06 še ni zaključen, Komisija pa je morala postopek obnoviti od točke, na kateri je bila ugotovljena nezakonitost. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi razglasitve ničnosti odločbe v delu, ki se nanaša na družbo BA, formalni postopek preiskave C23/06 še ni zaključen, Komisija pa je morala postopek obnoviti od točke, na kateri je bila ugotovljena nezakonitost.

| (6) | Komisija je od Poljske zahtevala podatke 22. aprila 2013, 12. junija 2013 in 27. novembra 2013, Poljska pa je na te zahtevke odgovorila z dopisi z dne 8. maja 2013, 26. julija 2013 in 10. februarja 2014. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je od Poljske zahtevala podatke 22. aprila 2013, 12. junija 2013 in 27. novembra 2013, Poljska pa je na te zahtevke odgovorila z dopisi z dne 8. maja 2013, 26. julija 2013 in 10. februarja 2014.

2.   OCENA

| (7) | Sodišče je razglasilo za nične:






  — | člen 1 odločbe, v skladu s katerim državna pomoč v znesku 20 761 643 PLN, ki je bila nezakonito dodeljena skupini TB, ni združljiva s skupnim trgom, |
| --- | --- | --- |

(7)

Sodišče je razglasilo za nične:

—

člen 1 odločbe, v skladu s katerim državna pomoč v znesku 20 761 643 PLN, ki je bila nezakonito dodeljena skupini TB, ni združljiva s skupnim trgom,

| — | člen 3(1) in (3) odločbe, v katerem so določeni zneski pomoči, ki jih je treba izterjati od družb HB in BA, v delu, ki se nanaša na družbo BA (4), |
| --- | --- |

—

člen 3(1) in (3) odločbe, v katerem so določeni zneski pomoči, ki jih je treba izterjati od družb HB in BA, v delu, ki se nanaša na družbo BA (4),

| — | člena 4 in 5 odločbe, ki vsebujeta izvedbene določbe, v delih, ki se nanašajo na družbo BA. |
| --- | --- |

—

člena 4 in 5 odločbe, ki vsebujeta izvedbene določbe, v delih, ki se nanašajo na družbo BA.

| (8) | Ker se člen 1 odločbe nanaša na skupino TB kot celoto, preostali členi pa so bili razglašeni za nične zgolj v delu, ki se nanaša na družbo BA, Komisija meni, da je treba najprej spomniti, v kolikšni meri razglasitev ničnosti odločbe zadeva drugi članici skupine, tj. družbi TB in HB. |
| --- | --- |

(8)

Ker se člen 1 odločbe nanaša na skupino TB kot celoto, preostali členi pa so bili razglašeni za nične zgolj v delu, ki se nanaša na družbo BA, Komisija meni, da je treba najprej spomniti, v kolikšni meri razglasitev ničnosti odločbe zadeva drugi članici skupine, tj. družbi TB in HB.

| (9) | Komisija opozarja na sodbo v zadevi T-227/95 (AssiDomän Kraft Products in drugi proti Komisiji, Recueil 1997, str. II-1185, točki 59 in 60), v kateri je Sodišče menilo, da če naslovnik [odločbe Komisije] vloži ničnostno tožbo, sodišče Skupnosti odloča le o delih odločbe, ki se nanašajo na tega naslovnika. Neizpodbijani deli odločbe, ki se nanašajo na druge naslovnike, pa ne spadajo v predmet spora, o katerem naj bi Sodišče presojalo. V primeru ničnostne tožbe lahko Sodišče odloča samo o predmetu spora, ki ga predložita stranki. Odločba se lahko razglasi za nično samo v zvezi z naslovniki, ki so uspeli v tožbi pred Sodiščem. |
| --- | --- |

(9)

Komisija opozarja na sodbo v zadevi T-227/95 (AssiDomän Kraft Products in drugi proti Komisiji, Recueil 1997, str. II-1185, točki 59 in 60), v kateri je Sodišče menilo, da če naslovnik [odločbe Komisije] vloži ničnostno tožbo, sodišče Skupnosti odloča le o delih odločbe, ki se nanašajo na tega naslovnika. Neizpodbijani deli odločbe, ki se nanašajo na druge naslovnike, pa ne spadajo v predmet spora, o katerem naj bi Sodišče presojalo. V primeru ničnostne tožbe lahko Sodišče odloča samo o predmetu spora, ki ga predložita stranki. Odločba se lahko razglasi za nično samo v zvezi z naslovniki, ki so uspeli v tožbi pred Sodiščem.

| (10) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 3, sta družbi HB in TB umaknili svoji tožbi pred Splošnim sodiščem, zato je odločba v zvezi z njima postala dokončna, vključno z obveznostjo Poljske, da izterja nezakonito dodeljeno pomoč. Poljski organi so potrdili, da je družba TB vrnila 13 963 560,74 PLN, kar ustreza celotnemu znesku pomoči, ki ga je treba izterjati od družbe TB, ter delu pomoči, ki jo je treba izterjati od družbe HB. Nad družbo HB je bil začet stečajni postopek in vsi ustrezni javni organi so prijavili svoje terjatve v stečajno maso. Postopek likvidacije še ni zaključen. Poljski organi so potrdili, da pomoč, ki jo je vrnila družba TB, po razglasitvi ničnosti ni bila vrnjena tej družbi in da terjatve do družbe HB niso bile umaknjene iz stečajne mase. |
| --- | --- |

(10)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 3, sta družbi HB in TB umaknili svoji tožbi pred Splošnim sodiščem, zato je odločba v zvezi z njima postala dokončna, vključno z obveznostjo Poljske, da izterja nezakonito dodeljeno pomoč. Poljski organi so potrdili, da je družba TB vrnila 13 963 560,74 PLN, kar ustreza celotnemu znesku pomoči, ki ga je treba izterjati od družbe TB, ter delu pomoči, ki jo je treba izterjati od družbe HB. Nad družbo HB je bil začet stečajni postopek in vsi ustrezni javni organi so prijavili svoje terjatve v stečajno maso. Postopek likvidacije še ni zaključen. Poljski organi so potrdili, da pomoč, ki jo je vrnila družba TB, po razglasitvi ničnosti ni bila vrnjena tej družbi in da terjatve do družbe HB niso bile umaknjene iz stečajne mase.

| (11) | Zato formalni postopek preiskave ostaja odprt le v zvezi z družbo BA. |
| --- | --- |

(11)

Zato formalni postopek preiskave ostaja odprt le v zvezi z družbo BA.

| (12) | Komisija se seznanja z informacijo Poljske, da je bil nad družbo BA 28. septembra 2012 uveden stečajni postopek in da je bila 16. novembra 2012 izbrisana iz registra gospodarskih družb. |
| --- | --- |

(12)

Komisija se seznanja z informacijo Poljske, da je bil nad družbo BA 28. septembra 2012 uveden stečajni postopek in da je bila 16. novembra 2012 izbrisana iz registra gospodarskih družb.

| (13) | Poljska je Komisijo obvestila, da se je premoženje družbe BA, ki je bilo del stečajne mase, prodalo posamično (in ne kot celotno podjetje ali njegov samostojni del), in sicer v razpisnih postopkih, s katerimi so se zagotovile tržne cene. Niti zaposleni niti dobavitelji ali stranke družbe BA niso bili preneseni na katerega od prevzemnih subjektov na način, ki bi kazal na nadaljevanje dejavnosti družbe BA. |
| --- | --- |

(13)

Poljska je Komisijo obvestila, da se je premoženje družbe BA, ki je bilo del stečajne mase, prodalo posamično (in ne kot celotno podjetje ali njegov samostojni del), in sicer v razpisnih postopkih, s katerimi so se zagotovile tržne cene. Niti zaposleni niti dobavitelji ali stranke družbe BA niso bili preneseni na katerega od prevzemnih subjektov na način, ki bi kazal na nadaljevanje dejavnosti družbe BA.

| (14) | Poljska je Komisijo tudi obvestila, da je stečajni upravitelj v okviru stečajnega postopka unovčil celotno premoženje družbe BA. Po zaključku postopka ni ostalo nobeno premoženje družbe BA, ki bi ga lahko prevzela druga podjetja. |
| --- | --- |

(14)

Poljska je Komisijo tudi obvestila, da je stečajni upravitelj v okviru stečajnega postopka unovčil celotno premoženje družbe BA. Po zaključku postopka ni ostalo nobeno premoženje družbe BA, ki bi ga lahko prevzela druga podjetja.

| (15) | Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da ni podjetja, ki bi ga bilo mogoče šteti za gospodarskega naslednika družbe BA. |
| --- | --- |

(15)

Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da ni podjetja, ki bi ga bilo mogoče šteti za gospodarskega naslednika družbe BA.

| (16) | Formalni postopek preiskave v tej zadevi je zato postal brezpredmeten, saj pomoči ne bi bilo mogoče izterjati, tudi če bi bila razglašena za nezdružljivo z notranjim trgom – |
| --- | --- |

(16)

Formalni postopek preiskave v tej zadevi je zato postal brezpredmeten, saj pomoči ne bi bilo mogoče izterjati, tudi če bi bila razglašena za nezdružljivo z notranjim trgom –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Formalni postopek preiskave na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki je bil uveden 7. junija 2006 in je po sodbi Splošnega sodišča v zadevi T-1/08 z dne 17. maja 2011, ki jo je potrdila sodba Sodišča v zadevi C-405/11P z dne 21. marca 2013, ostal odprt za družbo Buczek Automotive sp. z.o.o., se zaključi, ker je postopek po likvidaciji družbe Buczek Automotive sp. z.o.o. postal brezpredmeten.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Republiko Poljsko.

V Bruslju, 25. junija 2014

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  Odločba Komisije 2008/344/ES z dne 23. oktobra 2007 o državni pomoči št. C 23/06 (ex NN 35/06) Poljske za proizvajalca jekla skupino Technologie Buczek (UL L 116, 30.4.2008, str. 26).

1

(2)  Zadeva T-1/08, Buczek Automotive proti Komisiji, ECLI:EU:T:2011:216.

2

Buczek Automotive proti Komisiji

(3)  Zadeva C-405/11 P, Evropska komisija proti Buczek Automotive sp. z.o.o., ECLI:EU:C:2013:186.

3

Evropska komisija proti Buczek Automotive sp. z.o.o.

(4)  Člen 3(1) odločbe Poljski nalaga, da izterja pomoč iz člena 1, in sicer: 13 578 115 PLN od družbe HB in 7 183 528 PLN od družbe BA. Člen 3(3) odločbe Poljski nalaga, da izterja tudi obresti na ta zneska.

4

---

| 7.11.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 323/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 323/12

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 9. julija 2014

o shemi pomoči SA.18042 (2013/C) (ex MX 17/2009) (ex NN 61/2004)

ki jo je izvajala Španija v zvezi z oprostitvijo plačila trošarine za biogoriva

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 4530)

(Besedilo v španskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/766/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo pripombe v skladu z navedenima členoma (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega –

I.   POSTOPEK

| (1) | GD za konkurenco od leta 2006 opravlja letna naknadna spremljanja vzorca ukrepov pomoči, ki jih izvajajo države članice. Komisija je s sklepom C(2006) 2293 z dne 6. junija 2006 odobrila špansko shemo v zvezi z oprostitvijo plačila trošarine za biogoriva (zadeva NN 61/2004). Navedena shema je bila pod referenčno št. MX 17/2009 vključena v postopek spremljanja, ki ga je Komisija izvajala v letih 2009/2010 in v okviru katerega je proučevala izvajanje vzorca veljavnih shem v državah članicah leta 2009. |
| --- | --- |

(1)

GD za konkurenco od leta 2006 opravlja letna naknadna spremljanja vzorca ukrepov pomoči, ki jih izvajajo države članice. Komisija je s sklepom C(2006) 2293 z dne 6. junija 2006 odobrila špansko shemo v zvezi z oprostitvijo plačila trošarine za biogoriva (zadeva NN 61/2004). Navedena shema je bila pod referenčno št. MX 17/2009 vključena v postopek spremljanja, ki ga je Komisija izvajala v letih 2009/2010 in v okviru katerega je proučevala izvajanje vzorca veljavnih shem v državah članicah leta 2009.

| (2) | Komisija se je odločila navedeno shemo ponovno vključiti v postopek spremljanja 2011/2012, v okviru katerega je proučevala, kako so države članice izvajale vzorec veljavnih shem v letih 2009 in 2010. |
| --- | --- |

(2)

Komisija se je odločila navedeno shemo ponovno vključiti v postopek spremljanja 2011/2012, v okviru katerega je proučevala, kako so države članice izvajale vzorec veljavnih shem v letih 2009 in 2010.

| (3) | Glede na informacije, ki so jih med postopkom spremljanja predložili španski organi, je Komisija dvomila, da so shemo pravilno izvajali. Zato je sklenila začeti postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Španske organe je o tej odločitvi obvestila v dopisu z dne 17. julija 2013. |
| --- | --- |

(3)

Glede na informacije, ki so jih med postopkom spremljanja predložili španski organi, je Komisija dvomila, da so shemo pravilno izvajali. Zato je sklenila začeti postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Španske organe je o tej odločitvi obvestila v dopisu z dne 17. julija 2013.

| (4) | Španski organi so svoja opažanja predložili 20. septembra 2013. |
| --- | --- |

(4)

Španski organi so svoja opažanja predložili 20. septembra 2013.

| (5) | Sklep Komisije o začetku formalnega postopka preiskave je bil v Uradnem listu Evropske unije objavljen 7. februarja 2014 (2). Komisija je zainteresirane strani pozvala k predložitvi pripomb. |
| --- | --- |

(5)

Sklep Komisije o začetku formalnega postopka preiskave je bil v Uradnem listu Evropske unije objavljen 7. februarja 2014 (2). Komisija je zainteresirane strani pozvala k predložitvi pripomb.

| (6) | Komisija je 5. marca 2014 prejela pripombe španskega združenja proizvajalcev energije iz obnovljivih virov oz. konkretneje njegovega oddelka za biogoriva (v nadaljnjem besedilu: združenje APPA Biocarburantes). Te pripombe je posredovala španskim organom, ki so imeli priložnost, da nanje odgovorijo. Španski organi so 6. maja 2014 navedli, da ne želijo komentirati posredovanih opažanj tretjih oseb. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 5. marca 2014 prejela pripombe španskega združenja proizvajalcev energije iz obnovljivih virov oz. konkretneje njegovega oddelka za biogoriva (v nadaljnjem besedilu: združenje APPA Biocarburantes). Te pripombe je posredovala španskim organom, ki so imeli priložnost, da nanje odgovorijo. Španski organi so 6. maja 2014 navedli, da ne želijo komentirati posredovanih opažanj tretjih oseb.

II.   PODROBEN OPIS UKREPA

| (7) | Shema NN 61/2004 – Oprostitev plačila trošarine za biogoriva ima obliko ničelne stopnje španskega davka na ogljikovodike. Uporablja se za etilni alkohol, pridobljen iz kmetijskih proizvodov ali proizvodov rastlinskega porekla (bioetanol), ki se uvršča pod oznako KN 2207 20, metilni alkohol, pridobljen iz kmetijskih proizvodov ali proizvodov rastlinskega porekla, ki se uvršča pod oznako KN 2905 11 00, ter proizvodov, ki se uvrščajo pod oznake KN 1507, 1508, 1510, 1511, 1512, 1513, 1514, 1515 in 1518. |
| --- | --- |

(7)

Shema NN 61/2004 – Oprostitev plačila trošarine za biogoriva ima obliko ničelne stopnje španskega davka na ogljikovodike. Uporablja se za etilni alkohol, pridobljen iz kmetijskih proizvodov ali proizvodov rastlinskega porekla (bioetanol), ki se uvršča pod oznako KN 2207 20, metilni alkohol, pridobljen iz kmetijskih proizvodov ali proizvodov rastlinskega porekla, ki se uvršča pod oznako KN 2905 11 00, ter proizvodov, ki se uvrščajo pod oznake KN 1507, 1508, 1510, 1511, 1512, 1513, 1514, 1515 in 1518.

| (8) | Ničelna stopnja davka se je uporabljala za te proizvode ne glede na to, ali so bili uporabljeni kot takšni ali po tem, ko je bila njihova sestava kemično spremenjena. Če je bilo biogorivu primešano drugo gorivo, se je znižana stopnja uporabljala samo za delež biogoriva v mešanici. Znižana trošarinska stopnja se je uporabljala za vsa biogoriva, ne glede na njihovo geografsko poreklo. |
| --- | --- |

(8)

Ničelna stopnja davka se je uporabljala za te proizvode ne glede na to, ali so bili uporabljeni kot takšni ali po tem, ko je bila njihova sestava kemično spremenjena. Če je bilo biogorivu primešano drugo gorivo, se je znižana stopnja uporabljala samo za delež biogoriva v mešanici. Znižana trošarinska stopnja se je uporabljala za vsa biogoriva, ne glede na njihovo geografsko poreklo.

| (9) | Komisija je shemo odobrila 6. junija 2006, iztekla pa se je 31. decembra 2012 (3). |
| --- | --- |

(9)

Komisija je shemo odobrila 6. junija 2006, iztekla pa se je 31. decembra 2012 (3).

| (10) | Ocena informacij, ki so jih med postopkom spremljanja predložili španski organi, je zbudila dvome glede tega, ali se je shema v letih 2009 in 2010 izvajala v skladu s sklepom Komisije. Poleg tega so se pojavili pomisleki, da je Španija v letu 2010 morda upravičencem zagotovila prekomerno nadomestilo. Pomisleki Komisije so bili opisani v uvodnih izjavah 13 do 29 njenega sklepa z dne 17. julija 2013. |
| --- | --- |

(10)

Ocena informacij, ki so jih med postopkom spremljanja predložili španski organi, je zbudila dvome glede tega, ali se je shema v letih 2009 in 2010 izvajala v skladu s sklepom Komisije. Poleg tega so se pojavili pomisleki, da je Španija v letu 2010 morda upravičencem zagotovila prekomerno nadomestilo. Pomisleki Komisije so bili opisani v uvodnih izjavah 13 do 29 njenega sklepa z dne 17. julija 2013.

| (11) | Komisija je od španskih organov zahtevala, da:






  (a) | dokažejo, da se je shema v letih 2009 in 2010 pravilno izvajala; |
| --- | --- | --- |

(11)

Komisija je od španskih organov zahtevala, da:

(a)

dokažejo, da se je shema v letih 2009 in 2010 pravilno izvajala;

| (b) | dokažejo, da leta 2010 ni bilo prekomernega nadomestila za bioetanol oz. v nasprotnem primeru, da pojasnijo, kateri ukrepi so bili sprejeti za preprečitev prekomernega nadomestila v naslednjih letih; |
| --- | --- |

(b)

dokažejo, da leta 2010 ni bilo prekomernega nadomestila za bioetanol oz. v nasprotnem primeru, da pojasnijo, kateri ukrepi so bili sprejeti za preprečitev prekomernega nadomestila v naslednjih letih;

| (c) | predložijo letna poročila za celotno obdobje izvajanja sheme. |
| --- | --- |

(c)

predložijo letna poročila za celotno obdobje izvajanja sheme.

III.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (12) | Komisija je 5. marca 2014 prejela pripombe združenja APPA Biocarburantes. Pripombe so bile zelo podobne pripombam španskih organov (glej oddelek IV). Združenje je trdilo, da se je shema izvajala pravilno. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je 5. marca 2014 prejela pripombe združenja APPA Biocarburantes. Pripombe so bile zelo podobne pripombam španskih organov (glej oddelek IV). Združenje je trdilo, da se je shema izvajala pravilno.

| (13) | Pri primerjavi stroškov biogoriv s ceno fosilnih goriv na bencinski črpalki pred obdavčitvijo je videti, da je bila stopnja nadomestil za bioetanol in biodizel nižja od dovoljenega praga v celotnem obdobju, z izjemo nadomestil za bioetanol leta 2010 in za biodizel leta 2012. Združenje APPA Biocarburantes je trdilo, da uporabljena metodologija ni bila pravilna, saj je cena fosilnih goriv na bencinski črpalki pred obdavčitvijo vključevala celotne stroške transporta in distribucije vse do končnega potrošnika, v tej primerjalni analizi pa ti logistični stroški niso bili zajeti v stroških biogoriv. Po mnenju združenja APPA Biocarburantes bi bilo ustrezneje primerjati stroške proizvodnje biogoriv s cenami na mednarodnih trgih fosilnih goriv. Uporaba te metodologije je jasno pokazala znatno nižjo stopnjo nadomestil od dovoljenega praga v celotnem obdobju izvajanja sheme in nobenih primerov prekomernega nadomestila. |
| --- | --- |

(13)

Pri primerjavi stroškov biogoriv s ceno fosilnih goriv na bencinski črpalki pred obdavčitvijo je videti, da je bila stopnja nadomestil za bioetanol in biodizel nižja od dovoljenega praga v celotnem obdobju, z izjemo nadomestil za bioetanol leta 2010 in za biodizel leta 2012. Združenje APPA Biocarburantes je trdilo, da uporabljena metodologija ni bila pravilna, saj je cena fosilnih goriv na bencinski črpalki pred obdavčitvijo vključevala celotne stroške transporta in distribucije vse do končnega potrošnika, v tej primerjalni analizi pa ti logistični stroški niso bili zajeti v stroških biogoriv. Po mnenju združenja APPA Biocarburantes bi bilo ustrezneje primerjati stroške proizvodnje biogoriv s cenami na mednarodnih trgih fosilnih goriv. Uporaba te metodologije je jasno pokazala znatno nižjo stopnjo nadomestil od dovoljenega praga v celotnem obdobju izvajanja sheme in nobenih primerov prekomernega nadomestila.

| (14) | Poleg navedenega je združenje APPA Biocarburantes trdilo, da tudi če se uporabi primerjava stroškov biogoriv s ceno fosilnih goriv na bencinski črpalki pred obdavčitvijo, sta bila dva enkratna primera morebitnega prekomernega nadomestila zgolj začasna in sta bila posledica same narave sheme davčne pomoči za biogoriva (absolutne količine so bile določene predhodno, vrednotenja pa so bila opravljena naknadno) ter velike nihajnosti cen primarnih kmetijskih proizvodov, ki so glavni element stroškov proizvodnje biogoriva. Sheme ni bilo treba prilagoditi, saj v naslednjih letih (2011 in 2012) v zvezi z bioetanolom ni bilo mogoče opaziti nobenega morebitnega prekomernega nadomestila, morebitno prekomerno nadomestilo v zvezi z biodizlom pa se je zgodilo v zadnjem letu izvajanja sheme, tj. v letu 2012. Prav tako sheme ne bi bilo mogoče prilagoditi za v prihodnje, saj se je iztekla. |
| --- | --- |

(14)

Poleg navedenega je združenje APPA Biocarburantes trdilo, da tudi če se uporabi primerjava stroškov biogoriv s ceno fosilnih goriv na bencinski črpalki pred obdavčitvijo, sta bila dva enkratna primera morebitnega prekomernega nadomestila zgolj začasna in sta bila posledica same narave sheme davčne pomoči za biogoriva (absolutne količine so bile določene predhodno, vrednotenja pa so bila opravljena naknadno) ter velike nihajnosti cen primarnih kmetijskih proizvodov, ki so glavni element stroškov proizvodnje biogoriva. Sheme ni bilo treba prilagoditi, saj v naslednjih letih (2011 in 2012) v zvezi z bioetanolom ni bilo mogoče opaziti nobenega morebitnega prekomernega nadomestila, morebitno prekomerno nadomestilo v zvezi z biodizlom pa se je zgodilo v zadnjem letu izvajanja sheme, tj. v letu 2012. Prav tako sheme ne bi bilo mogoče prilagoditi za v prihodnje, saj se je iztekla.

IV.   PRIPOMBE ŠPANIJE

| (15) | Španski organi so svoje pripombe predložili 20. septembra 2013. Dne 6. maja 2014 so navedli, da ne želijo komentirati opažanj tretjih oseb, ki so jim bila posredovana. |
| --- | --- |

(15)

Španski organi so svoje pripombe predložili 20. septembra 2013. Dne 6. maja 2014 so navedli, da ne želijo komentirati opažanj tretjih oseb, ki so jim bila posredovana.

| (16) | V dopisu z dne 20. septembra 2013 so predložili informacije o stroških proizvodnje bioetanola in biodizla ter podatke o cenah fosilnih goriv v obdobju 2004‒2012. Obenem so predložili preglednice s primerjavo stroškov biogoriv s cenami fosilnih goriv na bencinski črpalki pred obdavčitvijo. Te preglednice so v Prilogi. |
| --- | --- |

(16)

V dopisu z dne 20. septembra 2013 so predložili informacije o stroških proizvodnje bioetanola in biodizla ter podatke o cenah fosilnih goriv v obdobju 2004‒2012. Obenem so predložili preglednice s primerjavo stroškov biogoriv s cenami fosilnih goriv na bencinski črpalki pred obdavčitvijo. Te preglednice so v Prilogi.

| (17) | Podatki in analiza na podlagi posameznih preglednic temeljijo na naslednjih predpostavkah:






  (a) | izhodišče so realni podatki za letne proizvodne stroške španskih proizvodnih obratov, povečani za 5-odstotno profitno maržo v proizvodnji. Zaradi razlike med energijsko vsebnostjo biogoriva in fosilnega goriva, ki je bilo uporabljeno v mešanici, so izvedene prilagoditve na podlagi podatkov iz Priloge III k Direktivi 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), tj. 1,52 za bioetanol in 1,09 za biodizel; |
| --- | --- | --- |

(17)

Podatki in analiza na podlagi posameznih preglednic temeljijo na naslednjih predpostavkah:

(a)

izhodišče so realni podatki za letne proizvodne stroške španskih proizvodnih obratov, povečani za 5-odstotno profitno maržo v proizvodnji. Zaradi razlike med energijsko vsebnostjo biogoriva in fosilnega goriva, ki je bilo uporabljeno v mešanici, so izvedene prilagoditve na podlagi podatkov iz Priloge III k Direktivi 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), tj. 1,52 za bioetanol in 1,09 za biodizel;

| (b) | ti stroški so primerjani s cenovnimi podatki za gorivo, ki ga nadomeščajo, konkretneje bencin in dizel. Cena je cena tega goriva na bencinski črpalki pred obdavčitvijo in zato vključuje bruto komercialno distribucijsko maržo. Razlika med stroškom proizvodnje biogoriva in stroškom nadomestnega fosilnega goriva je maksimalna marža nadomestila; |
| --- | --- |

(b)

ti stroški so primerjani s cenovnimi podatki za gorivo, ki ga nadomeščajo, konkretneje bencin in dizel. Cena je cena tega goriva na bencinski črpalki pred obdavčitvijo in zato vključuje bruto komercialno distribucijsko maržo. Razlika med stroškom proizvodnje biogoriva in stroškom nadomestnega fosilnega goriva je maksimalna marža nadomestila;

| (c) | uporabljeno realno nadomestilo je enakovredno trošarini za mineralna olja, ki bi ustrezala bioetanolu in biodizlu. Brez oprostitve bi bila stopnja, ki je bila za zadevne proizvode uporabljena iz naslova trošarine za mineralna olja, enaka stopnji za bencin oz. stopnji za dizel (5). |
| --- | --- |

(c)

uporabljeno realno nadomestilo je enakovredno trošarini za mineralna olja, ki bi ustrezala bioetanolu in biodizlu. Brez oprostitve bi bila stopnja, ki je bila za zadevne proizvode uporabljena iz naslova trošarine za mineralna olja, enaka stopnji za bencin oz. stopnji za dizel (5).

| (18) | Španski organi so na podlagi ustreznih podatkov navedli, da je bilo v obdobju 2004‒2012 mogoče opaziti akumulirano nižjo stopnjo nadomestil za obe vrsti biogoriva (455,96 EUR/1 000 litrov za biodizel in 897,22 EUR/1 000 litrov za bioetanol). Tudi pri analizi posameznih let je bilo v vseh letih mogoče opaziti, da je bila stopnja nadomestil nižja od dovoljenega praga, razen leta 2010 za bioetanol in leta 2012 za biodizel. |
| --- | --- |

(18)

Španski organi so na podlagi ustreznih podatkov navedli, da je bilo v obdobju 2004‒2012 mogoče opaziti akumulirano nižjo stopnjo nadomestil za obe vrsti biogoriva (455,96 EUR/1 000 litrov za biodizel in 897,22 EUR/1 000 litrov za bioetanol). Tudi pri analizi posameznih let je bilo v vseh letih mogoče opaziti, da je bila stopnja nadomestil nižja od dovoljenega praga, razen leta 2010 za bioetanol in leta 2012 za biodizel.

| (19) | Španski organi so za zadevni primer bioetanola navedli, da je bilo očitno prekomerno nadomestilo v letu 2010 posledica enkratnega upada cen primarnih proizvodov, zlasti primarnih kmetijskih proizvodov, med januarjem in junijem 2010. To je bil torej enkraten, reverzibilen in nepredvidljiv pojav, ki se je poleg tega naslednje leto samodejno izravnal prek rasti cen surovin. Zato španski organi niso imeli razloga za ukrepanje. Predložili so podrobne informacije o gibanju cen surovin, pa tudi graf, ki prikazuje gibanje indeksa cen sladkorja in žit (osnova v obdobju 2002‒2004 = 100).

  Razvoj cen surovin v obdobju 2009‒2011
   (6) |
| --- | --- |

(19)

Španski organi so za zadevni primer bioetanola navedli, da je bilo očitno prekomerno nadomestilo v letu 2010 posledica enkratnega upada cen primarnih proizvodov, zlasti primarnih kmetijskih proizvodov, med januarjem in junijem 2010. To je bil torej enkraten, reverzibilen in nepredvidljiv pojav, ki se je poleg tega naslednje leto samodejno izravnal prek rasti cen surovin. Zato španski organi niso imeli razloga za ukrepanje. Predložili so podrobne informacije o gibanju cen surovin, pa tudi graf, ki prikazuje gibanje indeksa cen sladkorja in žit (osnova v obdobju 2002‒2004 = 100).

Razvoj cen surovin v obdobju 2009‒2011
   (6)

| (20) | Kar zadeva biodizel, so španski organi pojasnili, da naj bi se en primer prekomernega nadomestila zgodil leta 2012, vendar se je veljavnost sheme iztekla 31. decembra istega leta. |
| --- | --- |

(20)

Kar zadeva biodizel, so španski organi pojasnili, da naj bi se en primer prekomernega nadomestila zgodil leta 2012, vendar se je veljavnost sheme iztekla 31. decembra istega leta.

| (21) | Španski organi so trdili, da je bila v tej metodologiji uporabljena referenčna cena za nadomestna goriva ‒ tj. cena na bencinski črpalki pred obdavčitvijo ‒ ki je najstrožja od možnosti, in da bi bila primernejša primerjava z vrednostjo, ki je bliže svetovnim cenam teh proizvodov. Predložili so tudi preglednice s primerjavo stroškov biogoriv s cenami fosilnih goriv na svetovnih trgih ter poudarili, da v tem pogledu v nobenem zadevnem letu ni bilo mogoče opaziti prekomernega nadomestila za biodizel, morebitno prekomerno nadomestilo za bioetanol pa je bilo zanemarljivo (2 EUR/1 000 litrov, v primerjavi s 142,13 EUR/1 000 litrov ob uporabi referenčne cene fosilnega goriva na bencinski črpalki pred obdavčitvijo). Akumulirana nižja stopnja nadomestil bi bila tako nekajkrat večja kot v primerjavi s prejšnjo metodologijo. |
| --- | --- |

(21)

Španski organi so trdili, da je bila v tej metodologiji uporabljena referenčna cena za nadomestna goriva ‒ tj. cena na bencinski črpalki pred obdavčitvijo ‒ ki je najstrožja od možnosti, in da bi bila primernejša primerjava z vrednostjo, ki je bliže svetovnim cenam teh proizvodov. Predložili so tudi preglednice s primerjavo stroškov biogoriv s cenami fosilnih goriv na svetovnih trgih ter poudarili, da v tem pogledu v nobenem zadevnem letu ni bilo mogoče opaziti prekomernega nadomestila za biodizel, morebitno prekomerno nadomestilo za bioetanol pa je bilo zanemarljivo (2 EUR/1 000 litrov, v primerjavi s 142,13 EUR/1 000 litrov ob uporabi referenčne cene fosilnega goriva na bencinski črpalki pred obdavčitvijo). Akumulirana nižja stopnja nadomestil bi bila tako nekajkrat večja kot v primerjavi s prejšnjo metodologijo.

| (22) | Španski organi so pojasnili, da so predložili podatke za vsa podjetja, ki so v smislu Direktive Sveta 2008/118/ES (7) pridobivala, predelovala, skladiščila, prejela ali odpremila blago, za katerega se uporablja trošarina. |
| --- | --- |

(22)

Španski organi so pojasnili, da so predložili podatke za vsa podjetja, ki so v smislu Direktive Sveta 2008/118/ES (7) pridobivala, predelovala, skladiščila, prejela ali odpremila blago, za katerega se uporablja trošarina.

| (23) | V členu 4(1) navedene direktive je „imetnik trošarinskega skladišča“ opredeljen kot fizična ali pravna oseba, ki ima dovoljenje, da pri opravljanju svoje poslovne dejavnosti proizvaja, predeluje, skladišči, prejema in odpremlja trošarinsko blago pod režimom odloga plačila trošarine v trošarinskem skladišču. V členu 8 Direktive je navedeno, da je imetnik trošarinskega skladišča zavezanec za plačilo trošarine. |
| --- | --- |

(23)

V členu 4(1) navedene direktive je „imetnik trošarinskega skladišča“ opredeljen kot fizična ali pravna oseba, ki ima dovoljenje, da pri opravljanju svoje poslovne dejavnosti proizvaja, predeluje, skladišči, prejema in odpremlja trošarinsko blago pod režimom odloga plačila trošarine v trošarinskem skladišču. V členu 8 Direktive je navedeno, da je imetnik trošarinskega skladišča zavezanec za plačilo trošarine.

| (24) | Španski organi so pojasnili, zakaj so predložili davčne podatke za samo eno od dveh podjetij, ki sta podpisali podizvajalsko pogodbo za proizvodnjo metil ester maščobnih kislin (FAME) iz sojinega in palmovega olja. Ker se je ta pogodba navezovala na proizvode, katerih skladiščenje, gibanje in nadzor so predmet trošarine, je spadala v področje uporabe Direktive 2008/118/ES. Španski organi so navedli, da imetnik proizvoda ni spadal v opredelitev „imetnik trošarinskega skladišča“ iz člena 4(1) navedene direktive. |
| --- | --- |

(24)

Španski organi so pojasnili, zakaj so predložili davčne podatke za samo eno od dveh podjetij, ki sta podpisali podizvajalsko pogodbo za proizvodnjo metil ester maščobnih kislin (FAME) iz sojinega in palmovega olja. Ker se je ta pogodba navezovala na proizvode, katerih skladiščenje, gibanje in nadzor so predmet trošarine, je spadala v področje uporabe Direktive 2008/118/ES. Španski organi so navedli, da imetnik proizvoda ni spadal v opredelitev „imetnik trošarinskega skladišča“ iz člena 4(1) navedene direktive.

V.   OCENA UKREPA

| (25) | Komisija je v sklepu v zadevi NN 61/2004 že ugotovila, da obravnavani ukrep vključuje pomoč v smislu člena 107 PDEU. Zadevno shemo pomoči je ocenila na podlagi Smernic Skupnosti iz leta 2001 o državni pomoči za varstvo okolja (8) in sklenila, da je združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je v sklepu v zadevi NN 61/2004 že ugotovila, da obravnavani ukrep vključuje pomoč v smislu člena 107 PDEU. Zadevno shemo pomoči je ocenila na podlagi Smernic Skupnosti iz leta 2001 o državni pomoči za varstvo okolja (8) in sklenila, da je združljiva z notranjim trgom.

| (26) | Španski organi so zdaj Generalnemu direktoratu za konkurenco predložili podrobne informacije, vključno z relevantnimi podatki o stroških proizvodnje bioetanola in biodizla v celotnem obdobju izvajanja sheme. Iz primerjave stroškov proizvodnje biogoriv s ceno fosilnih goriv na bencinski črpalki pred obdavčitvijo, kakor je razvidna iz preglednic v Prilogi k temu sklepu, je mogoče opaziti dva primera prekomernega nadomestila, in sicer leta 2010 za bioetanol in leta 2012 za biodizel. |
| --- | --- |

(26)

Španski organi so zdaj Generalnemu direktoratu za konkurenco predložili podrobne informacije, vključno z relevantnimi podatki o stroških proizvodnje bioetanola in biodizla v celotnem obdobju izvajanja sheme. Iz primerjave stroškov proizvodnje biogoriv s ceno fosilnih goriv na bencinski črpalki pred obdavčitvijo, kakor je razvidna iz preglednic v Prilogi k temu sklepu, je mogoče opaziti dva primera prekomernega nadomestila, in sicer leta 2010 za bioetanol in leta 2012 za biodizel.

| (27) | Kar zadeva alternativno metodologijo, ki jo predlagajo španski organi in v kateri so kot referenčne cene upoštevane svetovne cene fosilnih goriv, Komisija opaža, da se ta metodologija razlikuje od metodologije, ki so jo predhodno predlagali španski organi in na podlagi katere je Komisija ocenila ukrep v zadevi NN 61/2004. Ker Komisija preverja, ali je Španija pravilno izvajala shemo pomoči, tj. v skladu s sklepom o njeni odobritvi (sklep v zadevi NN 61/2004), predlagane alternativne metodologije ne more sprejeti. |
| --- | --- |

(27)

Kar zadeva alternativno metodologijo, ki jo predlagajo španski organi in v kateri so kot referenčne cene upoštevane svetovne cene fosilnih goriv, Komisija opaža, da se ta metodologija razlikuje od metodologije, ki so jo predhodno predlagali španski organi in na podlagi katere je Komisija ocenila ukrep v zadevi NN 61/2004. Ker Komisija preverja, ali je Španija pravilno izvajala shemo pomoči, tj. v skladu s sklepom o njeni odobritvi (sklep v zadevi NN 61/2004), predlagane alternativne metodologije ne more sprejeti.

| (28) | Vendar pa Komisija ugotavlja, da ni mogoče opaziti trenda prekomernih nadomestil. Tudi pri obravnavi pomoči v celotnem obdobju izvajanja sheme ni znamenj splošnega prekomernega nadomestila. Komisija je seznanjena s pojasnili španskih organov (glej uvodne izjave 18, 19, 20 in 22). |
| --- | --- |

(28)

Vendar pa Komisija ugotavlja, da ni mogoče opaziti trenda prekomernih nadomestil. Tudi pri obravnavi pomoči v celotnem obdobju izvajanja sheme ni znamenj splošnega prekomernega nadomestila. Komisija je seznanjena s pojasnili španskih organov (glej uvodne izjave 18, 19, 20 in 22).

| (29) | V zvezi z bioetanolom Komisija meni, da ni bilo potrebe po prilagoditvi sheme za odpravo učinka prekomernega nadomestila. Španija je v tem primeru dokazala, da je bil učinek prekomernega nadomestila odpravljen, in sicer predvsem zaradi pomembne rasti cen surovin po juniju 2010. V letih 2011 in 2012 tako ni opaziti prekomernega nadomestila za bioetanol. |
| --- | --- |

(29)

V zvezi z bioetanolom Komisija meni, da ni bilo potrebe po prilagoditvi sheme za odpravo učinka prekomernega nadomestila. Španija je v tem primeru dokazala, da je bil učinek prekomernega nadomestila odpravljen, in sicer predvsem zaradi pomembne rasti cen surovin po juniju 2010. V letih 2011 in 2012 tako ni opaziti prekomernega nadomestila za bioetanol.

| (30) | V zvezi z biodizlom Komisija opaža manjše prekomerno nadomestilo v letu 2012 (tj. 41,85 EUR/1 000 litrov). Ob tem pojavu prekomernega nadomestila sta ukrep in zlasti raven podpore ostala nespremenjena. Te razmere so povzročili zunanji dejavniki, zlasti močna rast cene fosilnega dizla v Španiji. Komisija opaža, da je bila cena dizla leta 2012 8 % višja kot leta 2011, 36 % višja kot leta 2010 in 71 % višja kot leta 2009. Za primerjavo so bili stroški proizvodnje biodizla leta 2012 na isti ravni kot leta 2011, 16 % višji kot leta 2010 ter 25 % višji kot leta 2009. Komisija tudi opaža, da se je izvajanje sheme izteklo konec leta 2012 in da zato ni bilo mogoče prilagoditi sheme oprostitve trošarine, da bi se tako v skladu z uvodno izjavo 19 sklepa Komisije v zadevi NN 61/2004 preprečilo prekomerno nadomestilo v prihodnosti. Poleg tega opaža, da leta 2013 in pozneje ni bilo dodeljene pomoči na podlagi sheme. Nenazadnje, kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 28, tudi ob upoštevanju podatkov za leto 2012 ni mogoče opaziti prekomernega nadomestila v celotnem obdobju izvajanja sheme. Navedeno je zato mogoče razumeti kot znamenje, da se je Španija lahko zanesla na metodo predhodnega izračuna, določeno v shemi. |
| --- | --- |

(30)

V zvezi z biodizlom Komisija opaža manjše prekomerno nadomestilo v letu 2012 (tj. 41,85 EUR/1 000 litrov). Ob tem pojavu prekomernega nadomestila sta ukrep in zlasti raven podpore ostala nespremenjena. Te razmere so povzročili zunanji dejavniki, zlasti močna rast cene fosilnega dizla v Španiji. Komisija opaža, da je bila cena dizla leta 2012 8 % višja kot leta 2011, 36 % višja kot leta 2010 in 71 % višja kot leta 2009. Za primerjavo so bili stroški proizvodnje biodizla leta 2012 na isti ravni kot leta 2011, 16 % višji kot leta 2010 ter 25 % višji kot leta 2009. Komisija tudi opaža, da se je izvajanje sheme izteklo konec leta 2012 in da zato ni bilo mogoče prilagoditi sheme oprostitve trošarine, da bi se tako v skladu z uvodno izjavo 19 sklepa Komisije v zadevi NN 61/2004 preprečilo prekomerno nadomestilo v prihodnosti. Poleg tega opaža, da leta 2013 in pozneje ni bilo dodeljene pomoči na podlagi sheme. Nenazadnje, kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 28, tudi ob upoštevanju podatkov za leto 2012 ni mogoče opaziti prekomernega nadomestila v celotnem obdobju izvajanja sheme. Navedeno je zato mogoče razumeti kot znamenje, da se je Španija lahko zanesla na metodo predhodnega izračuna, določeno v shemi.

| (31) | Ob upoštevanju dodatnih informacij, ki so jih zagotovili španski organi, Komisija meni, da Španija ni kršila obveznosti iz uvodne izjave 19 sklepa Komisije v zadevi NN 61/2004. |
| --- | --- |

(31)

Ob upoštevanju dodatnih informacij, ki so jih zagotovili španski organi, Komisija meni, da Španija ni kršila obveznosti iz uvodne izjave 19 sklepa Komisije v zadevi NN 61/2004.

| (32) | Komisija na podlagi pojasnil španskih organov glede uporabe Direktive 2008/118/ES sprejema, da so španski organi sporočili podatke za vsa ustrezna podjetja. |
| --- | --- |

(32)

Komisija na podlagi pojasnil španskih organov glede uporabe Direktive 2008/118/ES sprejema, da so španski organi sporočili podatke za vsa ustrezna podjetja.

VI.   SKLEP

| (33) | Komisija meni, da je Španija pravilno izvajala shemo pomoči NN 61/2004 v skladu s sklepom Komisije o odobriti navedene sheme – |
| --- | --- |

(33)

Komisija meni, da je Španija pravilno izvajala shemo pomoči NN 61/2004 v skladu s sklepom Komisije o odobriti navedene sheme –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Shema državne pomoči NN 61/2004, ki jo je izvajala Španija, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) PDEU in njeno izvajanje je bilo pravilno, v skladu s sklepom Komisije v zadevi NN 61/2004.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Španijo.

V Bruslju, 9. julija 2014

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  UL C 37, 7.2.2014, str. 44.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  UL C 219, 12.9.2006, str. 3.

3

(4)  Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16).

4

(5)  Za bioetanol je bil ta znesek 371,69 EUR/1 000 litrov v obdobju 2004‒2009 in 400,69 EUR/1 000 litrov v obdobju 2009‒2012. Za biodizel so bili zneski 269,89 EUR/1 000 litrov v obdobju 2004‒2006, 278 EUR/1 000 litrov v obdobju 2007‒2009 in 307 EUR/1 000 litrov v obdobju 2009‒2012.

5

(6)  Krivulja indeksa cen sladkorja se začne v spodnji desni polovici, indeksa cen žit pa višje v desni polovici.

6

(7)  Direktiva Sveta 2008/118/ES z dne 16. decembra 2008 o splošnem režimu za trošarino in o razveljavitvi Direktive 92/12/EGS (UL L 9, 14.1.2009, str. 12).

7

(8)  UL C 37, 3.2.2001, str. 3.

8

---

PRILOGA

Preglednica 1

Stroški proizvodnje bioetanola v Španiji

| Stroški proizvodnje bioetanola v Španiji |
| --- |
| EUR/1 000 litrov | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Surovine | (+) | [...] (*) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Delovna sila | (+) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Amortizacija | (+) |
| Spremenljivi in finančni stroški | (+) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Transport in distribucija | (+) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Prihodki od stranskih proizvodov | (–) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neposredna pomoč | (–) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stroški proizvodnje skupaj | | 603 | 692 | 672 | 582 | 602 | 581 | 510 | 688 | 763 |
| Proizvodna marža (5 %) | (+) | 30 | 35 | 34 | 29 | 30 | 29 | 26 | 34 | 38 |
| Prilagoditveni faktor zaradi razlike v energijski vsebnosti | (+) | 329 | 378 | 367 | 318 | 329 | 317 | 278 | 376 | 417 |
| Stroški bioetanola skupaj (pred obdavčitvijo) | (Bi) | 962 | 1 104 | 1 073 | 929 | 961 | 927 | 814 | 1 098 | 1 218 |
| Stroški 95-oktanskega bencina (pred obdavčitvijo) | (Be) | 351,8 | 427,0 | 483,3 | 497,0 | 560,8 | 436,7 | 555,4 | 674,6 | 741,0 |
| Maksimalna marža nadomestila | (M) = (Bi) – (Be) | 610,6 | 677,4 | 589,2 | 431,9 | 400,0 | 490,6 | 258,6 | 423,4 | 476,7 |
| Trošarina za mineralna olja (TMO) | (TMO) | 371,7 | 371,7 | 371,7 | 371,7 | 371,7 | 371,7 | 400,7 | 400,7 | 400,7 | 400,7 |
| Prenizko nadomestilo (PN) | (PN) = (M) – (TMO) | 238,90 | 305,74 | 217,52 | 60,18 | 28,30 | 118,89 | 89,89 | – 142,13 | 22,76 | 76,06 |
| Vir: | Španski organi. |

Stroški proizvodnje bioetanola v Španiji

EUR/1 000 litrov

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Surovine

(+)

[...] (*)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Delovna sila

(+)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Amortizacija

(+)

Spremenljivi in finančni stroški

(+)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Transport in distribucija

(+)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Prihodki od stranskih proizvodov

(–)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neposredna pomoč

(–)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Stroški proizvodnje skupaj

603

692

672

582

602

581

510

688

763

Proizvodna marža (5 %)

(+)

30

35

34

29

30

29

26

34

38

Prilagoditveni faktor zaradi razlike v energijski vsebnosti

(+)

329

378

367

318

329

317

278

376

417

Stroški bioetanola skupaj (pred obdavčitvijo)

(Bi)

962

1 104

1 073

929

961

927

814

1 098

1 218

Stroški 95-oktanskega bencina (pred obdavčitvijo)

(Be)

351,8

427,0

483,3

497,0

560,8

436,7

555,4

674,6

741,0

Maksimalna marža nadomestila

(M) = (Bi) – (Be)

610,6

677,4

589,2

431,9

400,0

490,6

258,6

423,4

476,7

Trošarina za mineralna olja (TMO)

(TMO)

371,7

371,7

371,7

371,7

371,7

371,7

400,7

400,7

400,7

400,7

Prenizko nadomestilo (PN)

(PN) = (M) – (TMO)

238,90

305,74

217,52

60,18

28,30

118,89

89,89

– 142,13

22,76

76,06

Vir:

Španski organi.

Preglednica 2

Stroški proizvodnje biodizla v Španiji

| Stroški proizvodnje biodizla v Španiji |
| --- |
| EUR/1 000 litrov | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Surovine | (+) | [...] (**) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Delovna sila | (+) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Amortizacija | (+) |
| Spremenljivi in finančni stroški | (+) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Transport in distribucija | (+) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Prihodki od stranskih proizvodov | (–) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neposredna pomoč | (–) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stroški proizvodnje skupaj | | 553 | 744 | 710 | 762 | 992 | 733 | 791 | 917 | 918 |
| Proizvodna marža (5 %) | (+) | 28 | 37 | 36 | 38 | 50 | 37 | 40 | 46 | 46 |
| Prilagoditveni faktor zaradi razlike v energijski vsebnosti | (+) | 52 | 70 | 67 | 72 | 94 | 69 | 75 | 87 | 87 |
| Stroški biodizla skupaj (pred obdavčitvijo) | (Bi) | 633 | 852 | 813 | 872 | 1 135 | 839 | 905 | 1 050 | 1 051 |
| Stroški plinskega olja A (pred obdavčitvijo) | (PO) | 355,0 | 476,0 | 521,7 | 524,9 | 672,8 | 459,0 | 576,5 | 727,9 | 785,5 |
| Maksimalna marža nadomestila | (M) = (Bi) – (PO) | 277,9 | 375,5 | 290,9 | 347,2 | 462,5 | 379,9 | 379,9 | 328,8 | 321,6 | 265,2 |
| Trošarina za mineralna olja | (TMO) | 269,86 | 269,86 | 269,86 | 278 | 278 | 278 | 307 | 307 | 307 | 307 |
| Prenizko nadomestilo (PN) | (PN) = (M) – (TMO) | 8,05 | 105,65 | 21,04 | 69,21 | 184,54 | 101,92 | 72,92 | 21,80 | 14,61 | –41,85 |
| Vir: | Španski organi. |

Stroški proizvodnje biodizla v Španiji

EUR/1 000 litrov

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Surovine

(+)

[...] (**)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Delovna sila

(+)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Amortizacija

(+)

Spremenljivi in finančni stroški

(+)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Transport in distribucija

(+)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Prihodki od stranskih proizvodov

(–)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neposredna pomoč

(–)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Stroški proizvodnje skupaj

553

744

710

762

992

733

791

917

918

Proizvodna marža (5 %)

(+)

28

37

36

38

50

37

40

46

46

Prilagoditveni faktor zaradi razlike v energijski vsebnosti

(+)

52

70

67

72

94

69

75

87

87

Stroški biodizla skupaj (pred obdavčitvijo)

(Bi)

633

852

813

872

1 135

839

905

1 050

1 051

Stroški plinskega olja A (pred obdavčitvijo)

(PO)

355,0

476,0

521,7

524,9

672,8

459,0

576,5

727,9

785,5

Maksimalna marža nadomestila

(M) = (Bi) – (PO)

277,9

375,5

290,9

347,2

462,5

379,9

379,9

328,8

321,6

265,2

Trošarina za mineralna olja

(TMO)

269,86

269,86

269,86

278

278

278

307

307

307

307

Prenizko nadomestilo (PN)

(PN) = (M) – (TMO)

8,05

105,65

21,04

69,21

184,54

101,92

72,92

21,80

14,61

–41,85

Vir:

Španski organi.

---

(*)  Poslovna skrivnost.

(**)  Poslovna skrivnost.

---

| 7.11.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 323/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 323/19

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 23. julija 2013

o državni pomoči SA.35062 (13/N-2), ki jo je Portugalska odobrila družbi Caixa Geral de Depósitos

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 4801)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/767/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu državam članicam in drugim zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Portugalska republika (v nadaljnjem besedilu: Portugalska) je 28. junija 2012 priglasila ukrepe dokapitalizacije za banko Caixa Geral de Depósitos, S.A. (v nadaljnjem besedilu: CGD ali banka). |
| --- | --- |

(1)

Portugalska republika (v nadaljnjem besedilu: Portugalska) je 28. junija 2012 priglasila ukrepe dokapitalizacije za banko Caixa Geral de Depósitos, S.A. (v nadaljnjem besedilu: CGD ali banka).

| (2) | Komisija je 18. julija 2012 sprejela sklep v zadevi SA.35062 (12/NN) (v nadaljnjem besedilu: sklep o reševanju) (2), s katerim je dovolila dokapitalizacijo banke CGD, izvedeno 29. junija 2012, kot pomoč za reševanje. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 18. julija 2012 sprejela sklep v zadevi SA.35062 (12/NN) (v nadaljnjem besedilu: sklep o reševanju) (2), s katerim je dovolila dokapitalizacijo banke CGD, izvedeno 29. junija 2012, kot pomoč za reševanje.

| (3) | Portugalska je Komisijo po elektronski pošti 27. septembra 2012 obvestila, da bo družba Caixa Geral Finance Limited (v nadaljnjem besedilu: CGDF), podružnica banke CGD, naslednji dan imetnikom nekumulativnih prednostnih delnic brez dospelosti izplačala dividende. |
| --- | --- |

(3)

Portugalska je Komisijo po elektronski pošti 27. septembra 2012 obvestila, da bo družba Caixa Geral Finance Limited (v nadaljnjem besedilu: CGDF), podružnica banke CGD, naslednji dan imetnikom nekumulativnih prednostnih delnic brez dospelosti izplačala dividende.

| (4) | Družba CGDF je 28. septembra 2012 izplačala dividende. |
| --- | --- |

(4)

Družba CGDF je 28. septembra 2012 izplačala dividende.

| (5) | Komisija je 18. decembra 2012 sprejela sklep v zadevi SA.35062 (12/NN) (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) (3), s katerim je začela formalni postopek preiskave zaradi zlorabe pomoči za reševanje na podlagi člena 16 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (4). |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 18. decembra 2012 sprejela sklep v zadevi SA.35062 (12/NN) (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) (3), s katerim je začela formalni postopek preiskave zaradi zlorabe pomoči za reševanje na podlagi člena 16 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (4).

| (6) | Komisija je z objavo navedenega sklepa zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe v zvezi z njeno predhodno ugotovitvijo, da je izplačilo dividend pomenilo kršitev pogojev iz sklepa o reševanju, vendar pripomb v zvezi s tem ni prejela. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je z objavo navedenega sklepa zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe v zvezi z njeno predhodno ugotovitvijo, da je izplačilo dividend pomenilo kršitev pogojev iz sklepa o reševanju, vendar pripomb v zvezi s tem ni prejela.

| (7) | Portugalska se zaradi nujnosti izjemoma strinja s sprejetjem tega sklepa v angleškem jeziku. |
| --- | --- |

(7)

Portugalska se zaradi nujnosti izjemoma strinja s sprejetjem tega sklepa v angleškem jeziku.

2.   OPIS

2.1   Upravičenec

| (8) | Bančna skupina CGD je v 100-odstotni lasti Portugalske. Čista sredstva bančne skupine so na dan 31. decembra 2012 (na podlagi računovodskega parametra) (5) skupaj znašala 116,9 milijarde EUR, neto portfelj posojil pa je na dan 31. decembra 2012 znašal 74,7 milijarde EUR. Dejavnosti banke so med drugim komercialno bančništvo na Portugalskem, mednarodno komercialno bančništvo (zlasti v Španiji, portugalsko govorečih afriških državah, Macau in Braziliji), investicijsko bančništvo, upravljanje premoženja, specializirano kreditno poslovanje in zavarovalniške dejavnosti. |
| --- | --- |

(8)

Bančna skupina CGD je v 100-odstotni lasti Portugalske. Čista sredstva bančne skupine so na dan 31. decembra 2012 (na podlagi računovodskega parametra) (5) skupaj znašala 116,9 milijarde EUR, neto portfelj posojil pa je na dan 31. decembra 2012 znašal 74,7 milijarde EUR. Dejavnosti banke so med drugim komercialno bančništvo na Portugalskem, mednarodno komercialno bančništvo (zlasti v Španiji, portugalsko govorečih afriških državah, Macau in Braziliji), investicijsko bančništvo, upravljanje premoženja, specializirano kreditno poslovanje in zavarovalniške dejavnosti.

| (9) | Skupina CGD je imela leta 2012 vodilni položaj na večini poslovnih področij, na katerih je delovala na domačem portugalskem trgu (zlasti na področjih posojil in predujmov strankam, vlog strank, zavarovanja, zakupa, investicijskega bančništva in upravljanja premoženja).

  Preglednica 1


  Glavni finančni podatki skupine CGD (na podlagi računovodskega parametra) | 31.12.2012 |
| --- | --- | --- |
| Bilančna vsota (v milijardah EUR) | 116,9 |
| Posojila strankam (v milijardah EUR) | 74,7 |
| Vloge prebivalstva (v milijardah EUR) (*) | 71,4 |
| Grosistični viri financiranja v skupnem seštevku (v milijardah EUR) (**) | 35,2 |
| Zaposleni, celotna skupina | 23 028 |
| Število poslovalnic, celotna skupina | 1 293 |
| Delež vlog na nacionalnem trgu | 28,1  % |
| Delež posojil na nacionalnem trgu | 21,3  % |

(9)

Skupina CGD je imela leta 2012 vodilni položaj na večini poslovnih področij, na katerih je delovala na domačem portugalskem trgu (zlasti na področjih posojil in predujmov strankam, vlog strank, zavarovanja, zakupa, investicijskega bančništva in upravljanja premoženja).

Preglednica 1

Glavni finančni podatki skupine CGD (na podlagi računovodskega parametra)

31.12.2012

Bilančna vsota (v milijardah EUR)

116,9

Posojila strankam (v milijardah EUR)

74,7

Vloge prebivalstva (v milijardah EUR) (*)

71,4

Grosistični viri financiranja v skupnem seštevku (v milijardah EUR) (**)

35,2

Zaposleni, celotna skupina

23 028

Število poslovalnic, celotna skupina

1 293

Delež vlog na nacionalnem trgu

28,1  %

Delež posojil na nacionalnem trgu

21,3  %

2.2   Dogodki, ki so bili povod za ukrepe pomoči

| (10) | Banka CGD je imela od začetka državne dolžniške krize težave pri dostopu do grosističnih trgov. Težave so se začele pri srednje- in dolgoročnem dostopu do kapitalskih trgov, postopoma pa so se razširile tudi na kratkoročni dostop do denarnih trgov. |
| --- | --- |

(10)

Banka CGD je imela od začetka državne dolžniške krize težave pri dostopu do grosističnih trgov. Težave so se začele pri srednje- in dolgoročnem dostopu do kapitalskih trgov, postopoma pa so se razširile tudi na kratkoročni dostop do denarnih trgov.

| (11) | Banka CGD je zato morala zmanjšati svojo odvisnost od grosističnih virov financiranja in je v prvem četrtletju 2010 aktivirala svoj krizni likvidnostni načrt, na podlagi katerega je poskušala (a) poiskati alternativne vire financiranja, večinoma z zavarovanim financiranjem; (b) povečati obseg primernega zavarovanja, ki bi bilo sprejemljivo za ECB; (c) prodati nestrateška sredstva ter (d) vlagateljem in nasprotnim strankam pokazati svoj kreditni ugled. |
| --- | --- |

(11)

Banka CGD je zato morala zmanjšati svojo odvisnost od grosističnih virov financiranja in je v prvem četrtletju 2010 aktivirala svoj krizni likvidnostni načrt, na podlagi katerega je poskušala (a) poiskati alternativne vire financiranja, večinoma z zavarovanim financiranjem; (b) povečati obseg primernega zavarovanja, ki bi bilo sprejemljivo za ECB; (c) prodati nestrateška sredstva ter (d) vlagateljem in nasprotnim strankam pokazati svoj kreditni ugled.

| (12) | Banka CGD je bila na podlagi načrta gospodarske in finančne pomoči, o katerem so se dogovorili Portugalska, Komisija, ECB in MDS, pozvana k predložitvi finančnega in kapitalskega načrta za obdobje 2011–2015, ki naj bi bil predmet četrtletnega pregleda. Prva različica navedenega načrta je bila predložena 26. julija 2011 in je bila večkrat spremenjena. |
| --- | --- |

(12)

Banka CGD je bila na podlagi načrta gospodarske in finančne pomoči, o katerem so se dogovorili Portugalska, Komisija, ECB in MDS, pozvana k predložitvi finančnega in kapitalskega načrta za obdobje 2011–2015, ki naj bi bil predmet četrtletnega pregleda. Prva različica navedenega načrta je bila predložena 26. julija 2011 in je bila večkrat spremenjena.

| (13) | Kar zadeva solventnost, je bil delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala banke CGD, izračunan v skladu s pravili Basel II, na dan 31. decembra 2011 9,48-odstoten. Cilj finančnega in kapitalskega načrta je bil med drugim do 31. decembra 2012 doseči 10-odstotni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala na podlagi pravil Basel II, v skladu z zahtevami iz memoranduma o soglasju, podpisanega med portugalsko vlado na eni strani ter MDS, Komisijo in ECB na drugi. Finančni in kapitalski načrt je bil na podlagi priporočila Evropskega bančnega organa (v nadaljnjem besedilu: EBA) dopolnjen, kar zadeva potrebno raven kapitala od 30. junija 2012, da bi izpolnili potrebe po kapitalu, izračunane na podlagi zneska državnega dolga in dolga lokalne skupnosti („blažilnik državnega dolga“), ki ju ima banka, in potrebo po kapitalu na podlagi obremenitvenega testa, ki ga je izvedel EBA („zahteve EBA“). |
| --- | --- |

(13)

Kar zadeva solventnost, je bil delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala banke CGD, izračunan v skladu s pravili Basel II, na dan 31. decembra 2011 9,48-odstoten. Cilj finančnega in kapitalskega načrta je bil med drugim do 31. decembra 2012 doseči 10-odstotni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala na podlagi pravil Basel II, v skladu z zahtevami iz memoranduma o soglasju, podpisanega med portugalsko vlado na eni strani ter MDS, Komisijo in ECB na drugi. Finančni in kapitalski načrt je bil na podlagi priporočila Evropskega bančnega organa (v nadaljnjem besedilu: EBA) dopolnjen, kar zadeva potrebno raven kapitala od 30. junija 2012, da bi izpolnili potrebe po kapitalu, izračunane na podlagi zneska državnega dolga in dolga lokalne skupnosti („blažilnik državnega dolga“), ki ju ima banka, in potrebo po kapitalu na podlagi obremenitvenega testa, ki ga je izvedel EBA („zahteve EBA“).

| (14) | Glede na različico finančnega in kapitalskega načrta iz maja 2012 in po priporočilu EBA je bila opredeljena potreba po povečanju njenega kapitala za 1,650 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(14)

Glede na različico finančnega in kapitalskega načrta iz maja 2012 in po priporočilu EBA je bila opredeljena potreba po povečanju njenega kapitala za 1,650 milijarde EUR.

2.3   Ukrepi pomoči

| (15) | Ukrepi dokapitalizacije, ki jih je Portugalska izvedla kot edina delničarka banke CGD, so vključevali:






  (i) | vpis novoizdanih navadnih delnic („povečanje kapitala“) v znesku 750 milijonov EUR in |
| --- | --- | --- |

(15)

Ukrepi dokapitalizacije, ki jih je Portugalska izvedla kot edina delničarka banke CGD, so vključevali:

(i)

vpis novoizdanih navadnih delnic („povečanje kapitala“) v znesku 750 milijonov EUR in

| (ii) | vpis pogojno zamenljivih obveznic (tako imenovanih obveznic CoCo), ki jih je banka CGD izdala v znesku 900 milijonov EUR in ki so kot navaden lastniški temeljni kapital na voljo za zagotavljanje solventnosti na podlagi zahtev EBA. |
| --- | --- |

(ii)

vpis pogojno zamenljivih obveznic (tako imenovanih obveznic CoCo), ki jih je banka CGD izdala v znesku 900 milijonov EUR in ki so kot navaden lastniški temeljni kapital na voljo za zagotavljanje solventnosti na podlagi zahtev EBA.

| (16) | Ukrepi pomoči so podrobno opisani v uvodnih izjavah od 12 do 25 sklepa o reševanju. |
| --- | --- |

(16)

Ukrepi pomoči so podrobno opisani v uvodnih izjavah od 12 do 25 sklepa o reševanju.

2.4   Formalni postopek preiskave in zloraba pomoči

| (17) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 31 sklepa o reševanju, se je Portugalska zavezala zagotoviti, da banka CGD (kot skupina) upošteva enake omejitve glede ravnanja, kot veljajo za banke, dokapitalizirane na podlagi nove sheme dokapitalizacije za kreditne institucije na Portugalskem (6), kar med drugim vključuje:






  — | prepoved izplačila dividend, |
| --- | --- | --- |

(17)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 31 sklepa o reševanju, se je Portugalska zavezala zagotoviti, da banka CGD (kot skupina) upošteva enake omejitve glede ravnanja, kot veljajo za banke, dokapitalizirane na podlagi nove sheme dokapitalizacije za kreditne institucije na Portugalskem (6), kar med drugim vključuje:

—

prepoved izplačila dividend,

| — | prepoved izplačil kuponov in obresti za hibridne instrumente in podrejene dolžniške instrumente, ki niso v lasti Portugalske in v zvezi s katerimi za tako izplačilo ne veljajo pravne obveznosti. |
| --- | --- |

—

prepoved izplačil kuponov in obresti za hibridne instrumente in podrejene dolžniške instrumente, ki niso v lasti Portugalske in v zvezi s katerimi za tako izplačilo ne veljajo pravne obveznosti.

| (18) | Družba CGDF, podružnica CGD, je 28. septembra 2012 brez dovoljenja Komisije izplačala dividende za nekumulativne prednostne delnice brez dospelosti v višini 405 415 EUR. Navedeni znesek ustreza 0,025 % kapitala iz dokapitalizacije z dne 29. junija 2012. |
| --- | --- |

(18)

Družba CGDF, podružnica CGD, je 28. septembra 2012 brez dovoljenja Komisije izplačala dividende za nekumulativne prednostne delnice brez dospelosti v višini 405 415 EUR. Navedeni znesek ustreza 0,025 % kapitala iz dokapitalizacije z dne 29. junija 2012.

| (19) | Komisija je v sklepu o začetku postopka predhodno menila, da izplačila dividend, ki jih je 28. septembra 2012 izvedla družba CGDF, spadajo v okvir prepovedi izplačila dividend, ki je za banko CGD veljala na podlagi sklepa o reševanju, in da izplačila dividend pomenijo zlorabo dodeljene pomoči za reševanje. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je v sklepu o začetku postopka predhodno menila, da izplačila dividend, ki jih je 28. septembra 2012 izvedla družba CGDF, spadajo v okvir prepovedi izplačila dividend, ki je za banko CGD veljala na podlagi sklepa o reševanju, in da izplačila dividend pomenijo zlorabo dodeljene pomoči za reševanje.

3.   PRESTRUKTURIRANJE BANKE CGD

| (20) | Banka CGD je predložila načrt prestrukturiranja, ki vsebuje štiri glavne elemente:






  — | zmanjšanje finančnega vzvoda v bilanci stanja skupine CGD s prodajo zavarovalniške veje in preostalih nestrateških deležev ter likvidacijo neključnih sredstev, |
| --- | --- | --- |

(20)

Banka CGD je predložila načrt prestrukturiranja, ki vsebuje štiri glavne elemente:

—

zmanjšanje finančnega vzvoda v bilanci stanja skupine CGD s prodajo zavarovalniške veje in preostalih nestrateških deležev ter likvidacijo neključnih sredstev,

| — | povečanje učinkovitosti njenega poslovanja, |
| --- | --- |

—

povečanje učinkovitosti njenega poslovanja,

| — | prestrukturiranje poslovanja banke CGD v Španiji, |
| --- | --- |

—

prestrukturiranje poslovanja banke CGD v Španiji,

| — | izplačilo 900 milijonov EUR pogojno zamenljivih obveznic (CoCo) v obdobju prestrukturiranja. |
| --- | --- |

—

izplačilo 900 milijonov EUR pogojno zamenljivih obveznic (CoCo) v obdobju prestrukturiranja.

Zmanjšanje finančnega vzvoda

| (21) | Banka CGD si je za zmanjšanje finančnega vzvoda v svoji bilanci stanja prizadevala že pred dokapitalizacijo junija 2012. Od decembra 2010 do junija 2012 je svojo bilanco stanja zmanjšala za približno 8,2 milijarde EUR (računovodski parameter). |
| --- | --- |

(21)

Banka CGD si je za zmanjšanje finančnega vzvoda v svoji bilanci stanja prizadevala že pred dokapitalizacijo junija 2012. Od decembra 2010 do junija 2012 je svojo bilanco stanja zmanjšala za približno 8,2 milijarde EUR (računovodski parameter).

| (22) | Načrt prestrukturiranja določa še dodatna prizadevanja za zmanjšanje finančnega vzvoda. Predvideni sta prodaja zavarovalniške veje, družbe Caixa Seguros, in drugih nestrateških deležev ter likvidacija neključnih sredstev, da bi se lahko banka CGD bolje usmerila v svoje ključne dejavnosti bančnega poslovanja s prebivalstvom in sprostila sredstva, s katerimi bo nato okrepila svoj temeljni kapital. Banka CGD namerava zmanjšati finančni vzvod v bilanci stanja skupine še za dodatnih [10–20] milijard EUR neključnih sredstev, kar – glede na konsolidirano bilanco stanja decembra 2012 (na podlagi računovodskih parametrov) – pomeni [10–20]-odstotno znižanje. Prodaja zavarovalniške dejavnosti je pomemben element zmanjšanja finančnega vzvoda, saj k znižanju prispeva približno [...] (***) milijard EUR. Prodaja preostalih nestrateških deležev bo prispevala [0–5] milijard EUR, poplačilo dolga nekdanje banke Banco Português de Negócios (v nadaljnjem besedilu: BPN) [0–5] milijard EUR, likvidacija neključnih posojil v Španiji pa [0–5] milijard EUR. Poleg tega bosta približno dve tretjini stranskega portfelja ([10–20] milijard EUR) likvidirani do konca leta 2017, preostanek stranskega portfelja pa bo likvidiran po tem letu. |
| --- | --- |

(22)

Načrt prestrukturiranja določa še dodatna prizadevanja za zmanjšanje finančnega vzvoda. Predvideni sta prodaja zavarovalniške veje, družbe Caixa Seguros, in drugih nestrateških deležev ter likvidacija neključnih sredstev, da bi se lahko banka CGD bolje usmerila v svoje ključne dejavnosti bančnega poslovanja s prebivalstvom in sprostila sredstva, s katerimi bo nato okrepila svoj temeljni kapital. Banka CGD namerava zmanjšati finančni vzvod v bilanci stanja skupine še za dodatnih [10–20] milijard EUR neključnih sredstev, kar – glede na konsolidirano bilanco stanja decembra 2012 (na podlagi računovodskih parametrov) – pomeni [10–20]-odstotno znižanje. Prodaja zavarovalniške dejavnosti je pomemben element zmanjšanja finančnega vzvoda, saj k znižanju prispeva približno [...] (***) milijard EUR. Prodaja preostalih nestrateških deležev bo prispevala [0–5] milijard EUR, poplačilo dolga nekdanje banke Banco Português de Negócios (v nadaljnjem besedilu: BPN) [0–5] milijard EUR, likvidacija neključnih posojil v Španiji pa [0–5] milijard EUR. Poleg tega bosta približno dve tretjini stranskega portfelja ([10–20] milijard EUR) likvidirani do konca leta 2017, preostanek stranskega portfelja pa bo likvidiran po tem letu.

| (23) | Družba Caixa Seguros ima na Portugalskem vodilni položaj na trgu, pri čemer so njeni tržni deleži decembra 2012 skupaj znašali 31 % na področju življenjskega zavarovanja in 26 % na področju neživljenjskega zavarovanja, vključno z mešanim zavarovalniškim subjektom za življenjsko in neživljenjsko zavarovanje ter specializiranimi zavarovalniškimi subjekti, zlasti za zdravstveno in avtomobilsko zavarovanje. Družba Caixa Seguros je na dan 31. decembra 2012 obsegala 9,2 % konsolidiranih čistih sredstev banke CGD in ustvarila čisti prihodek v višini 89,7 milijona EUR, ki se pripiše delničarjem skupine CGD, in sicer na podlagi obsega neposrednih zavarovalnih premij, ki je leta 2012 znašal 3 195 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(23)

Družba Caixa Seguros ima na Portugalskem vodilni položaj na trgu, pri čemer so njeni tržni deleži decembra 2012 skupaj znašali 31 % na področju življenjskega zavarovanja in 26 % na področju neživljenjskega zavarovanja, vključno z mešanim zavarovalniškim subjektom za življenjsko in neživljenjsko zavarovanje ter specializiranimi zavarovalniškimi subjekti, zlasti za zdravstveno in avtomobilsko zavarovanje. Družba Caixa Seguros je na dan 31. decembra 2012 obsegala 9,2 % konsolidiranih čistih sredstev banke CGD in ustvarila čisti prihodek v višini 89,7 milijona EUR, ki se pripiše delničarjem skupine CGD, in sicer na podlagi obsega neposrednih zavarovalnih premij, ki je leta 2012 znašal 3 195 milijarde EUR.

| (24) | Banka CGD bo družbo Caixa Seguros prestrukturirala, da bi izboljšala njeno tržljivost in olajšala postopek prodaje. Banka CGD lahko [...]. Postopek prodaje bo omogočal vse mogoče kombinacije, ki bi lahko segale od [...]. V načrtu prestrukturiranja banke CGD se predpostavlja, da [...]. |
| --- | --- |

(24)

Banka CGD bo družbo Caixa Seguros prestrukturirala, da bi izboljšala njeno tržljivost in olajšala postopek prodaje. Banka CGD lahko [...]. Postopek prodaje bo omogočal vse mogoče kombinacije, ki bi lahko segale od [...]. V načrtu prestrukturiranja banke CGD se predpostavlja, da [...].

| (25) | Banka CGD bo prodala tudi vse svoje preostale nestrateške deleže v navedenih portugalskih podjetjih [...], s čimer bo svojo bilanco stanja razdolžila za približno dodatnih [200–250] milijonov EUR. Večino svojih nestrateških deležev je že prodala, s čimer je iztržila približno 450 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(25)

Banka CGD bo prodala tudi vse svoje preostale nestrateške deleže v navedenih portugalskih podjetjih [...], s čimer bo svojo bilanco stanja razdolžila za približno dodatnih [200–250] milijonov EUR. Večino svojih nestrateških deležev je že prodala, s čimer je iztržila približno 450 milijonov EUR.

| (26) | Banka CGD poleg tega namerava postopno likvidirati portfelj sredstev, ki izhaja iz dolga propadle banke BPN (7) z nominalno vrednostjo [0–5] milijard EUR in čisto vrednostjo sredstev v višini približno [0–5] milijard EUR. Glede na s tem povezan načrt poplačil se bo čista vrednost sredstev do konca leta 2017 znižala za [40–50] % na [0–5] milijarde EUR. |
| --- | --- |

(26)

Banka CGD poleg tega namerava postopno likvidirati portfelj sredstev, ki izhaja iz dolga propadle banke BPN (7) z nominalno vrednostjo [0–5] milijard EUR in čisto vrednostjo sredstev v višini približno [0–5] milijard EUR. Glede na s tem povezan načrt poplačil se bo čista vrednost sredstev do konca leta 2017 znižala za [40–50] % na [0–5] milijarde EUR.

| (27) | Nazadnje, banka CGD bo zmanjšala portfelj neključnih posojil, ki izhajajo iz njenega bančnega poslovanja s prebivalstvom in pravnimi osebami v Španiji. Vrednost navedenega portfelja je približno [0–5] milijarde EUR. |
| --- | --- |

(27)

Nazadnje, banka CGD bo zmanjšala portfelj neključnih posojil, ki izhajajo iz njenega bančnega poslovanja s prebivalstvom in pravnimi osebami v Španiji. Vrednost navedenega portfelja je približno [0–5] milijarde EUR.

Učinkovitost poslovanja

| (28) | Drugi glavni element načrta prestrukturiranja je povečanje učinkovitosti poslovanja banke. Banka CGD je že v letih 2011 in 2012 sprejela ukrepe za optimizacijo svoje stroškovne osnove, v primerjavi s finančnimi podatki za obdobje pred krizo pa je znižala stroške dela ter prodajne, splošne in upravne stroške domačega poslovanja. |
| --- | --- |

(28)

Drugi glavni element načrta prestrukturiranja je povečanje učinkovitosti poslovanja banke. Banka CGD je že v letih 2011 in 2012 sprejela ukrepe za optimizacijo svoje stroškovne osnove, v primerjavi s finančnimi podatki za obdobje pred krizo pa je znižala stroške dela ter prodajne, splošne in upravne stroške domačega poslovanja.

| (29) | Banka CGD bo navedena prizadevanja za optimizacijo nadaljevala z dodatnim zniževanjem stroškov poslovanja v obdobju prestrukturiranja. Glavna vzvoda za dodatne prihranke sta zmanjšanje števila zaposlenih v banki in ponovna pogajanja za pogodbene storitve. Glede na načrt prestrukturiranja bo banka CGD v obdobju prestrukturiranja še naprej zniževala stroške dela, pri čemer je cilj [5–10]-odstotno znižanje, stroški dela pa naj bi po napovedih decembra 2013 znašali [500–550] milijonov EUR, decembra 2017 pa [450–500] milijonov EUR. Število zaposlenih se bo na Portugalskem zmanjšalo za [5–10] %. Medtem ko je decembra 2012 na področju domačih storitev bančnega poslovanja s prebivalstvom delalo 9 401 zaposlenih, namerava banka CGD to število do decembra 2017 zmanjšati na [8 500 – 9 000]. |
| --- | --- |

(29)

Banka CGD bo navedena prizadevanja za optimizacijo nadaljevala z dodatnim zniževanjem stroškov poslovanja v obdobju prestrukturiranja. Glavna vzvoda za dodatne prihranke sta zmanjšanje števila zaposlenih v banki in ponovna pogajanja za pogodbene storitve. Glede na načrt prestrukturiranja bo banka CGD v obdobju prestrukturiranja še naprej zniževala stroške dela, pri čemer je cilj [5–10]-odstotno znižanje, stroški dela pa naj bi po napovedih decembra 2013 znašali [500–550] milijonov EUR, decembra 2017 pa [450–500] milijonov EUR. Število zaposlenih se bo na Portugalskem zmanjšalo za [5–10] %. Medtem ko je decembra 2012 na področju domačih storitev bančnega poslovanja s prebivalstvom delalo 9 401 zaposlenih, namerava banka CGD to število do decembra 2017 zmanjšati na [8 500 – 9 000].

| (30) | Učinkovitost poslovanja banke CGD se bo povečala tudi z optimizacijo mreže poslovalnic, saj se bo domača mreža poslovalnic zmanjšala za [5–10] %, in sicer z 840 poslovalnic junija 2012 na [750–800] poslovalnic do [...]. Zaprtje [70–80] poslovalnic na Portugalskem od junija 2012 do [...] je del rednega postopka optimizacije, da se prevrednoti in racionalizira domača dejavnost banke CGD na področju poslovanja s prebivalstvom, in pričakuje se, da bo to omogočilo letne prihranke v višini [0–5] milijonov EUR. 58 poslovalnic je že zaprtih ali so v postopku zapiranja, preostalih [10–20] pa bo zaprtih do [...]. |
| --- | --- |

(30)

Učinkovitost poslovanja banke CGD se bo povečala tudi z optimizacijo mreže poslovalnic, saj se bo domača mreža poslovalnic zmanjšala za [5–10] %, in sicer z 840 poslovalnic junija 2012 na [750–800] poslovalnic do [...]. Zaprtje [70–80] poslovalnic na Portugalskem od junija 2012 do [...] je del rednega postopka optimizacije, da se prevrednoti in racionalizira domača dejavnost banke CGD na področju poslovanja s prebivalstvom, in pričakuje se, da bo to omogočilo letne prihranke v višini [0–5] milijonov EUR. 58 poslovalnic je že zaprtih ali so v postopku zapiranja, preostalih [10–20] pa bo zaprtih do [...].

| (31) | Nazadnje, učinkovitost poslovanja banke CGD se bo izboljšala s povečanjem prihodkov iz storitev in provizij, ki so leta 2012 prispevali približno 25 % k skupnim čistim prihodkom iz poslovanja, medtem ko je bil zadevni delež v portugalskem bančnem sektorju v povprečju 29-odstoten. Banka CGD bo uvedla nove strukture pristojbin, da bi svoje vire prihodkov bolje uskladila z viri prihodkov svojih konkurentov. |
| --- | --- |

(31)

Nazadnje, učinkovitost poslovanja banke CGD se bo izboljšala s povečanjem prihodkov iz storitev in provizij, ki so leta 2012 prispevali približno 25 % k skupnim čistim prihodkom iz poslovanja, medtem ko je bil zadevni delež v portugalskem bančnem sektorju v povprečju 29-odstoten. Banka CGD bo uvedla nove strukture pristojbin, da bi svoje vire prihodkov bolje uskladila z viri prihodkov svojih konkurentov.

Prestrukturiranje poslovanja v Španiji

| (32) | Tretji glavni element načrta prestrukturiranja se nanaša na prestrukturiranje bančnega poslovanja v Španiji. Medtem ko je mednarodno poslovanje banke CGD na splošno trenutno veliko uspešnejše od domačega poslovanja in pomembno prispeva k splošni uspešnosti banke, pa poslovanje banke CGD v Španiji ustvarja izgubo. Banka CGD je dejavnosti poslovanja s prebivalstvom v Španiji začela leta 1991, ko je kupila banki Banco de Extremadura in Chase Manhattan España, leta 1995 pa še banko Banco Simeón. Navedene dejavnosti bančnega poslovanja s prebivalstvom v Španiji trenutno izvaja hčerinska družba skupine CGD, ki deluje pod imenom Banco Caixa Geral (v nadaljnjem besedilu: BCG). Banka CGD je leta 2007 začela poslovati tudi s pravnimi osebami, te dejavnosti bančnega poslovanja pa je izvajala poslovalnica, ki jo je banka CGD ustanovila v Španiji in je bila usmerjena v nepremičninske projekte, financiranje s tem povezanih projektov in sindicirana posojila. Medtem ko je poslovanje banke CGD s prebivalstvom v Španiji v zadnjem desetletju komaj doseglo prag donosnosti, pa je bil položaj pri poslovanju s pravnimi osebami še slabši. Poslovanje s pravnimi osebami, ki se je začelo tik pred finančno krizo, dosega zelo slabe rezultate, v razmeroma kratkem obdobju pa so se njegove izgube še precej povečale, tako da so do decembra 2012 znašale približno 250 milijonov EUR. Poslovanje s pravnimi osebami se bo v celoti opustilo in [...]. |
| --- | --- |

(32)

Tretji glavni element načrta prestrukturiranja se nanaša na prestrukturiranje bančnega poslovanja v Španiji. Medtem ko je mednarodno poslovanje banke CGD na splošno trenutno veliko uspešnejše od domačega poslovanja in pomembno prispeva k splošni uspešnosti banke, pa poslovanje banke CGD v Španiji ustvarja izgubo. Banka CGD je dejavnosti poslovanja s prebivalstvom v Španiji začela leta 1991, ko je kupila banki Banco de Extremadura in Chase Manhattan España, leta 1995 pa še banko Banco Simeón. Navedene dejavnosti bančnega poslovanja s prebivalstvom v Španiji trenutno izvaja hčerinska družba skupine CGD, ki deluje pod imenom Banco Caixa Geral (v nadaljnjem besedilu: BCG). Banka CGD je leta 2007 začela poslovati tudi s pravnimi osebami, te dejavnosti bančnega poslovanja pa je izvajala poslovalnica, ki jo je banka CGD ustanovila v Španiji in je bila usmerjena v nepremičninske projekte, financiranje s tem povezanih projektov in sindicirana posojila. Medtem ko je poslovanje banke CGD s prebivalstvom v Španiji v zadnjem desetletju komaj doseglo prag donosnosti, pa je bil položaj pri poslovanju s pravnimi osebami še slabši. Poslovanje s pravnimi osebami, ki se je začelo tik pred finančno krizo, dosega zelo slabe rezultate, v razmeroma kratkem obdobju pa so se njegove izgube še precej povečale, tako da so do decembra 2012 znašale približno 250 milijonov EUR. Poslovanje s pravnimi osebami se bo v celoti opustilo in [...].

| (33) | Banka CGD Španijo kljub temu šteje za ključni trg, na katerem namerava ostati prisotna, zlasti da bi podprla izvozno dejavnost portugalskih malih in srednjih podjetij (v nadaljnjem besedilu: MSP). Poslovanje s prebivalstvom se bo torej nadaljevalo, vendar v precej manjšem obsegu. Da bi poslovanje ponovno postalo dobičkonosno, se bo število poslovalnic zmanjšalo za [47–52] %, z 209 poslovalnic junija 2012 na [100–110] poslovalnic na dan [...]. Število zaposlenih pri poslovanju v Španiji se bo zmanjšalo za [46–49] %, z 974 zaposlenih junija 2012 na [500–523] zaposlenih na dan [...]. |
| --- | --- |

(33)

Banka CGD Španijo kljub temu šteje za ključni trg, na katerem namerava ostati prisotna, zlasti da bi podprla izvozno dejavnost portugalskih malih in srednjih podjetij (v nadaljnjem besedilu: MSP). Poslovanje s prebivalstvom se bo torej nadaljevalo, vendar v precej manjšem obsegu. Da bi poslovanje ponovno postalo dobičkonosno, se bo število poslovalnic zmanjšalo za [47–52] %, z 209 poslovalnic junija 2012 na [100–110] poslovalnic na dan [...]. Število zaposlenih pri poslovanju v Španiji se bo zmanjšalo za [46–49] %, z 974 zaposlenih junija 2012 na [500–523] zaposlenih na dan [...].

| (34) | V smislu geografske pokritosti bo banka BCG poslovanje s prebivalstvom usmerila v regije Galicija, Castilla y León, Asturija in Extremadura, le manjšo prisotnost bo ohranila v glavnih čezmejnih trgovinskih središčih (Madrid in Katalonija), zelo majhno prisotnost, z [0–5] poslovalnicami v vsaki regiji, pa na območjih, ki imajo pomembne čezmejne stike in so pomemben vir financiranja poslovanja v Španiji, in sicer v regijah País Vasco, Andaluzija, Aragonija in Valencija. |
| --- | --- |

(34)

V smislu geografske pokritosti bo banka BCG poslovanje s prebivalstvom usmerila v regije Galicija, Castilla y León, Asturija in Extremadura, le manjšo prisotnost bo ohranila v glavnih čezmejnih trgovinskih središčih (Madrid in Katalonija), zelo majhno prisotnost, z [0–5] poslovalnicami v vsaki regiji, pa na območjih, ki imajo pomembne čezmejne stike in so pomemben vir financiranja poslovanja v Španiji, in sicer v regijah País Vasco, Andaluzija, Aragonija in Valencija.

Izplačilo pogojno zamenljivih obveznic (CoCo)

| (35) | Namen četrtega glavnega elementa načrta prestrukturiranja, izplačila 900 milijonov EUR pogojno zamenljivih obveznic (CoCo) v obdobju prestrukturiranja, je znižati povprečne stroške financiranja banke CGD. Zmanjšanje finančnega vzvoda v bilanci stanja in povečanje donosnosti poslovanja bi morala banki CGD omogočiti izplačilo pogojno zamenljivih obveznic (CoCo). Zlasti prodaja zavarovalniške veje bi morala sprostiti regulativni kapital in s tem omogočiti predčasno izplačilo. |
| --- | --- |

(35)

Namen četrtega glavnega elementa načrta prestrukturiranja, izplačila 900 milijonov EUR pogojno zamenljivih obveznic (CoCo) v obdobju prestrukturiranja, je znižati povprečne stroške financiranja banke CGD. Zmanjšanje finančnega vzvoda v bilanci stanja in povečanje donosnosti poslovanja bi morala banki CGD omogočiti izplačilo pogojno zamenljivih obveznic (CoCo). Zlasti prodaja zavarovalniške veje bi morala sprostiti regulativni kapital in s tem omogočiti predčasno izplačilo.

| (36) | Da bi uravnovesili cilje znižanja povprečnih stroškov financiranja na eni strani in ohranili zadosten kapitalski blažilnik na drugi, načrt prestrukturiranja določa, da bo banka CGD v poslovnem letu 2014 za izplačilo pogojno zamenljivih obveznic (CoCo) porabila [50–60] % svojega presežnega kapitala (tj. kapitala, ki presega veljavno minimalno kapitalsko zahtevo na podlagi evropskega in portugalskega prava (vključno s stebroma 1 in 2), in kapitalskega blažilnika, ki znaša [100–150] bazičnih točk). Banka CGD bo v poslovnem letu 2015, po potrebi pa tudi v naslednjih letih, za izplačilo pogojno zamenljivih obveznic (CoCo) porabila [90–100] % svojega presežnega kapitala. |
| --- | --- |

(36)

Da bi uravnovesili cilje znižanja povprečnih stroškov financiranja na eni strani in ohranili zadosten kapitalski blažilnik na drugi, načrt prestrukturiranja določa, da bo banka CGD v poslovnem letu 2014 za izplačilo pogojno zamenljivih obveznic (CoCo) porabila [50–60] % svojega presežnega kapitala (tj. kapitala, ki presega veljavno minimalno kapitalsko zahtevo na podlagi evropskega in portugalskega prava (vključno s stebroma 1 in 2), in kapitalskega blažilnika, ki znaša [100–150] bazičnih točk). Banka CGD bo v poslovnem letu 2015, po potrebi pa tudi v naslednjih letih, za izplačilo pogojno zamenljivih obveznic (CoCo) porabila [90–100] % svojega presežnega kapitala.

| (37) | V preglednici 2 so predstavljene glavne finančne napovedi na podlagi računovodskih parametrov, ki so vključene v načrt prestrukturiranja banke CGD:

  Preglednica 2


  Ključni finančni podatki banke CGD za obdobje 2011–2017






















  Poslovni izid | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Stopnja gibanja 2012–2017 (v %) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ključna | Skupaj | Ključna | Skupaj | Ključna | Skupaj | Ključna | Skupaj | Ključna | Skupaj | Ključna | Skupaj | Ključna | Skupaj | Ključna | Skupaj |
| Dobiček pred obdavčitvijo | –90 | – 545 | – 303 | – 367 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | [...] | [...] |
| Razmerje med stroški in prihodki | 57  % | 54  % | 52  % | 52  % | [70-80] % | [60-70] % | [60-70] % | [60-70] % | [40-50] % | [40-50] % | [40-50] % | [40-50] % | [40-50] % | [40-50] % | – [20-30] | – [20-30] |
| Zaposleni | 17 502 | 23 205 | 17 296 | 23 028 | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [0-5] | – [20-30] |
| Poslovalnice | 1 344 | 1 344 | 1 293 | 1 293 | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | – [0-5] | – [0-5] |
| Donosnost lastniškega kapitala | –2,5  % | –7,4  % | –5,5  % | –6,3  % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] | [...] |

(37)

V preglednici 2 so predstavljene glavne finančne napovedi na podlagi računovodskih parametrov, ki so vključene v načrt prestrukturiranja banke CGD:

Preglednica 2

Ključni finančni podatki banke CGD za obdobje 2011–2017

Poslovni izid

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Stopnja gibanja 2012–2017 (v %)

Ključna

Skupaj

Ključna

Skupaj

Ključna

Skupaj

Ključna

Skupaj

Ključna

Skupaj

Ključna

Skupaj

Ključna

Skupaj

Ključna

Skupaj

Dobiček pred obdavčitvijo

–90

– 545

– 303

– 367

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

[...]

[...]

Razmerje med stroški in prihodki

57  %

54  %

52  %

52  %

[70-80] %

[60-70] %

[60-70] %

[60-70] %

[40-50] %

[40-50] %

[40-50] %

[40-50] %

[40-50] %

[40-50] %

– [20-30]

– [20-30]

Zaposleni

17 502

23 205

17 296

23 028

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[0-5]

– [20-30]

Poslovalnice

1 344

1 344

1 293

1 293

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

– [0-5]

– [0-5]

Donosnost lastniškega kapitala

–2,5  %

–7,4  %

–5,5  %

–6,3  %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...]

[...]

| Bilanca stanja | 2011 | 2012 | 2015 | 2017 | Stopnja gibanja 2012–2017 (v %) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sredstva | Skupaj | Ključna | Neključna | Skupaj | Ključna | Neključna | Skupaj | Ključna | Neključna | Skupaj | Ključna | Neključna | Skupaj | Ključna | Neključna |
| Posojila strankam (neto) | 78 248 | 75 095 | 3 153 | 74 713 | 71 338 | 3 375 | [70 000 -75 000 ] | [65 000 -70 000 ] | [1 500 -2 000 ] | [70 000 -75 000 ] | [70 000 -75 000 ] | [1 000 -1 500 ] | – [0-5] % | – [0-5] | – [60-70] |
| Slaba posojila | 4 800 | 4 727 | 72 | 6 551 | 6 427 | 124 | [10 000 -15 000 ] | [9 500 -10 000 ] | [400-450] | [10 000 -15 000 ] | [10 000 -15 000 ] | [500-550] | [60-70] % | [60-70] | [300-350] |
| Sredstva skupaj | 120 642 | 103 262 | 17 380 | 116 857 | 100 333 | 16 523 | [100 000 -150 000 ] | [95 000 -100 000 ] | [8 500 -9 000 ] | [100 000 -150 000 ] | [100 000 -150 000 ] | [5 000 -10 000 ] | – [5-10] % | [0-5] | – [60-70] |
| Tveganju prilagojena aktiva | 69 021 | 66 207 | 2 813 | 68 315 | 65 963 | 2 352 | [65 000 -70 000 ] | [60 000 -65 000 ] | [1 000 -1 500 ] | [65 000 -70 000 ] | [65 000 -70 000 ] | [1 000 -1 500 ] | [0-5] % | [0-5] | – [50-60] |

Bilanca stanja

2011

2012

2015

2017

Stopnja gibanja 2012–2017 (v %)

Sredstva

Skupaj

Ključna

Neključna

Skupaj

Ključna

Neključna

Skupaj

Ključna

Neključna

Skupaj

Ključna

Neključna

Skupaj

Ključna

Neključna

Posojila strankam (neto)

78 248

75 095

3 153

74 713

71 338

3 375

[70 000 -75 000 ]

[65 000 -70 000 ]

[1 500 -2 000 ]

[70 000 -75 000 ]

[70 000 -75 000 ]

[1 000 -1 500 ]

– [0-5] %

– [0-5]

– [60-70]

Slaba posojila

4 800

4 727

72

6 551

6 427

124

[10 000 -15 000 ]

[9 500 -10 000 ]

[400-450]

[10 000 -15 000 ]

[10 000 -15 000 ]

[500-550]

[60-70] %

[60-70]

[300-350]

Sredstva skupaj

120 642

103 262

17 380

116 857

100 333

16 523

[100 000 -150 000 ]

[95 000 -100 000 ]

[8 500 -9 000 ]

[100 000 -150 000 ]

[100 000 -150 000 ]

[5 000 -10 000 ]

– [5-10] %

[0-5]

– [60-70]

Tveganju prilagojena aktiva

69 021

66 207

2 813

68 315

65 963

2 352

[65 000 -70 000 ]

[60 000 -65 000 ]

[1 000 -1 500 ]

[65 000 -70 000 ]

[65 000 -70 000 ]

[1 000 -1 500 ]

[0-5] %

[0-5]

– [50-60]

| Obveznosti | 2011 | 2012 | 2015 | 2017 | Stopnja gibanja 2012–2017 (v %) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupaj | Ključna | Neključna | Skupaj | Ključna | Neključna | Skupaj | Ključna | Neključna | Skupaj | Ključna | Neključna | Skupaj | Ključna | Neključna |
| Centralna banka | 9 013 | 9 013 | 0 | 10 300 | 10 300 | 0 | [5 000 -10 000 ] | [5 000 -10 000 ] | [0-5] | [2 000 -2 500 ] | [2 000 -2 500 ] | [0-5] | – [70-80] % | – [70-80] | – |
| Obveznosti do strank | 70 587 | 64 030 | 6 557 | 71 404 | 65 545 | 5 859 | [70 000 -75 000 ] | [65 000 -70 000 ] | [3 500 -4 000 ] | [75 000 -80 000 ] | [70 000 -75 000 ] | [1 500 -2 000 ] | [5-10] % | [10-20] | – [70-80] |
| Obveznosti skupaj | 120 642 | 114 085 | 6 557 | 116 857 | 110 997 | 5 859 | [100 000 -150 000 ] | [100 000 -150 000 ] | [3 500 -4 000 ] | [100 000 -150 000 ] | [100 000 -150 000 ] | [1 500 -2 000 ] | – [5-10] % | – [0-5] | – [70-80] |
| Dolgoročni dolg | 122  % | 117  % | n. r. | 114  % | 109  % | n. r. | [100-150] % | [100-150] % | n. r. | [90-100] % | [90-100] % | n. r. | – [10-20] % | – [10-20] | |
| EBA CT1 | n. r. | n. r. | n. r. | 9,5  % | 9,6  % | 9,5  % | [5-10] % | [10-20] % | [5-10] % | [10-20] % | [10-20] % | [5-10] % | [10-20] % | [10-20] | [0-5] |

Obveznosti

2011

2012

2015

2017

Stopnja gibanja 2012–2017 (v %)

Skupaj

Ključna

Neključna

Skupaj

Ključna

Neključna

Skupaj

Ključna

Neključna

Skupaj

Ključna

Neključna

Skupaj

Ključna

Neključna

Centralna banka

9 013

9 013

0

10 300

10 300

0

[5 000 -10 000 ]

[5 000 -10 000 ]

[0-5]

[2 000 -2 500 ]

[2 000 -2 500 ]

[0-5]

– [70-80] %

– [70-80]

–

Obveznosti do strank

70 587

64 030

6 557

71 404

65 545

5 859

[70 000 -75 000 ]

[65 000 -70 000 ]

[3 500 -4 000 ]

[75 000 -80 000 ]

[70 000 -75 000 ]

[1 500 -2 000 ]

[5-10] %

[10-20]

– [70-80]

Obveznosti skupaj

120 642

114 085

6 557

116 857

110 997

5 859

[100 000 -150 000 ]

[100 000 -150 000 ]

[3 500 -4 000 ]

[100 000 -150 000 ]

[100 000 -150 000 ]

[1 500 -2 000 ]

– [5-10] %

– [0-5]

– [70-80]

Dolgoročni dolg

122  %

117  %

n. r.

114  %

109  %

n. r.

[100-150] %

[100-150] %

n. r.

[90-100] %

[90-100] %

n. r.

– [10-20] %

– [10-20]

EBA CT1

n. r.

n. r.

n. r.

9,5  %

9,6  %

9,5  %

[5-10] %

[10-20] %

[5-10] %

[10-20] %

[10-20] %

[5-10] %

[10-20] %

[10-20]

[0-5]

4.   STALIŠČE PORTUGALSKIH ORGANOV

4.1   Stališče portugalskih organov glede načrta prestrukturiranja

| (38) | Portugalska meni, da dokapitalizacija pomeni državno pomoč, zlasti glede na sedanje razmere na trgu in dejstvo, da je bila dokapitalizacija izvedena sočasno z vpisom pogojno zamenljivih obveznic (CoCo). |
| --- | --- |

(38)

Portugalska meni, da dokapitalizacija pomeni državno pomoč, zlasti glede na sedanje razmere na trgu in dejstvo, da je bila dokapitalizacija izvedena sočasno z vpisom pogojno zamenljivih obveznic (CoCo).

| (39) | Portugalska priznava, da vpis pogojno zamenljivih obveznic (CoCo) pomeni državno pomoč ob upoštevanju dejstva, da so bili pogoji njihovega vpisa usklajeni s pogoji, določenimi v novi shemi dokapitalizacije, ki pomeni državno pomoč (8). |
| --- | --- |

(39)

Portugalska priznava, da vpis pogojno zamenljivih obveznic (CoCo) pomeni državno pomoč ob upoštevanju dejstva, da so bili pogoji njihovega vpisa usklajeni s pogoji, določenimi v novi shemi dokapitalizacije, ki pomeni državno pomoč (8).

| (40) | Portugalska trdi, da je banka CGD sistemskega pomena v portugalskem finančnem sistemu, da so bili ukrepi nujni za uskladitev kapitala banke CGD s kapitalskimi potrebami iz ocene portugalske centralne banke, Banco de Portugal (v nadaljnjem besedilu: BdP), in trojke, ter da pogoji v zvezi z ukrepi pomoči in pogoji iz zavez za prestrukturiranje banke CGD vsebujejo dovolj zaščitnih ukrepov za preprečitev morebitnih zlorab in izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(40)

Portugalska trdi, da je banka CGD sistemskega pomena v portugalskem finančnem sistemu, da so bili ukrepi nujni za uskladitev kapitala banke CGD s kapitalskimi potrebami iz ocene portugalske centralne banke, Banco de Portugal (v nadaljnjem besedilu: BdP), in trojke, ter da pogoji v zvezi z ukrepi pomoči in pogoji iz zavez za prestrukturiranje banke CGD vsebujejo dovolj zaščitnih ukrepov za preprečitev morebitnih zlorab in izkrivljanja konkurence.

4.2   Stališče portugalskih organov glede postopka v zvezi z zlorabo pomoči

| (41) | Portugalska meni, da izplačila imetnikom nekumulativnih prednostnih delnic brez dospelosti niso izplačila dividend, ampak izplačila kuponov, ki se lahko izplačajo, če za to velja pravna obveznost. |
| --- | --- |

(41)

Portugalska meni, da izplačila imetnikom nekumulativnih prednostnih delnic brez dospelosti niso izplačila dividend, ampak izplačila kuponov, ki se lahko izplačajo, če za to velja pravna obveznost.

| (42) | Portugalska navaja, da bi v skladu z osnovnimi pogoji nekumulativnih prednostnih delnic brez dospelosti neizplačilo dividend banki omogočilo odkup ali izplačilo enakovrednih ali podrejenih obveznosti šele po četrtem zaporednem datumu izplačila dividend, na katerega se dividende izplačajo v celoti. Portugalska meni, da odkup pogojno zamenljivih obveznic (CoCo), za katerega je prejela izrecno zavezo banke CGD, pomeni tak odkup enakovrednih ali podrejenih obveznosti. |
| --- | --- |

(42)

Portugalska navaja, da bi v skladu z osnovnimi pogoji nekumulativnih prednostnih delnic brez dospelosti neizplačilo dividend banki omogočilo odkup ali izplačilo enakovrednih ali podrejenih obveznosti šele po četrtem zaporednem datumu izplačila dividend, na katerega se dividende izplačajo v celoti. Portugalska meni, da odkup pogojno zamenljivih obveznic (CoCo), za katerega je prejela izrecno zavezo banke CGD, pomeni tak odkup enakovrednih ali podrejenih obveznosti.

| (43) | Portugalska potrjuje, da je z izplačilom dividend soglašala, ker je domnevala, da bi njihovo neizplačilo banki CGD onemogočilo odkup pogojno zamenljivih obveznic (CoCo) v naslednjih 12 mesecih in da banka CGD, če v petletnem obdobju za javne naložbe dividende ne bi bile izplačane, sploh ne bi mogla odkupiti pogojno zamenljivih obveznic, ne da bi kršila svoje pogodbene obveznosti. S stališča Portugalske je bila taka zamuda nezdružljiva s temeljno obveznostjo, da se zmanjša znesek in skrajša trajanje državne pomoči za banko CGD. Portugalska zato meni, da je bilo izplačilo dividend v takih okoliščinah dejansko pravno zavezujoče. |
| --- | --- |

(43)

Portugalska potrjuje, da je z izplačilom dividend soglašala, ker je domnevala, da bi njihovo neizplačilo banki CGD onemogočilo odkup pogojno zamenljivih obveznic (CoCo) v naslednjih 12 mesecih in da banka CGD, če v petletnem obdobju za javne naložbe dividende ne bi bile izplačane, sploh ne bi mogla odkupiti pogojno zamenljivih obveznic, ne da bi kršila svoje pogodbene obveznosti. S stališča Portugalske je bila taka zamuda nezdružljiva s temeljno obveznostjo, da se zmanjša znesek in skrajša trajanje državne pomoči za banko CGD. Portugalska zato meni, da je bilo izplačilo dividend v takih okoliščinah dejansko pravno zavezujoče.

4.3   Zaveze portugalskih organov

| (44) | Portugalska je v zvezi z izvajanjem načrta prestrukturiranja sprejela več zavez (v nadaljnjem besedilu: zaveze), ki so priložene temu sklepu. |
| --- | --- |

(44)

Portugalska je v zvezi z izvajanjem načrta prestrukturiranja sprejela več zavez (v nadaljnjem besedilu: zaveze), ki so priložene temu sklepu.

| (45) | Portugalski organi se poleg tega – da bi zagotovili ustrezno izvajanje različnih zavez – zavezujejo, da bodo določili skrbnika spremljanja (v nadaljnjem besedilu: skrbnik spremljanja), ki bo spremljal vse zaveze, ki so jih portugalski organi in banka CGD sprejeli do Komisije. |
| --- | --- |

(45)

Portugalski organi se poleg tega – da bi zagotovili ustrezno izvajanje različnih zavez – zavezujejo, da bodo določili skrbnika spremljanja (v nadaljnjem besedilu: skrbnik spremljanja), ki bo spremljal vse zaveze, ki so jih portugalski organi in banka CGD sprejeli do Komisije.

5.   OCENA

5.1   Obstoj državne pomoči

| (46) | V skladu s členom 107(1) Pogodbe je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(46)

V skladu s členom 107(1) Pogodbe je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

| (47) | Da bi bil ukrep opredeljen kot državna pomoč, morajo biti izpolnjeni vsi naslednji pogoji: (a) ukrep se mora financirati iz državnih sredstev; (b) dajati mora selektivno prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga; (c) ukrep mora izkrivljati konkurenco ali izražati možnost za to in kazati tudi možnost za vpliv na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(47)

Da bi bil ukrep opredeljen kot državna pomoč, morajo biti izpolnjeni vsi naslednji pogoji: (a) ukrep se mora financirati iz državnih sredstev; (b) dajati mora selektivno prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga; (c) ukrep mora izkrivljati konkurenco ali izražati možnost za to in kazati tudi možnost za vpliv na trgovino med državami članicami.

| (48) | Komisija je iz razlogov iz uvodnih izjav od 33 do 42 sklepa o reševanju že ugotovila, da ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Ukrepe dokapitalizacije, ki zajemajo vpis novih navadnih delnic v znesku 750 milijonov EUR in vpis pogojno zamenljivih obveznic (CoCo) v znesku 900 milijonov EUR, je zagotovila Portugalska, zato vključujejo državna sredstva. Z ukrepi je bila banki CGD dodeljena selektivna prednost, saj je lahko svoj kapital povečala pod ugodnejšimi pogoji, kot bi jih lahko dobila na trgu. Banka CGD je mednarodno dejavna banka, ki konkurira drugim bankam na Portugalskem in v drugih državah. Prednost, ki ji je bila dodeljena, bi lahko zato vplivala na trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco. |
| --- | --- |

(48)

Komisija je iz razlogov iz uvodnih izjav od 33 do 42 sklepa o reševanju že ugotovila, da ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Ukrepe dokapitalizacije, ki zajemajo vpis novih navadnih delnic v znesku 750 milijonov EUR in vpis pogojno zamenljivih obveznic (CoCo) v znesku 900 milijonov EUR, je zagotovila Portugalska, zato vključujejo državna sredstva. Z ukrepi je bila banki CGD dodeljena selektivna prednost, saj je lahko svoj kapital povečala pod ugodnejšimi pogoji, kot bi jih lahko dobila na trgu. Banka CGD je mednarodno dejavna banka, ki konkurira drugim bankam na Portugalskem in v drugih državah. Prednost, ki ji je bila dodeljena, bi lahko zato vplivala na trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco.

5.2   Združljivost pomoči z notranjim trgom

| (49) | Komisija mora v zvezi z združljivostjo pomoči, dodeljene banki CGD, najprej ugotoviti, ali je mogoče pomoč oceniti na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe, tj. ali pomoč odpravlja resno motnjo v gospodarstvu Portugalske. Nato pa mora na tej pravni podlagi presoditi, ali so predlagani ukrepi v skladu z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(49)

Komisija mora v zvezi z združljivostjo pomoči, dodeljene banki CGD, najprej ugotoviti, ali je mogoče pomoč oceniti na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe, tj. ali pomoč odpravlja resno motnjo v gospodarstvu Portugalske. Nato pa mora na tej pravni podlagi presoditi, ali so predlagani ukrepi v skladu z notranjim trgom.

5.2.1   Pravna podlaga za združljivost pomoči

| (50) | Komisija lahko na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe ugotovi, da je pomoč združljiva z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanju resne motnje v gospodarstvu države članice“. |
| --- | --- |

(50)

Komisija lahko na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe ugotovi, da je pomoč združljiva z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanju resne motnje v gospodarstvu države članice“.

| (51) | V zvezi s portugalskim gospodarstvom je bil obstoj resne motnje potrjen v različnih soglasjih, ki jih je Komisija dala za ukrepe portugalskih organov za boj proti finančni krizi. Natančneje, Komisija je v zadnjem soglasju k podaljšanju portugalske sheme dokapitalizacije (9) potrdila, da trenutno obstaja nevarnost resne motnje v portugalskem gospodarstvu in da je državna pomoč bankam primerna za odpravo navedene motnje. Komisija opozarja, da je bil portugalski bančni sistem ob dodelitvi ukrepov pomoči v hudih težavah, kar je bila posledica dejstva, da so imele nekatere portugalske banke velike finančne vzvode, visoko razmerje med posojili in vlogami ter da so morale reševati vse večji delež slabih posojil. Opozarja tudi, da Portugalska prejema finančno pomoč držav članic euroobmočja, del te pomoči pa je namenjen pomoči portugalskim bankam (10). |
| --- | --- |

(51)

V zvezi s portugalskim gospodarstvom je bil obstoj resne motnje potrjen v različnih soglasjih, ki jih je Komisija dala za ukrepe portugalskih organov za boj proti finančni krizi. Natančneje, Komisija je v zadnjem soglasju k podaljšanju portugalske sheme dokapitalizacije (9) potrdila, da trenutno obstaja nevarnost resne motnje v portugalskem gospodarstvu in da je državna pomoč bankam primerna za odpravo navedene motnje. Komisija opozarja, da je bil portugalski bančni sistem ob dodelitvi ukrepov pomoči v hudih težavah, kar je bila posledica dejstva, da so imele nekatere portugalske banke velike finančne vzvode, visoko razmerje med posojili in vlogami ter da so morale reševati vse večji delež slabih posojil. Opozarja tudi, da Portugalska prejema finančno pomoč držav članic euroobmočja, del te pomoči pa je namenjen pomoči portugalskim bankam (10).

| (52) | Komisija se glede na sistemsko pomembnost banke CGD – ki je vodilna banka na Portugalskem – in pomen njenih posojilnih dejavnosti za portugalsko gospodarstvo strinja, da bi imela njena neizpolnitev okrepljenih kapitalskih zahtev resne posledice za portugalsko gospodarstvo. |
| --- | --- |

(52)

Komisija se glede na sistemsko pomembnost banke CGD – ki je vodilna banka na Portugalskem – in pomen njenih posojilnih dejavnosti za portugalsko gospodarstvo strinja, da bi imela njena neizpolnitev okrepljenih kapitalskih zahtev resne posledice za portugalsko gospodarstvo.

| (53) | Komisija ob upoštevanju sedanjih razmer v portugalskem gospodarstvu in splošnega pomanjkanja dostopa bank do financiranja na mednarodnih in medbančnih trgih meni, da so zahteve za odobritev državne pomoči na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe izpolnjene. |
| --- | --- |

(53)

Komisija ob upoštevanju sedanjih razmer v portugalskem gospodarstvu in splošnega pomanjkanja dostopa bank do financiranja na mednarodnih in medbančnih trgih meni, da so zahteve za odobritev državne pomoči na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe izpolnjene.

5.2.2   Združljivost pomoči s sporočilom o prestrukturiranju in podaljšanju

| (54) | Vsi ukrepi, opredeljeni kot državna pomoč, so bili zagotovljeni v okviru prestrukturiranja banke CGD. Sporočilo Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o prestrukturiranju) (11) določa pravila, ki se uporabljajo pri dodeljevanju pomoči za prestrukturiranje finančnih institucij v trenutni krizi. V skladu s sporočilom o prestrukturiranju mora prestrukturiranje finančne institucije v trenutni finančni krizi, da bi bilo združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe, (i) omogočiti ponovno uspešno poslovanje banke, (ii) vključevati zadosten lastni prispevek upravičenca (porazdelitev bremena) in zagotoviti, da je pomoč omejena na najmanjšo potrebno, ter (iii) zajemati ustrezne ukrepe za omejitev izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(54)

Vsi ukrepi, opredeljeni kot državna pomoč, so bili zagotovljeni v okviru prestrukturiranja banke CGD. Sporočilo Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o prestrukturiranju) (11) določa pravila, ki se uporabljajo pri dodeljevanju pomoči za prestrukturiranje finančnih institucij v trenutni krizi. V skladu s sporočilom o prestrukturiranju mora prestrukturiranje finančne institucije v trenutni finančni krizi, da bi bilo združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe, (i) omogočiti ponovno uspešno poslovanje banke, (ii) vključevati zadosten lastni prispevek upravičenca (porazdelitev bremena) in zagotoviti, da je pomoč omejena na najmanjšo potrebno, ter (iii) zajemati ustrezne ukrepe za omejitev izkrivljanja konkurence.

| (55) | Ne glede na zahteve iz sporočila o prestrukturiranju pa točka 14 Sporočila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. januarja 2012 dalje (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o podaljšanju iz leta 2011) (12) določa, da bo Komisija „izvedla sorazmerno oceno dolgoročne poslovne uspešnosti bank, pri čemer bo v celoti upoštevala elemente, ki kažejo, da lahko banke dolgoročno uspešno poslujejo brez obsežnega prestrukturiranja, zlasti če je pomanjkanje kapitala povezano predvsem s krizo zaupanja na trgu državnih obveznic, če je državni kapitalski vložek omejen na znesek, potreben za izravnavo izgub, ki izvirajo iz določanja cene [evropskih] državnih obveznic [...] glede na dnevna gibanja na trgih, v bankah, ki sicer uspešno poslujejo, in če analiza kaže, da zadevne banke pri pridobitvi državnega dolga niso prevzele prevelikega tveganja“. |
| --- | --- |

(55)

Ne glede na zahteve iz sporočila o prestrukturiranju pa točka 14 Sporočila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. januarja 2012 dalje (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o podaljšanju iz leta 2011) (12) določa, da bo Komisija „izvedla sorazmerno oceno dolgoročne poslovne uspešnosti bank, pri čemer bo v celoti upoštevala elemente, ki kažejo, da lahko banke dolgoročno uspešno poslujejo brez obsežnega prestrukturiranja, zlasti če je pomanjkanje kapitala povezano predvsem s krizo zaupanja na trgu državnih obveznic, če je državni kapitalski vložek omejen na znesek, potreben za izravnavo izgub, ki izvirajo iz določanja cene [evropskih] državnih obveznic [...] glede na dnevna gibanja na trgih, v bankah, ki sicer uspešno poslujejo, in če analiza kaže, da zadevne banke pri pridobitvi državnega dolga niso prevzele prevelikega tveganja“.

| (56) | Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da so bile kapitalske potrebe banke CGD povezane predvsem s krizo zaupanja zaradi portugalskega državnega dolga. Čeprav niso bile neposredno povezane z učinkom določanja cen državnih obveznic glede na dnevna gibanja na trgu, je bil osnovni razlog primerljiv, saj je EBA od bank zahteval, naj uvedejo kapitalski blažilnik, povezan z zneskom državnih obveznic v bilanci stanja (tako imenovani „blažilnik državnega dolga“), in posledično povečal svoje minimalne kapitalske zahteve. |
| --- | --- |

(56)

Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da so bile kapitalske potrebe banke CGD povezane predvsem s krizo zaupanja zaradi portugalskega državnega dolga. Čeprav niso bile neposredno povezane z učinkom določanja cen državnih obveznic glede na dnevna gibanja na trgu, je bil osnovni razlog primerljiv, saj je EBA od bank zahteval, naj uvedejo kapitalski blažilnik, povezan z zneskom državnih obveznic v bilanci stanja (tako imenovani „blažilnik državnega dolga“), in posledično povečal svoje minimalne kapitalske zahteve.

| (57) | Od celotne zahteve v zvezi s kapitalskim blažilnikom banke CGD v višini 1 650 milijarde EUR, ki ga je določil EBA, kar je povzročilo potrebo po državni pomoči v navedenem znesku, je 1 073 milijarde EUR (65 %) posledica izpostavljenosti portugalskemu državnemu dolgu. Analiza Komisije je poleg tega pokazala, da banka CGD pri pridobitvi državnega dolga ni prevzela prevelikega tveganja. Portfelj državnega dolga je bil pridobljen s špekulativnim najemanjem posojil (tako imenovani carry trade) (financiran z enoletnimi finančnimi sredstvi ECB). Čeprav bi se lahko take transakcije v nekaterih okoliščinah štele za nadpovprečno prevzemanje tveganj, so pridobljene obveznice pomenile primerno zavarovanje, zadevne bonitetne ocene pa so bile precej nad oceno naložbenega razreda (AA– za Portugalsko). |
| --- | --- |

(57)

Od celotne zahteve v zvezi s kapitalskim blažilnikom banke CGD v višini 1 650 milijarde EUR, ki ga je določil EBA, kar je povzročilo potrebo po državni pomoči v navedenem znesku, je 1 073 milijarde EUR (65 %) posledica izpostavljenosti portugalskemu državnemu dolgu. Analiza Komisije je poleg tega pokazala, da banka CGD pri pridobitvi državnega dolga ni prevzela prevelikega tveganja. Portfelj državnega dolga je bil pridobljen s špekulativnim najemanjem posojil (tako imenovani carry trade) (financiran z enoletnimi finančnimi sredstvi ECB). Čeprav bi se lahko take transakcije v nekaterih okoliščinah štele za nadpovprečno prevzemanje tveganj, so pridobljene obveznice pomenile primerno zavarovanje, zadevne bonitetne ocene pa so bile precej nad oceno naložbenega razreda (AA– za Portugalsko).

| (58) | Komisija bo iz teh razlogov izvedla sorazmerno oceno v skladu s točko 14 sporočila o podaljšanju iz leta 2011. |
| --- | --- |

(58)

Komisija bo iz teh razlogov izvedla sorazmerno oceno v skladu s točko 14 sporočila o podaljšanju iz leta 2011.

Ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja

| (59) | Kot Komisija navaja v sporočilu o prestrukturiranju, mora zadevna država članica predložiti celovit načrt prestrukturiranja, v katerem je prikazano, kako bo dolgoročno uspešno poslovanje upravičenca v razumnem času in v največ petih letih ponovno vzpostavljeno brez državne pomoči. Dolgoročno uspešno poslovanje je doseženo, ko je banka sposobna samostojno konkurirati za kapital na trgu v skladu z ustreznimi regulativnimi zahtevami. To pomeni, da mora biti banka sposobna kriti vse stroške in zagotoviti ustrezno donosnost lastnega kapitala ob upoštevanju svojega profila tveganja. Ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja bi morala izhajati predvsem iz notranjih ukrepov in temeljiti na verodostojnem načrtu prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(59)

Kot Komisija navaja v sporočilu o prestrukturiranju, mora zadevna država članica predložiti celovit načrt prestrukturiranja, v katerem je prikazano, kako bo dolgoročno uspešno poslovanje upravičenca v razumnem času in v največ petih letih ponovno vzpostavljeno brez državne pomoči. Dolgoročno uspešno poslovanje je doseženo, ko je banka sposobna samostojno konkurirati za kapital na trgu v skladu z ustreznimi regulativnimi zahtevami. To pomeni, da mora biti banka sposobna kriti vse stroške in zagotoviti ustrezno donosnost lastnega kapitala ob upoštevanju svojega profila tveganja. Ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja bi morala izhajati predvsem iz notranjih ukrepov in temeljiti na verodostojnem načrtu prestrukturiranja.

| (60) | Portugalska je predložila načrt prestrukturiranja banke CGD, v katerem je določeno petletno obdobje do leta 2017 in ki ob koncu obdobja prestrukturiranja kaže na ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. |
| --- | --- |

(60)

Portugalska je predložila načrt prestrukturiranja banke CGD, v katerem je določeno petletno obdobje do leta 2017 in ki ob koncu obdobja prestrukturiranja kaže na ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja.

| (61) | V točki 10 sporočila o prestrukturiranju se zahteva, naj se s predlaganimi ukrepi prestrukturiranja odpravijo slabosti upravičenca. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da so v načrtu prestrukturiranja obravnavane ključne slabosti banke CGD, in sicer splošna slaba donosnost njenega domačega bančnega poslovanja, ki zajema 80 % njenih dejavnosti. Slabe rezultate domačega poslovanja banke CGD je mogoče le deloma izravnati s pozitivnimi rezultati njenega mednarodnega poslovanja, čeprav je v povprečju že v preteklosti izkazovala – in še vedno izkazuje – pozitivne donose na vloženi kapital. Leta 2012 je na primer bančno poslovanje v Angoli doseglo [50–60]-odstotni donos na vloženi kapital, v Mozambiku [20–30]-odstotni donos, v Južni Afriki [20–30]-odstotnega in v Macau [20–30]-odstotni donos. Za primerjavo, bančne dejavnosti banke CGD na Portugalskem so leta 2012 dosegle –[10–20]-odstotni donos na vloženi kapital. Ker mednarodno poslovanje pozitivno prispeva k splošnemu gospodarskemu položaju skupine CGD, vendar obsega samo majhen del njenih dejavnosti, je načrt prestrukturiranja osredotočen na izboljšanje dobičkonosnosti domačega poslovanja. |
| --- | --- |

(61)

V točki 10 sporočila o prestrukturiranju se zahteva, naj se s predlaganimi ukrepi prestrukturiranja odpravijo slabosti upravičenca. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da so v načrtu prestrukturiranja obravnavane ključne slabosti banke CGD, in sicer splošna slaba donosnost njenega domačega bančnega poslovanja, ki zajema 80 % njenih dejavnosti. Slabe rezultate domačega poslovanja banke CGD je mogoče le deloma izravnati s pozitivnimi rezultati njenega mednarodnega poslovanja, čeprav je v povprečju že v preteklosti izkazovala – in še vedno izkazuje – pozitivne donose na vloženi kapital. Leta 2012 je na primer bančno poslovanje v Angoli doseglo [50–60]-odstotni donos na vloženi kapital, v Mozambiku [20–30]-odstotni donos, v Južni Afriki [20–30]-odstotnega in v Macau [20–30]-odstotni donos. Za primerjavo, bančne dejavnosti banke CGD na Portugalskem so leta 2012 dosegle –[10–20]-odstotni donos na vloženi kapital. Ker mednarodno poslovanje pozitivno prispeva k splošnemu gospodarskemu položaju skupine CGD, vendar obsega samo majhen del njenih dejavnosti, je načrt prestrukturiranja osredotočen na izboljšanje dobičkonosnosti domačega poslovanja.

| (62) | Komisija pozitivno ugotavlja, da je banka CGD pred prejetjem državne pomoči sprejela ukrepe za znižanje stroškov dela in upravnih stroškov. Vendar je bil glede na sedanje makroekonomske razmere in obete na domačem bančnem trgu potreben odločnejši pristop, kot so prizadevanja za optimizacijo iz načrta prestrukturiranja. Ciljno zmanjšanje števila zaposlenih v banki, s čimer bi se na Portugalskem število zaposlenih v bančnem sektorju v obdobju prestrukturiranja zmanjšalo z 9 401 na [8 500–9 000], stroški dela pa s tem znižali za [5–10] %, je ustrezen način za zagotovitev potrebnih prihrankov, zlasti ob upoštevanju dejstva, da se bo bistveno zmanjšal tudi proračun za upravne stroške. |
| --- | --- |

(62)

Komisija pozitivno ugotavlja, da je banka CGD pred prejetjem državne pomoči sprejela ukrepe za znižanje stroškov dela in upravnih stroškov. Vendar je bil glede na sedanje makroekonomske razmere in obete na domačem bančnem trgu potreben odločnejši pristop, kot so prizadevanja za optimizacijo iz načrta prestrukturiranja. Ciljno zmanjšanje števila zaposlenih v banki, s čimer bi se na Portugalskem število zaposlenih v bančnem sektorju v obdobju prestrukturiranja zmanjšalo z 9 401 na [8 500–9 000], stroški dela pa s tem znižali za [5–10] %, je ustrezen način za zagotovitev potrebnih prihrankov, zlasti ob upoštevanju dejstva, da se bo bistveno zmanjšal tudi proračun za upravne stroške.

| (63) | Analiza, ki jo je Komisija izvedla v zvezi z mrežo poslovalnic banke CGD, je sprva pokazala možnosti za izboljšave pri vodenju poslovalnic, katerih poslovanje je bilo očitno slabo. Kljub temu je reden postopek prevrednotenja poslovalnic, ki ga je banka CGD uvedla zdaj, ustrezen pristop k spremljanju uspešnosti mreže za poslovanje s prebivalstvom, da bi bilo mogoče po potrebi prilagoditi domačo pokritost. Banka CGD je v načrtu prestrukturiranja navedla, da bo domačo mrežo poslovalnic zmanjšala za [5–10] %, saj bo zaprla [70–80] od 840 poslovalnic. S stališča Komisije se s ciljno usmerjenim krčenjem domača prisotnost banke CGD ustrezno prilagaja zahtevam trga, hkrati pa se na splošno ohranja ustrezna raven storitev za stranke. |
| --- | --- |

(63)

Analiza, ki jo je Komisija izvedla v zvezi z mrežo poslovalnic banke CGD, je sprva pokazala možnosti za izboljšave pri vodenju poslovalnic, katerih poslovanje je bilo očitno slabo. Kljub temu je reden postopek prevrednotenja poslovalnic, ki ga je banka CGD uvedla zdaj, ustrezen pristop k spremljanju uspešnosti mreže za poslovanje s prebivalstvom, da bi bilo mogoče po potrebi prilagoditi domačo pokritost. Banka CGD je v načrtu prestrukturiranja navedla, da bo domačo mrežo poslovalnic zmanjšala za [5–10] %, saj bo zaprla [70–80] od 840 poslovalnic. S stališča Komisije se s ciljno usmerjenim krčenjem domača prisotnost banke CGD ustrezno prilagaja zahtevam trga, hkrati pa se na splošno ohranja ustrezna raven storitev za stranke.

| (64) | Komisija še ugotavlja, da se bo učinkovitost poslovanja banke CGD izboljšala tudi s povečanjem prihodkov iz storitev in provizij, ki bo temeljilo na uvedbi novih struktur pristojbin. Povečanje prihodkov iz pristojbin in provizij se zdi upravičeno ob upoštevanju dejstva, da je delež provizij v izkazu poslovnega izida banke CGD precej majhen v primerjavi s povprečjem v portugalskem bančnem sektorju, in dejstva, da ima banka popoln nadzor nad veljavnimi strukturami pristojbin. |
| --- | --- |

(64)

Komisija še ugotavlja, da se bo učinkovitost poslovanja banke CGD izboljšala tudi s povečanjem prihodkov iz storitev in provizij, ki bo temeljilo na uvedbi novih struktur pristojbin. Povečanje prihodkov iz pristojbin in provizij se zdi upravičeno ob upoštevanju dejstva, da je delež provizij v izkazu poslovnega izida banke CGD precej majhen v primerjavi s povprečjem v portugalskem bančnem sektorju, in dejstva, da ima banka popoln nadzor nad veljavnimi strukturami pristojbin.

| (65) | Komisija v zvezi z zmanjševanjem finančnega vzvoda v bilanci stanja ugotavlja, da je načrt prestrukturiranja banke CGD uravnotežen in da se previdno izogiba ustvarjanju negativnih posledic za okrevanje portugalskega gospodarstva, čeprav s tem povezani ukrepi skupaj znašajo [10–20] milijard EUR, kar ustreza [10–20]-odstotnemu zmanjšanju bilančne vsote. Če bi banka CGD kot največja portugalska banka preprosto zmanjšala proračun posojilnih sredstev, bi lahko pripomogla h kreditnemu krču in škodovala realnemu gospodarstvu. Tak izid je preprečilo dejstvo, da glavni viri prizadevanj banke CGD za zmanjšanje finančnega vzvoda niso povezani z zneskom posojila, ki bi lahko bil zagotovljen portugalskemu gospodarstvu. Prodaja zavarovalniške dejavnosti, prodaja preostalih nestrateških deležev, poplačilo dolga nekdanje banke BPN in likvidacija neključnih posojil v Španiji ne vplivajo na posojilno zmožnost banke CGD. Prizadevanja za zmanjšanje finančnega vzvoda so zato dobro usmerjena, saj banki CGD omogočajo, da se osredotoči na ključno bančno poslovanje s prebivalstvom in sprosti finančna sredstva, ki bi lahko okrepila temeljni kapital banke, hkrati pa se izogne morebitnim negativnim učinkom zmanjševanja finančnega vzvoda za portugalsko gospodarstvo. |
| --- | --- |

(65)

Komisija v zvezi z zmanjševanjem finančnega vzvoda v bilanci stanja ugotavlja, da je načrt prestrukturiranja banke CGD uravnotežen in da se previdno izogiba ustvarjanju negativnih posledic za okrevanje portugalskega gospodarstva, čeprav s tem povezani ukrepi skupaj znašajo [10–20] milijard EUR, kar ustreza [10–20]-odstotnemu zmanjšanju bilančne vsote. Če bi banka CGD kot največja portugalska banka preprosto zmanjšala proračun posojilnih sredstev, bi lahko pripomogla h kreditnemu krču in škodovala realnemu gospodarstvu. Tak izid je preprečilo dejstvo, da glavni viri prizadevanj banke CGD za zmanjšanje finančnega vzvoda niso povezani z zneskom posojila, ki bi lahko bil zagotovljen portugalskemu gospodarstvu. Prodaja zavarovalniške dejavnosti, prodaja preostalih nestrateških deležev, poplačilo dolga nekdanje banke BPN in likvidacija neključnih posojil v Španiji ne vplivajo na posojilno zmožnost banke CGD. Prizadevanja za zmanjšanje finančnega vzvoda so zato dobro usmerjena, saj banki CGD omogočajo, da se osredotoči na ključno bančno poslovanje s prebivalstvom in sprosti finančna sredstva, ki bi lahko okrepila temeljni kapital banke, hkrati pa se izogne morebitnim negativnim učinkom zmanjševanja finančnega vzvoda za portugalsko gospodarstvo.

| (66) | Podobno Komisija opozarja na zavezo banke CGD do portugalske vlade, da bo 30 milijonov EUR namenila v sklad, ki bo nato vlagal v lastniški kapital MSP in podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, da bi zagotovila financiranje realnega gospodarstva na Portugalskem. Take naložbe ne bodo vključevale pridobitve deležev v lastniškem kapitalu konkurenčnih podjetij, poleg tega pa Komisija meni, da ne spadajo med dejavnosti, ki izkrivljajo trg, v smislu točke 23 sporočila o prestrukturiranju. V navedeni zavezi ni ničesar, kar bi lahko banki CGD prineslo dodatno prednost, zato Komisiji v tem sklepu ni treba nadalje proučiti stanja navedene zaveze. |
| --- | --- |

(66)

Podobno Komisija opozarja na zavezo banke CGD do portugalske vlade, da bo 30 milijonov EUR namenila v sklad, ki bo nato vlagal v lastniški kapital MSP in podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, da bi zagotovila financiranje realnega gospodarstva na Portugalskem. Take naložbe ne bodo vključevale pridobitve deležev v lastniškem kapitalu konkurenčnih podjetij, poleg tega pa Komisija meni, da ne spadajo med dejavnosti, ki izkrivljajo trg, v smislu točke 23 sporočila o prestrukturiranju. V navedeni zavezi ni ničesar, kar bi lahko banki CGD prineslo dodatno prednost, zato Komisiji v tem sklepu ni treba nadalje proučiti stanja navedene zaveze.

| (67) | Kar zadeva prodajo zavarovalniških dejavnosti banke CGD, je treba prestrukturirati družbo Caixa Seguros, da bi se izboljšala njena tržljivost, kot je navedeno v načrtu prestrukturiranja banke CGD. Banka CGD je predlagala razumen pristop, da bi dosegli prodajo družbe Caixa Seguros v obdobju prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(67)

Kar zadeva prodajo zavarovalniških dejavnosti banke CGD, je treba prestrukturirati družbo Caixa Seguros, da bi se izboljšala njena tržljivost, kot je navedeno v načrtu prestrukturiranja banke CGD. Banka CGD je predlagala razumen pristop, da bi dosegli prodajo družbe Caixa Seguros v obdobju prestrukturiranja.

| (68) | Sprememba bančnega poslovanja banke CGD v Španiji je pomemben element njenega načrta, da v kratkem času doseže pozitivno skupno dobičkonosnost. Zlasti ob upoštevanja dejstva, da je poslovanje v Španiji nedobičkonosno že nekaj časa in je imelo negativne posledice pred začetkom krize, je za rešitev te težave potreben odločen pristop. |
| --- | --- |

(68)

Sprememba bančnega poslovanja banke CGD v Španiji je pomemben element njenega načrta, da v kratkem času doseže pozitivno skupno dobičkonosnost. Zlasti ob upoštevanja dejstva, da je poslovanje v Španiji nedobičkonosno že nekaj časa in je imelo negativne posledice pred začetkom krize, je za rešitev te težave potreben odločen pristop.

| (69) | Banka CGD je v načrtu prestrukturiranja kot najboljšo možnost navedla, da v Španiji preneha izvajati dejavnosti poslovanja s pravnimi osebami ter da v manjšem obsegu prestrukturira in nadaljuje dejavnosti poslovanja s prebivalstvom, navedla pa je tudi druge možnosti, in sicer popolno prenehanje poslovanja, njegovo popolno odsvojitev s prodajo ali zamenjavo sredstev, njegovo postopno likvidacijo ali iskanje partnerja za skupno podjetje. Vendar so imele vse te možnosti svoje pomanjkljivosti in naj bi povzročile precejšnje kapitalske izgube. Banka CGD je zato sklenila, da je prestrukturiranje poslovanja v Španiji z ekonomskega vidika najboljša izbira. |
| --- | --- |

(69)

Banka CGD je v načrtu prestrukturiranja kot najboljšo možnost navedla, da v Španiji preneha izvajati dejavnosti poslovanja s pravnimi osebami ter da v manjšem obsegu prestrukturira in nadaljuje dejavnosti poslovanja s prebivalstvom, navedla pa je tudi druge možnosti, in sicer popolno prenehanje poslovanja, njegovo popolno odsvojitev s prodajo ali zamenjavo sredstev, njegovo postopno likvidacijo ali iskanje partnerja za skupno podjetje. Vendar so imele vse te možnosti svoje pomanjkljivosti in naj bi povzročile precejšnje kapitalske izgube. Banka CGD je zato sklenila, da je prestrukturiranje poslovanja v Španiji z ekonomskega vidika najboljša izbira.

| (70) | Komisija meni, da bo prestrukturiranje poslovanja v Španiji v sedanjih makroekonomskih razmerah težka naloga, hkrati pa priznava, da bi lahko bili alternativni pristopi dražji. Pozdravlja dejstvo, da je poslovanje s pravnimi osebami ukinjeno in da bo banka BCG v vsakem primeru likvidirala znaten portfelj neključnih sredstev svojega poslovanja v Španiji, da bo svoje dejavnosti v Španiji bistveno zmanjšala za skoraj [50–60] % in da proučuje možnosti za znižanje stroškov z uporabo storitev, ki so na voljo v skupini. |
| --- | --- |

(70)

Komisija meni, da bo prestrukturiranje poslovanja v Španiji v sedanjih makroekonomskih razmerah težka naloga, hkrati pa priznava, da bi lahko bili alternativni pristopi dražji. Pozdravlja dejstvo, da je poslovanje s pravnimi osebami ukinjeno in da bo banka BCG v vsakem primeru likvidirala znaten portfelj neključnih sredstev svojega poslovanja v Španiji, da bo svoje dejavnosti v Španiji bistveno zmanjšala za skoraj [50–60] % in da proučuje možnosti za znižanje stroškov z uporabo storitev, ki so na voljo v skupini.

| (71) | Vendar je treba s stališča Komisije kljub temu okrepiti cilj, da se čim prej doseže sprememba poslovanja v Španiji. Po mnenju Komisije je zato nujno, da se je Portugalska zavezala, da bo banka BCG bodisi do [...] dosegla ključne kazalnike uspešnosti, opredeljene v oddelku 4.2.7.3.1.5 zavez v Prilogi, kar zadeva ustrezne pragove stroškov dela in upravnih stroškov, razmerje med stroški in prihodki, financiranje, vloge, nova posojila, čisti dobiček in slaba posojila, bodisi – če jih ne bo dosegla – prenehala opravljati novo dejavnost v Španiji in ukinila celotno poslovanje v Španiji. Komisija ob upoštevanju navedenega zaščitnega ukrepa in pomanjkanja kratkoročnih nadomestnih možnosti soglaša z načrtom, da se v okviru načrta prestrukturiranja banke CGD doseže sprememba bančnega poslovanja s prebivalstvom v Španiji. |
| --- | --- |

(71)

Vendar je treba s stališča Komisije kljub temu okrepiti cilj, da se čim prej doseže sprememba poslovanja v Španiji. Po mnenju Komisije je zato nujno, da se je Portugalska zavezala, da bo banka BCG bodisi do [...] dosegla ključne kazalnike uspešnosti, opredeljene v oddelku 4.2.7.3.1.5 zavez v Prilogi, kar zadeva ustrezne pragove stroškov dela in upravnih stroškov, razmerje med stroški in prihodki, financiranje, vloge, nova posojila, čisti dobiček in slaba posojila, bodisi – če jih ne bo dosegla – prenehala opravljati novo dejavnost v Španiji in ukinila celotno poslovanje v Španiji. Komisija ob upoštevanju navedenega zaščitnega ukrepa in pomanjkanja kratkoročnih nadomestnih možnosti soglaša z načrtom, da se v okviru načrta prestrukturiranja banke CGD doseže sprememba bančnega poslovanja s prebivalstvom v Španiji.

| (72) | Komisija poleg tega meni, da je načrt prestrukturiranja banke CGD izvedljiv, tudi če bi trenutne težke gospodarske razmere na Portugalskem trajale dlje, kot se predvideva po osnovnem scenariju. Banka CGD napoveduje, da se bo delež tveganih posojil z že tako visoke 12-odstotne stopnje v obdobju prestrukturiranja ob koncu leta 2017 še povečal na [10–20] %. Napoveduje tudi, da bo oblikovanje rezervacij za tvegana posojila povečala na [50–60] %. Tak delež kritja bi se lahko štel za usklajen z deležem kritja drugih portugalskih bank, ki niso prejele državnega kapitala, na primer Banco Espirito Santo ali Banco Santander Totta. Delež kritja banke CGD je treba presojati ob upoštevanju dejstva, da je banka tradicionalno močno uveljavljena kot ponudnik hipotekarnih posojil na Portugalskem in ima zato v svojem posojilnem portfelju velik delež hipotekarnih posojil, pri čemer povprečno razmerje med posojilom in vrednostjo zastavljenih nepremičnin znaša približno [70–80] %. Ob upoštevanju navedenih dejavnikov se zdi, da je [50–60]-odstotno kritje tveganih posojil ustrezno za pokritje prihodnjih izgub banke CGD pri posojilih v obdobju prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(72)

Komisija poleg tega meni, da je načrt prestrukturiranja banke CGD izvedljiv, tudi če bi trenutne težke gospodarske razmere na Portugalskem trajale dlje, kot se predvideva po osnovnem scenariju. Banka CGD napoveduje, da se bo delež tveganih posojil z že tako visoke 12-odstotne stopnje v obdobju prestrukturiranja ob koncu leta 2017 še povečal na [10–20] %. Napoveduje tudi, da bo oblikovanje rezervacij za tvegana posojila povečala na [50–60] %. Tak delež kritja bi se lahko štel za usklajen z deležem kritja drugih portugalskih bank, ki niso prejele državnega kapitala, na primer Banco Espirito Santo ali Banco Santander Totta. Delež kritja banke CGD je treba presojati ob upoštevanju dejstva, da je banka tradicionalno močno uveljavljena kot ponudnik hipotekarnih posojil na Portugalskem in ima zato v svojem posojilnem portfelju velik delež hipotekarnih posojil, pri čemer povprečno razmerje med posojilom in vrednostjo zastavljenih nepremičnin znaša približno [70–80] %. Ob upoštevanju navedenih dejavnikov se zdi, da je [50–60]-odstotno kritje tveganih posojil ustrezno za pokritje prihodnjih izgub banke CGD pri posojilih v obdobju prestrukturiranja.

| (73) | Nazadnje, Komisija ugotavlja, da so vsi ukrepi iz načrta prestrukturiranja usmerjeni v ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja banke CGD in naj bi privedli do zadovoljive ravni dobičkonosnosti, kar kažeta [5–10]-odstotna donosnost lastniškega kapitala (ROE) za bančne dejavnosti banke CGD na Portugalskem, ki naj bi bila dosežena 31. decembra 2017, in [5–10]-odstotna donosnost lastniškega kapitala za konsolidirane rezultate vseh dejavnosti skupine CGD na dan 31. decembra 2017. |
| --- | --- |

(73)

Nazadnje, Komisija ugotavlja, da so vsi ukrepi iz načrta prestrukturiranja usmerjeni v ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja banke CGD in naj bi privedli do zadovoljive ravni dobičkonosnosti, kar kažeta [5–10]-odstotna donosnost lastniškega kapitala (ROE) za bančne dejavnosti banke CGD na Portugalskem, ki naj bi bila dosežena 31. decembra 2017, in [5–10]-odstotna donosnost lastniškega kapitala za konsolidirane rezultate vseh dejavnosti skupine CGD na dan 31. decembra 2017.

Pomoč, omejena na najmanjšo potrebno, lastni prispevek in porazdelitev bremena

| (74) | Sporočilo o prestrukturiranju določa, da je za omejitev pomoči na najmanjšo potrebno ter odpravo izkrivljanja konkurence in moralnega tveganja potreben ustrezen prispevek upravičenca. Zato bi bilo treba (i) omejiti stroške prestrukturiranja in znesek pomoči ter (ii) zagotoviti znaten lastni prispevek. |
| --- | --- |

(74)

Sporočilo o prestrukturiranju določa, da je za omejitev pomoči na najmanjšo potrebno ter odpravo izkrivljanja konkurence in moralnega tveganja potreben ustrezen prispevek upravičenca. Zato bi bilo treba (i) omejiti stroške prestrukturiranja in znesek pomoči ter (ii) zagotoviti znaten lastni prispevek.

| (75) | Načrt prestrukturiranja banke CGD ne vsebuje elementov, na podlagi katerih bi bilo mogoče sklepati, da pomoč presega sredstva, potrebna za ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja. Kot je opisano v uvodni izjavi (13), je bil kapitalski primanjkljaj, ki ga je bilo treba pokriti, določen na podlagi memoranduma o soglasju, o katerem so se dogovorile portugalska vlada na eni strani ter MDS, ECB in Komisija na drugi. |
| --- | --- |

(75)

Načrt prestrukturiranja banke CGD ne vsebuje elementov, na podlagi katerih bi bilo mogoče sklepati, da pomoč presega sredstva, potrebna za ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja. Kot je opisano v uvodni izjavi (13), je bil kapitalski primanjkljaj, ki ga je bilo treba pokriti, določen na podlagi memoranduma o soglasju, o katerem so se dogovorile portugalska vlada na eni strani ter MDS, ECB in Komisija na drugi.

| (76) | V skladu s točko 34 sporočila o prestrukturiranju je primerno plačilo za vsak poseg države eden od najustreznejših načinov za omejevanje izkrivljanja konkurence. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da je kapital, zagotovljen s pogojno zamenljivimi obveznicami (CoCo), ustrezno poplačan v skladu s smernicami Komisije in ECB (13). Poplačilo pogojno zamenljivih obveznic (CoCo) se začne pri začetnih 8,5 % za prvo leto, sčasoma pa se bo postopoma zviševalo, tako da bo povprečna letna stopnja poplačila v naložbenem obdobju znašala 9,2 %. Mehanizem postopnega zviševanja bo banko CGD spodbudil k izstopu iz posredovanja države. |
| --- | --- |

(76)

V skladu s točko 34 sporočila o prestrukturiranju je primerno plačilo za vsak poseg države eden od najustreznejših načinov za omejevanje izkrivljanja konkurence. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da je kapital, zagotovljen s pogojno zamenljivimi obveznicami (CoCo), ustrezno poplačan v skladu s smernicami Komisije in ECB (13). Poplačilo pogojno zamenljivih obveznic (CoCo) se začne pri začetnih 8,5 % za prvo leto, sčasoma pa se bo postopoma zviševalo, tako da bo povprečna letna stopnja poplačila v naložbenem obdobju znašala 9,2 %. Mehanizem postopnega zviševanja bo banko CGD spodbudil k izstopu iz posredovanja države.

| (77) | Komisija ugotavlja, da bo banka CGD v skladu z načrtom prestrukturiranja in s tem povezanimi zavezami svoj presežni kapital porabila za popolno izplačilo pogojno zamenljivih obveznic (CoCo) (glej oddelek 5 zavez). |
| --- | --- |

(77)

Komisija ugotavlja, da bo banka CGD v skladu z načrtom prestrukturiranja in s tem povezanimi zavezami svoj presežni kapital porabila za popolno izplačilo pogojno zamenljivih obveznic (CoCo) (glej oddelek 5 zavez).

| (78) | Banka CGD bo za izplačilo 900 milijonov EUR pogojno zamenljivih obveznic (CoCo) leta 2014 porabila [50–60] % svojega presežnega kapitala, leta 2015 in v naslednjih letih pa [90–100] % presežnega kapitala. Mehanizem izplačil omejuje kapitalski blažilnik, ki ga lahko banka CGD obdrži v bilanci stanja in s tem zagotovi, da bo pomoč v obdobju prestrukturiranja ostala omejena na najmanjšo potrebno. |
| --- | --- |

(78)

Banka CGD bo za izplačilo 900 milijonov EUR pogojno zamenljivih obveznic (CoCo) leta 2014 porabila [50–60] % svojega presežnega kapitala, leta 2015 in v naslednjih letih pa [90–100] % presežnega kapitala. Mehanizem izplačil omejuje kapitalski blažilnik, ki ga lahko banka CGD obdrži v bilanci stanja in s tem zagotovi, da bo pomoč v obdobju prestrukturiranja ostala omejena na najmanjšo potrebno.

| (79) | Poleg tega je treba opozoriti, da se bo s prodajo zavarovalniške veje sprostil regulativni kapital, zato se bo povečala verjetnost, da bo imela banka CGD presežni kapital, ki ga bo mogoče porabiti za izplačilo pogojno zamenljivih obveznic (CoCo), kar bo samo po sebi prispevalo h kritju stroškov prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(79)

Poleg tega je treba opozoriti, da se bo s prodajo zavarovalniške veje sprostil regulativni kapital, zato se bo povečala verjetnost, da bo imela banka CGD presežni kapital, ki ga bo mogoče porabiti za izplačilo pogojno zamenljivih obveznic (CoCo), kar bo samo po sebi prispevalo h kritju stroškov prestrukturiranja.

| (80) | Vendar Komisija ugotavlja, da banka CGD ni upoštevala prepovedi izplačila dividend, temveč je izplačala dividende v višini 405 415 EUR, s čimer je prekršila zavezo, ki jo je Portugalska dala v okviru sklepa o reševanju. |
| --- | --- |

(80)

Vendar Komisija ugotavlja, da banka CGD ni upoštevala prepovedi izplačila dividend, temveč je izplačala dividende v višini 405 415 EUR, s čimer je prekršila zavezo, ki jo je Portugalska dala v okviru sklepa o reševanju.

| (81) | Namen prepovedi izplačila dividend in kuponov je preprečiti odliv finančnih sredstev in s tem zagotoviti, da bo mogoče pomoč povrniti in da je torej državna pomoč omejena na najmanjšo potrebno. Zato bi morali biti delničarji banke ter imetniki hibridnega kapitala in podrejenih dolžniških instrumentov čim bolj izključeni iz morebitnih koristi državne pomoči. |
| --- | --- |

(81)

Namen prepovedi izplačila dividend in kuponov je preprečiti odliv finančnih sredstev in s tem zagotoviti, da bo mogoče pomoč povrniti in da je torej državna pomoč omejena na najmanjšo potrebno. Zato bi morali biti delničarji banke ter imetniki hibridnega kapitala in podrejenih dolžniških instrumentov čim bolj izključeni iz morebitnih koristi državne pomoči.

| (82) | Ker je lahko banka CGD izplačala dividende, se je pokazalo, da višina pomoči ni bila omejena na najmanjšo potrebno. Informacije, ki jih je banka CGD predložila med postopkom preiskave zlorabe, niso spremenile ocene Komisije v sklepu o začetku postopka, da se izplačila štejejo za izplačila dividend, ki so v sklepu o reševanju prepovedana, ali pokazale na pravno obveznost izplačila, na podlagi katere bi bilo dovoljeno izplačilo dividend na podlagi sklepa o reševanju. |
| --- | --- |

(82)

Ker je lahko banka CGD izplačala dividende, se je pokazalo, da višina pomoči ni bila omejena na najmanjšo potrebno. Informacije, ki jih je banka CGD predložila med postopkom preiskave zlorabe, niso spremenile ocene Komisije v sklepu o začetku postopka, da se izplačila štejejo za izplačila dividend, ki so v sklepu o reševanju prepovedana, ali pokazale na pravno obveznost izplačila, na podlagi katere bi bilo dovoljeno izplačilo dividend na podlagi sklepa o reševanju.

| (83) | Komisija ugotavlja, da so bili ukrepi pomoči v višini 1,650 milijarde EUR omejeni na najmanjšo potrebno pomoč, razen zneska 405 415 EUR, ki se je porabil za izplačila dividend. V zvezi s tem opozarja zlasti na zavezo banke CGD, da bo Portugalski vrnila znesek, ki ustreza izplačilu dividend, torej znesek, za katerega je dodeljena pomoč presegla najmanjšo potrebno. Glede na to zavezo se je štelo, da je pomoč omejena na najmanjšo potrebno. |
| --- | --- |

(83)

Komisija ugotavlja, da so bili ukrepi pomoči v višini 1,650 milijarde EUR omejeni na najmanjšo potrebno pomoč, razen zneska 405 415 EUR, ki se je porabil za izplačila dividend. V zvezi s tem opozarja zlasti na zavezo banke CGD, da bo Portugalski vrnila znesek, ki ustreza izplačilu dividend, torej znesek, za katerega je dodeljena pomoč presegla najmanjšo potrebno. Glede na to zavezo se je štelo, da je pomoč omejena na najmanjšo potrebno.

| (84) | Komisija še ugotavlja, da se je Portugalska zavezala prepovedi izplačila dividend, kuponov in obresti (glej oddelek 6.7 zavez). |
| --- | --- |

(84)

Komisija še ugotavlja, da se je Portugalska zavezala prepovedi izplačila dividend, kuponov in obresti (glej oddelek 6.7 zavez).

| (85) | V točki 24 sporočila o prestrukturiranju je poleg tega navedeno, da je ustrezno nadomestilo za državni kapital tudi sredstvo za porazdelitev bremena. Kot je navedeno v uvodni izjavi (76), Komisija meni, da je kapital, zagotovljen s pogojno zamenljivimi obveznicami (CoCo), ustrezno povrnjen. |
| --- | --- |

(85)

V točki 24 sporočila o prestrukturiranju je poleg tega navedeno, da je ustrezno nadomestilo za državni kapital tudi sredstvo za porazdelitev bremena. Kot je navedeno v uvodni izjavi (76), Komisija meni, da je kapital, zagotovljen s pogojno zamenljivimi obveznicami (CoCo), ustrezno povrnjen.

| (86) | Nazadnje, Komisija ugotavlja, da je banka CGD že izvedla in bo še naprej izvajala ukrepe za znižanje stroškov, zlasti z zmanjšanjem števila zaposlenih in mreže poslovalnic na Portugalskem, in da tako h kritju stroškov prestrukturiranja prispeva z notranjimi ukrepi. |
| --- | --- |

(86)

Nazadnje, Komisija ugotavlja, da je banka CGD že izvedla in bo še naprej izvajala ukrepe za znižanje stroškov, zlasti z zmanjšanjem števila zaposlenih in mreže poslovalnic na Portugalskem, in da tako h kritju stroškov prestrukturiranja prispeva z notranjimi ukrepi.

| (87) | Komisija zato sklepa, da načrt prestrukturiranja zagotavlja, da je pomoč omejena na najmanjšo potrebno, ter določa ustrezen lastni prispevek in porazdelitev bremena. |
| --- | --- |

(87)

Komisija zato sklepa, da načrt prestrukturiranja zagotavlja, da je pomoč omejena na najmanjšo potrebno, ter določa ustrezen lastni prispevek in porazdelitev bremena.

Omejevanje izkrivljanja konkurence

| (88) | Nazadnje, v oddelku 4 sporočila o prestrukturiranju se zahteva, da načrt prestrukturiranja vsebuje ukrepe, ki omejujejo izkrivljanje konkurence. Taki ukrepi bi morali biti prilagojeni razmeram na trgih, na katerih banka upravičenka posluje po prestrukturiranju. Narava in oblika takih ukrepov se določita na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in, drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo posloval upravičenec. Komisija mora poleg tega upoštevati obseg lastnega prispevka upravičenca in porazdelitev bremena v obdobju prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(88)

Nazadnje, v oddelku 4 sporočila o prestrukturiranju se zahteva, da načrt prestrukturiranja vsebuje ukrepe, ki omejujejo izkrivljanje konkurence. Taki ukrepi bi morali biti prilagojeni razmeram na trgih, na katerih banka upravičenka posluje po prestrukturiranju. Narava in oblika takih ukrepov se določita na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in, drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo posloval upravičenec. Komisija mora poleg tega upoštevati obseg lastnega prispevka upravičenca in porazdelitev bremena v obdobju prestrukturiranja.

| (89) | Komisija opozarja, da je banka CGD prejela državno pomoč s kapitalskimi vložki in pogojno zamenljivimi obveznicami (CoCo) v višini 1 650 milijarde EUR. Znesek pomoči je enak 2,3-odstotnemu tveganju prilagojene aktive (RWA) (14) banke CGD, kar je sorazmerno nizko. Ker so pogojno zamenljive obveznice (CoCo) ustrezno poplačane, so za omejevanje morebitnega izkrivljanja konkurence potrebni samo zmerni ukrepi. |
| --- | --- |

(89)

Komisija opozarja, da je banka CGD prejela državno pomoč s kapitalskimi vložki in pogojno zamenljivimi obveznicami (CoCo) v višini 1 650 milijarde EUR. Znesek pomoči je enak 2,3-odstotnemu tveganju prilagojene aktive (RWA) (14) banke CGD, kar je sorazmerno nizko. Ker so pogojno zamenljive obveznice (CoCo) ustrezno poplačane, so za omejevanje morebitnega izkrivljanja konkurence potrebni samo zmerni ukrepi.

| (90) | Sorazmerno krčenje banke CGD v smislu bilančne vsote, geografske pokritosti in osebja bo pripomoglo k omejevanju izkrivljanja konkurence. Medtem ko bosta odprodaja družbe Caixa Seguros ter krčenje in prestrukturiranje poslovanja v Španiji prispevala k ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja banke, se preostalo zmanjšanje bilančne vsote šteje za ustrezno glede na izkrivljanje konkurence, ki izhaja iz pomoči. |
| --- | --- |

(90)

Sorazmerno krčenje banke CGD v smislu bilančne vsote, geografske pokritosti in osebja bo pripomoglo k omejevanju izkrivljanja konkurence. Medtem ko bosta odprodaja družbe Caixa Seguros ter krčenje in prestrukturiranje poslovanja v Španiji prispevala k ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja banke, se preostalo zmanjšanje bilančne vsote šteje za ustrezno glede na izkrivljanje konkurence, ki izhaja iz pomoči.

| (91) | Portugalska se je poleg navedenih strukturnih ukrepov zavezala tudi k več omejitvam glede ravnanja. Komisija je seznanjena z navedenimi zavezami glede ravnanja iz oddelka 6 zavez, kot sta prepoved oglaševanja državne podpore in prepoved agresivnih poslovnih praks, s katerima se banki CGD preprečuje, da bi pomoč izkoristila za protikonkurenčno ravnanje na trgu. Pozdravlja zlasti prepoved prevzemov, ki zagotavlja, da se državna pomoč ne bo uporabila za prevzemanje konkurentov, temveč za določen namen, in sicer ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja banke CGD. |
| --- | --- |

(91)

Portugalska se je poleg navedenih strukturnih ukrepov zavezala tudi k več omejitvam glede ravnanja. Komisija je seznanjena z navedenimi zavezami glede ravnanja iz oddelka 6 zavez, kot sta prepoved oglaševanja državne podpore in prepoved agresivnih poslovnih praks, s katerima se banki CGD preprečuje, da bi pomoč izkoristila za protikonkurenčno ravnanje na trgu. Pozdravlja zlasti prepoved prevzemov, ki zagotavlja, da se državna pomoč ne bo uporabila za prevzemanje konkurentov, temveč za določen namen, in sicer ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja banke CGD.

| (92) | Skratka, Komisija meni, da so uvedeni zadostni zaščitni ukrepi za omejitev morebitnega izkrivljanja konkurence, zlasti z vidika uporabe točke 14 sporočila o podaljšanju iz leta 2011, kot posledice dogodkov, ki so povzročili potrebo po državni pomoči, kot je blažilnik državnega dolga, ki ga je določil EBA. |
| --- | --- |

(92)

Skratka, Komisija meni, da so uvedeni zadostni zaščitni ukrepi za omejitev morebitnega izkrivljanja konkurence, zlasti z vidika uporabe točke 14 sporočila o podaljšanju iz leta 2011, kot posledice dogodkov, ki so povzročili potrebo po državni pomoči, kot je blažilnik državnega dolga, ki ga je določil EBA.

5.3   Spremljanje

| (93) | V skladu z oddelkom 5 sporočila o prestrukturiranju se zahtevajo redna poročila, na podlagi katerih lahko Komisija preveri, ali se načrt za prestrukturiranje ustrezno izvaja. |
| --- | --- |

(93)

V skladu z oddelkom 5 sporočila o prestrukturiranju se zahtevajo redna poročila, na podlagi katerih lahko Komisija preveri, ali se načrt za prestrukturiranje ustrezno izvaja.

| (94) | Poleg tega bo pravilno izvajanje načrta prestrukturiranja ter popolno in pravilno izvajanje vseh navedenih zavez stalno spremljal neodvisen, ustrezno usposobljen skrbnik spremljanja. |
| --- | --- |

(94)

Poleg tega bo pravilno izvajanje načrta prestrukturiranja ter popolno in pravilno izvajanje vseh navedenih zavez stalno spremljal neodvisen, ustrezno usposobljen skrbnik spremljanja.

SKLEPNE UGOTOVITVE

Ob upoštevanju zavez, ki jih je sprejela Portugalska, se ugotavlja, da je pomoč za prestrukturiranje omejena na najmanjšo potrebno, da je izkrivljanje konkurence zadostno obravnavano in da je predloženi načrt prestrukturiranja primeren za ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja banke CGD. Pomoč za prestrukturiranje bi bilo treba razglasiti za združljivo z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Državna pomoč, ki jo sestavljata vpis novoizdanih navadnih delnic banke CGD v višini 750 milijonov EUR s strani Portugalske in vpis pogojno zamenljivih obveznic, ki jih je banka CGD izdala v višini 900 milijonov EUR, s strani Portugalske, je ob upoštevanju zavez iz Priloge, združljiva z notranjim trgom.

Člen 2

Portugalska zagotovi, da se načrt prestrukturiranja, ki je bil predložen 15. oktobra 2012 in dopolnjen z dopisom z dne 19. julija 2013, izvaja v celoti, vključno z zavezami iz Priloge, in v skladu s časovnim načrtom iz navedene priloge.

Člen 3

Portugalska v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu Komisijo obvesti o ukrepih, ki jih je sprejela za uskladitev s tem sklepom.

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na Portugalsko republiko.

V Bruslju, 23. julija 2013

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  UL C 116, 23.4.2013, str. 13.

1

(2)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/247111/247111_1420908_83_2.pdf

2

(3)  Glej opombo 1.

3

(4)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

4

(5)  V tem sklepu finančne informacije, ki se nanašajo na banko CGD, na splošno temeljijo na parametrih skrbnega in varnega poslovanja, ki jih banka CGD uporablja za predložitev zadevnih finančnih informacij Banki Portugalske (Banco de Portugal) v okviru svojih regulativnih obveznosti in interno za finančne napovedi, ki se redno posodabljajo za vsako poslovno enoto. Banka CGD navedene parametre skrbnega in varnega poslovanja uporablja tudi za vse finančne informacije v svojem načrtu prestrukturiranja ter za informacije v načrtih glede financiranja in kapitala, ki so redno predloženi Mednarodnemu denarnemu skladu (v nadaljnjem besedilu: MDS), Evropski centralni banki (v nadaljnjem besedilu: ECB) in Evropski komisiji (v nadaljnjem besedilu: trojka).

5

Kljub temu skupina CGD svoje letne računovodske izkaze v letnih poročilih objavlja na podlagi računovodskih parametrov. Računovodski parametri vključujejo vse podružnice ne glede na njihovo vključitev v regulativni obseg portugalske centralne banke. V primeru banke CGD je najpomembnejša razlika med parametri skrbnega in varnega poslovanja in računovodskimi parametri povezana z družbo Caixa Seguros e Saúde (v nadaljnjem besedilu: Caixa Seguros), krovno družbo zavarovalniške in zdravstvene poslovne enote, ki je v parametre skrbnega in varnega poslovanja vključena s kapitalsko metodo.

Da bi omogočili boljšo primerjavo z javno dostopnimi podatki, so nekatere finančne informacije v tem sklepu zato navedene na podlagi računovodskih parametrov, vendar so v takem primeru vedno jasno označene kot take.

(*)  Obveznosti do strank.

*

(**)  Obveznosti, zmanjšane za obveznosti do strank ali centralne banke, v skupnem seštevku.

**

(6)  Odločitev v zadevi SA.34055 (11/N) z dne 30. maja 2012 (UL C 249, 18.8.2012, str. 5).

6

(***)  Zaupne informacije.

***

(7)  Banka BPN je bila nacionalizirana leta 2008 in prodana leta 2011. Nekatera njena sredstva so bila prenesena na banko CGD.

7

(8)  Glej uvodno izjavo 25 sklepa o novi shemi dokapitalizacije za kreditno institucijo na Portugalskem SA. 34055 (11/N) z dne 30. maja 2012.

8

(9)  Sklep z dne 17. decembra 2012, zadeva SA. 35747 (12/N) (UL C 43, 15.2.2013, str. 21).

9

(10)  Glej sporočilo za javnost 10191/11 Sveta Evropske unije z dne 17. maja 2011,

10

http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/122072.pdf

(11)  UL C 195, 19.8.2009, str. 9.

11

(12)  UL C 356, 6.12.2011, str. 7.

12

(13)  Priporočila Sveta ECB o določanju cen dokapitalizacije z dne 20. novembra 2008.

13

(14)  Na zadevni referenčni datum dodelitve ukrepa pomoči.

14

---

PRILOGA

ZAVEZE BANKE CAIXA GERAL DE DEPÓSITOS, S.A.

1.   Ozadje

V tem dokumentu so navedeni pogoji (v nadaljnjem besedilu: zaveze) za prestrukturiranje banke Caixa Geral de Depósitos, S.A. (v nadaljnjem besedilu: CGD ali banka), v zvezi s katerimi sta se Portugalska republika in banka CGD zavezali, da jih bosta izvedli.

2.   Opredelitev pojmov

V tem dokumentu, razen če sobesedilo zahteva drugačen pomen, ednina vključuje tudi množino (in obratno), pomen izrazov z veliko začetnico, uporabljenih v tej prilogi, pa je naslednji:

| Izraz | Pomen |
| --- | --- |
| Upravljanje premoženja | Pomeni razvoj posebnih rešitev za vlaganje hranilnih vlog prebivalstva (upravljanje vzajemnih in pokojninskih skladov ter razvoj rešitev, prilagojenih posameznim naložbenim potrebam) in institucionalnih strank, med katere spadajo pokojninski skladi, zavarovalnice, podjetja in javne institucije (upravljanje naložbenih portfeljev glede na zahteve stranke, bodisi s sledenjem referenčnemu merilu bodisi s spremljanjem rešitev absolutnega donosa). |
| Bančno zavarovalništvo | Pomeni partnerstvo med banko in tretjo zavarovalnico, pri katerem banka prek svoje mreže za poslovanje s prebivalstvom prodaja produkte zavarovalnice. |
| BCG Španija | Banco Caixa Geral, S.A. (Španija), navedena tudi kot poslovanje s prebivalstvom v Španiji. |
| Caixa Seguros | Pomeni glavno podružnico banke CGD, ki je dejavna v zavarovalništvu. |
| Razmerje med stroški in prihodki | Pomeni razmerje med operativnimi stroški (stroški dela in PSA) in prihodki iz poslovanja (vsota čistih prihodkov iz obresti, prihodkov iz provizij, prihodkov iz kapitalskih instrumentov, prihodkov iz finančnih transakcij in vseh drugih prihodkov iz poslovanja). |
| Zaveze | Pomeni zaveze, sprejete v zvezi s prestrukturiranjem banke CGD, ki so navedene v tem dokumentu. |
| Bančno poslovanje s podjetji | Pomeni bančne storitve, ki se ponujajo podjetjem, bodisi velikim bodisi MSP. |
| Delež kritja tveganih posojil | Pomeni delež kritja tveganih posojil z nakopičenimi rezervacijami za izgube pri posojilih. |
| Ključna regija | Pomeni domačo ključno regijo (Portugalsko) in mednarodno ključno regijo (navedeno v odstavku 4.2.2.1). |
| Tvegana posojila | Kot so opredeljena v navodilu št. 16/2004 (prečiščena različica z dne 31. maja 2013 – vključuje spremembo na podlagi navodila št. 23/2011) Banke Portugalske, pri čemer ustrezajo vsoti naslednjih elementov:






  (a) | skupne vrednosti, dolgovane v zvezi s posojili, katerih plačilo glavnice ali obresti zamuja za najmanj 90 dni. Posojila na tekočem računu, ki niso bila predhodno sklenjena, se štejejo za tvegana posojila, če negativno stanje na računu traja 90 dni; |

Izraz

Pomen

Upravljanje premoženja

Pomeni razvoj posebnih rešitev za vlaganje hranilnih vlog prebivalstva (upravljanje vzajemnih in pokojninskih skladov ter razvoj rešitev, prilagojenih posameznim naložbenim potrebam) in institucionalnih strank, med katere spadajo pokojninski skladi, zavarovalnice, podjetja in javne institucije (upravljanje naložbenih portfeljev glede na zahteve stranke, bodisi s sledenjem referenčnemu merilu bodisi s spremljanjem rešitev absolutnega donosa).

Bančno zavarovalništvo

Pomeni partnerstvo med banko in tretjo zavarovalnico, pri katerem banka prek svoje mreže za poslovanje s prebivalstvom prodaja produkte zavarovalnice.

BCG Španija

Banco Caixa Geral, S.A. (Španija), navedena tudi kot poslovanje s prebivalstvom v Španiji.

Caixa Seguros

Pomeni glavno podružnico banke CGD, ki je dejavna v zavarovalništvu.

Razmerje med stroški in prihodki

Pomeni razmerje med operativnimi stroški (stroški dela in PSA) in prihodki iz poslovanja (vsota čistih prihodkov iz obresti, prihodkov iz provizij, prihodkov iz kapitalskih instrumentov, prihodkov iz finančnih transakcij in vseh drugih prihodkov iz poslovanja).

Zaveze

Pomeni zaveze, sprejete v zvezi s prestrukturiranjem banke CGD, ki so navedene v tem dokumentu.

Bančno poslovanje s podjetji

Pomeni bančne storitve, ki se ponujajo podjetjem, bodisi velikim bodisi MSP.

Delež kritja tveganih posojil

Pomeni delež kritja tveganih posojil z nakopičenimi rezervacijami za izgube pri posojilih.

Ključna regija

Pomeni domačo ključno regijo (Portugalsko) in mednarodno ključno regijo (navedeno v odstavku 4.2.2.1).

Tvegana posojila

Kot so opredeljena v navodilu št. 16/2004 (prečiščena različica z dne 31. maja 2013 – vključuje spremembo na podlagi navodila št. 23/2011) Banke Portugalske, pri čemer ustrezajo vsoti naslednjih elementov:

(a)

skupne vrednosti, dolgovane v zvezi s posojili, katerih plačilo glavnice ali obresti zamuja za najmanj 90 dni. Posojila na tekočem računu, ki niso bila predhodno sklenjena, se štejejo za tvegana posojila, če negativno stanje na računu traja 90 dni;

| (b) | skupne vrednosti neodplačanih posojil, ki so bila prestrukturirana, potem ko niso bila plačana najmanj 90 dni, brez ustreznega zavarovanja (za kritje celotnega zneska neodplačane glavnice in obresti) ali popolnega plačila vseh zapadlih obresti in drugih stroškov s strani posojilojemalca; |
| --- | --- |

(b)

skupne vrednosti neodplačanih posojil, ki so bila prestrukturirana, potem ko niso bila plačana najmanj 90 dni, brez ustreznega zavarovanja (za kritje celotnega zneska neodplačane glavnice in obresti) ali popolnega plačila vseh zapadlih obresti in drugih stroškov s strani posojilojemalca;

| (c) | skupne vrednosti posojila z obroki glavnice ali obresti, ki niso plačani manj kot 90 dni, vendar v zvezi z njimi obstajajo dokazi, ki upravičujejo njihovo uvrstitev med tvegana posojila, vključno s stečajem ali likvidacijo dolžnika; v primeru dolžnikove plačilne nesposobnosti se lahko izterljivi zneski prenehajo šteti za tvegane, potem ko sodišče to odobri v zadevnem sporazumu na podlagi zakona o plačilni nesposobnosti in izterjavi v podjetjih (Código de Insolvência e Recuperação de Empresas), če ni nikakršnih dvomov o dejanski možnosti izterjave dolgovanih zneskov. |
| --- | --- |

(c)

skupne vrednosti posojila z obroki glavnice ali obresti, ki niso plačani manj kot 90 dni, vendar v zvezi z njimi obstajajo dokazi, ki upravičujejo njihovo uvrstitev med tvegana posojila, vključno s stečajem ali likvidacijo dolžnika; v primeru dolžnikove plačilne nesposobnosti se lahko izterljivi zneski prenehajo šteti za tvegane, potem ko sodišče to odobri v zadevnem sporazumu na podlagi zakona o plačilni nesposobnosti in izterjavi v podjetjih (Código de Insolvência e Recuperação de Empresas), če ni nikakršnih dvomov o dejanski možnosti izterjave dolgovanih zneskov.

Sklep

Pomeni Sklep Evropske komisije z dne 24. julija 2013 o prestrukturiranju banke CGD, v okviru katerega so sprejete te zaveze.

Upravitelj odprodaje

Ena ali več fizičnih ali pravnih oseb, neodvisnih od banke CGD, ki jih odobri Komisija in določi banka CGD ter ki jih je slednja izključno pooblastila za prodajo banke Caixa Seguros kupcu. Upravitelj odprodaje ščiti legitimne finančne interese banke CGD v skladu z njeno brezpogojno obveznostjo, da odproda [...].

Zaposleni

Pomeni vsako osebo, ki ima z banko CGD sklenjeno pogodbo o zaposlitvi.

Odkup terjatev

Pomeni finančno transakcijo, s katero podjetje svoje terjatve (tj. izdane račune) po znižani ceni proda tretji osebi (ki se imenuje prevzemnik terjatve). Sestavljeni produkt, ki ponuja mešanico finančnih storitev, kreditnega zavarovanja in storitev finančnega upravljanja (izterjave).

Mednarodne bistvene dejavnosti

Opredeljene so v odstavku 4.2.2.2.

Investicijsko bančništvo

Pomeni posebne finančne storitve za podjetja in institucionalne stranke, vključno s svetovanjem pri združitvah in prevzemih podjetij, financiranjem projektov, financiranjem za podjetja (financiranje prevzemov, strukturirano financiranje, obveznice, komercialni zapisi, listinjenje itd.), poslovanjem na trgih lastniškega kapitala (prve javne ponudbe, razpisne ponudbe, transakcije, povezane z lastniškim kapitalom itd.) in upravljanjem tržnega tveganja (z varovanjem in rešitvami strukturiranega financiranja). Poleg tega vključuje tudi zagotavljanje storitev finančnega posredništva ter raziskovalna poročila institucionalnim vlagateljem in posameznim zasebnim vlagateljem, posredništvo v zvezi z vrednostnimi papirji s stalnim donosom in sindiciranje strukturiranih posojil.

KKU

Ključni kazalniki uspešnosti

Zakup

Pomeni pogodbo, s katero lahko posameznik ali podjetje dobi v uporabo nekatera osnovna sredstva, za katera mora plačati več pogodbenih obrokov, pri čemer ima možnost, da ob izteku pogodbe sredstva odkupi.

LDR

Pomeni neto razmerje med posojili in vlogami.

Skrbnik spremljanja ali skrbnik

Opredeljen je v odstavku 6.10 in Dodatku I k temu dokumentu.

Ustvarjanje novih posojil

Vključuje vsa na novo sklenjena posojila, razen vseh predhodno pogodbeno zavezanih posojil ali novih posojil, ki so nujna za ohranjanje vrednosti zavarovanja posojila ali kako drugače povezana z zmanjševanjem kapitalskih izgub in/ali zviševanjem pričakovane vrednosti vračila posojila.

Delež slabih posojil med novimi posojili

Pomeni ustvarjena nova posojila, pri katerih plačilo obresti in/ali glavnice zamuja za 90 dni ali več/portfelj novih posojil skupaj.

Trgovanje za lastni račun

Pomeni redne trgovalne dejavnosti banke CGD, ki niso povezane s poslovanjem s strankami, z uporabo lastnega kapitala banke in njene bilance stanja.

Obdobje prestrukturiranja

Obdobje, opredeljeno v odstavku 3.3.

Najem

Pomeni dogovor, pri katerem se plača začasna uporaba blaga (zlasti vozila), ki je v lasti nefinančne družbe, običajno skupaj z zagotavljanjem različnih povezanih storitev.

Načrt prestrukturiranja

Pomeni načrt, ki ga je banka CGD prek Portugalske republike predložila Evropski komisiji, kakor je bil nazadnje spremenjen in dopolnjen s pisnimi sporočili z dne 19. julija 2013.

Sanacijski ukrepi

Pomeni ukrep ali več ukrepov, na podlagi katerih bo lahko banka CGD izpolnila zastavljeni cilj ali več ciljev. Banka CGD sanacijske ukrepe predstavi, kot je opisano v odstavku 4.2.3.3. Skrbnik spremljanja bo analiziral predlagane sanacijske ukrepe in Komisiji poročal o njihovi ustreznosti za izpolnitev ciljev iz načrta prestrukturiranja.

RWA

Pomeni tveganju prilagojeno aktivo, ki se izračuna na konsolidirani osnovi v skladu z zadevnimi portugalskimi predpisi in ki jo je Banka Portugalske odobrila na datum sprejetja Sklepa.

MSP

Pomeni malo in srednje podjetje, katerega promet ni večji od 50 milijonov EUR, njegova kreditna izpostavljenost banki CGD pa ne presega 1 milijona EUR.

VAR

Pomeni tvegano vrednost, kazalnik tveganja portfelja, kot ga je v spremembi iz leta 1996 opisal Baselski odbor za bančni nadzor. Pri izračunu se podatki nanašajo na metodologijo pretekle simulacije, pri kateri se uporabijo podatki za desetdnevno obdobje posedovanja, 99-odstotni interval zaupanja in 501 trgovalni dan (kar ustreza dveletnemu obdobju).

Tvegani kapital

Pomeni zagotavljanje finančnega kapitala novoustanovljenim družbam, zlasti tistim z velikim potencialom rasti, v zameno za lastniški delež v podjetju.

3.   Splošno

| 3.1 | Portugalska mora zagotoviti, da bo načrt prestrukturiranja banke CGD izveden pravilno in v celoti. |
| --- | --- |

3.1

Portugalska mora zagotoviti, da bo načrt prestrukturiranja banke CGD izveden pravilno in v celoti.

| 3.2 | Portugalska mora zagotoviti, da se bodo zaveze med izvajanjem načrta prestrukturiranja upoštevale v celoti. |
| --- | --- |

3.2

Portugalska mora zagotoviti, da se bodo zaveze med izvajanjem načrta prestrukturiranja upoštevale v celoti.

| 3.3 | Obdobje prestrukturiranja se bo končalo 31. decembra 2017. Zaveze veljajo v obdobju prestrukturiranja, razen če ni določeno drugače. |
| --- | --- |

3.3

Obdobje prestrukturiranja se bo končalo 31. decembra 2017. Zaveze veljajo v obdobju prestrukturiranja, razen če ni določeno drugače.

4.   Prestrukturiranje banke CGD: razdelitev na ključne in neključne dejavnosti

4.1   Banka CGD bo svoje dejavnosti razdelila na dva dela: ključne in neključne dejavnosti. Skupna bilančna vsota (1) ključnih in neključnih dejavnosti je decembra 2011 znašala 120 642 milijonov EUR. Junija 2012 je bilančna vsota znašala 117 694 milijonov EUR, do konca decembra 2012 pa je znašala 116 857 milijonov EUR.

Razdelitev banke CGD bo potekala tako:

4.2   Ključne dejavnosti

Sredstva, dodeljena ključnim dejavnostim

Ključne dejavnosti vključujejo domače ključne dejavnosti (poslovanje s prebivalstvom za gospodinjstva, MSP, bančno poslovanje s podjetji, investicijsko bančništvo, upravljanje premoženja, zakup, odkup terjatev, najem, bančno zavarovalništvo in tvegani kapital), mednarodne ključne dejavnosti in mednarodne bistvene dejavnosti.

4.2.1   Domače ključne dejavnosti vključujejo čista sredstva, navedena spodaj (presečni datum 31. december 2012):

| 4.2.1.1 | [850–900] milijonov EUR denarnih sredstev in sredstev pri centralni banki; |
| --- | --- |

4.2.1.1

[850–900] milijonov EUR denarnih sredstev in sredstev pri centralni banki;

| 4.2.1.2 | [1 000–1 500] milijonov EUR posojil (/terjatev) kreditnim institucijam; |
| --- | --- |

4.2.1.2

[1 000–1 500] milijonov EUR posojil (/terjatev) kreditnim institucijam;

| 4.2.1.3 | [2 500–3 000] milijonov EUR finančnih sredstev, namenjenih trgovanju; |
| --- | --- |

4.2.1.3

[2 500–3 000] milijonov EUR finančnih sredstev, namenjenih trgovanju;

| 4.2.1.4 | [10 000–15 000] milijonov EUR za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev; |
| --- | --- |

4.2.1.4

[10 000–15 000] milijonov EUR za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev;

| 4.2.1.5 | [0–5] milijonov EUR finančnih sredstev v posesti do zapadlosti; |
| --- | --- |

4.2.1.5

[0–5] milijonov EUR finančnih sredstev v posesti do zapadlosti;

| 4.2.1.6 | [60 000–65 000] milijonov EUR posojil strankam;
  od tega:






  4.2.1.6.1 | načrtovalci in graditelji [8 000–8 500] milijonov EUR; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.6

[60 000–65 000] milijonov EUR posojil strankam;

od tega:

4.2.1.6.1

načrtovalci in graditelji [8 000–8 500] milijonov EUR;

| 4.2.1.6.2 | stanovanjske hipoteke [30 000–35 000] milijonov EUR; |
| --- | --- |

4.2.1.6.2

stanovanjske hipoteke [30 000–35 000] milijonov EUR;

| 4.2.1.6.3 | velika podjetja [10 000–15 000] milijonov EUR; |
| --- | --- |

4.2.1.6.3

velika podjetja [10 000–15 000] milijonov EUR;

| 4.2.1.6.4 | MSP [3 000–3 500] milijonov EUR; |
| --- | --- |

4.2.1.6.4

MSP [3 000–3 500] milijonov EUR;

| 4.2.1.6.5 | potrošniška posojila [1 500–2 000] milijonov EUR; |
| --- | --- |

4.2.1.6.5

potrošniška posojila [1 500–2 000] milijonov EUR;

| 4.2.1.6.6 | drugo [4 000–4 500] milijonov EUR (vključno z drugimi finančnimi institucijami in lokalno upravo); |
| --- | --- |

4.2.1.6.6

drugo [4 000–4 500] milijonov EUR (vključno z drugimi finančnimi institucijami in lokalno upravo);

| 4.2.1.7 | [400–450] milijonov EUR opredmetenih osnovnih sredstev; |
| --- | --- |

4.2.1.7

[400–450] milijonov EUR opredmetenih osnovnih sredstev;

| 4.2.1.8 | [150–200] milijonov EUR neopredmetenih sredstev; |
| --- | --- |

4.2.1.8

[150–200] milijonov EUR neopredmetenih sredstev;

| 4.2.1.9 | [4 000–4 500] milijonov EUR drugih sredstev;
  od tega:






  4.2.1.9.1 | naložbene nepremičnine [80–90] milijonov EUR; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.9

[4 000–4 500] milijonov EUR drugih sredstev;

od tega:

4.2.1.9.1

naložbene nepremičnine [80–90] milijonov EUR;

| 4.2.1.9.2 | izvedeni finančni instrumenti za zavarovanje pred tveganjem [30–40] milijonov EUR; |
| --- | --- |

4.2.1.9.2

izvedeni finančni instrumenti za zavarovanje pred tveganjem [30–40] milijonov EUR;

| 4.2.1.9.3 | nekratkoročna sredstva za prodajo [500–550] milijonov EUR; |
| --- | --- |

4.2.1.9.3

nekratkoročna sredstva za prodajo [500–550] milijonov EUR;

| 4.2.1.9.4 | odmerjene terjatve za davek [30–40] milijonov EUR; |
| --- | --- |

4.2.1.9.4

odmerjene terjatve za davek [30–40] milijonov EUR;

| 4.2.1.9.5 | odložene terjatve za davek [1 000–1 500] milijonov EUR; |
| --- | --- |

4.2.1.9.5

odložene terjatve za davek [1 000–1 500] milijonov EUR;

| 4.2.1.9.6 | druga sredstva [2 000–2 500] milijonov EUR; |
| --- | --- |

4.2.1.9.6

druga sredstva [2 000–2 500] milijonov EUR;

| 4.2.1.10 | prispevek [30–40] milijonov EUR čistih sredstev, ki izhaja iz udeležbe v drugih domačih poslovnih enotah (kapitalska metoda), navedenih v Dodatku II. |
| --- | --- |

4.2.1.10

prispevek [30–40] milijonov EUR čistih sredstev, ki izhaja iz udeležbe v drugih domačih poslovnih enotah (kapitalska metoda), navedenih v Dodatku II.

4.2.2   Mednarodne ključne dejavnosti in mednarodne bistvene dejavnosti vključujejo prispevek čistih sredstev in mednarodna območja, navedena spodaj (presečni datum 31. december 2012).

| 4.2.2.1 | Mednarodne ključne dejavnosti vključujejo vsa mednarodna območja („mednarodna ključna regija“), na katerih je banka CGD precej prisotna v smislu bančnega poslovanja s prebivalstvom, in sicer z lokalno poslovalnico ali pridruženo enoto, kot je navedeno spodaj:






  4.2.2.1.1 | Španija – čista sredstva skupaj: [4 000–4 500] milijonov EUR (2); |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1

Mednarodne ključne dejavnosti vključujejo vsa mednarodna območja („mednarodna ključna regija“), na katerih je banka CGD precej prisotna v smislu bančnega poslovanja s prebivalstvom, in sicer z lokalno poslovalnico ali pridruženo enoto, kot je navedeno spodaj:

4.2.2.1.1

Španija – čista sredstva skupaj: [4 000–4 500] milijonov EUR (2);

| 4.2.2.1.2 | Francija – čista sredstva skupaj: [4 000–4 500] milijonov EUR; |
| --- | --- |

4.2.2.1.2

Francija – čista sredstva skupaj: [4 000–4 500] milijonov EUR;

| 4.2.2.1.3 | Macao (Kitajska) – čista sredstva skupaj: [3 000–3 500] milijonov EUR; |
| --- | --- |

4.2.2.1.3

Macao (Kitajska) – čista sredstva skupaj: [3 000–3 500] milijonov EUR;

| 4.2.2.1.4 | Mozambik – čista sredstva skupaj: [1 500–2 000] milijonov EUR; |
| --- | --- |

4.2.2.1.4

Mozambik – čista sredstva skupaj: [1 500–2 000] milijonov EUR;

| 4.2.2.1.5 | Angola – čista sredstva skupaj: [1 000–1 500] milijonov EUR; |
| --- | --- |

4.2.2.1.5

Angola – čista sredstva skupaj: [1 000–1 500] milijonov EUR;

| 4.2.2.1.6 | Južna Afrika – čista sredstva skupaj: [600–650] milijonov EUR; |
| --- | --- |

4.2.2.1.6

Južna Afrika – čista sredstva skupaj: [600–650] milijonov EUR;

| 4.2.2.1.7 | Brazilija – čista sredstva skupaj: [500–550] milijonov EUR; |
| --- | --- |

4.2.2.1.7

Brazilija – čista sredstva skupaj: [500–550] milijonov EUR;

| 4.2.2.1.8 | Zelenortski otoki – čista sredstva skupaj: [750–800] milijonov EUR; |
| --- | --- |

4.2.2.1.8

Zelenortski otoki – čista sredstva skupaj: [750–800] milijonov EUR;

| 4.2.2.1.9 | Timor – čista sredstva skupaj: [50–60] milijonov EUR; |
| --- | --- |

4.2.2.1.9

Timor – čista sredstva skupaj: [50–60] milijonov EUR;

| 4.2.2.1.10 | São Tomé – čista sredstva skupaj: [0–5] milijonov EUR. |
| --- | --- |

4.2.2.1.10

São Tomé – čista sredstva skupaj: [0–5] milijonov EUR.

| 4.2.2.2 | Mednarodne bistvene dejavnosti obsegajo posebno poslovanje, ki zagotavlja storitve skupini CGD (npr. financiranje, dostop do institucionalnih trgov in strukturiranje produktov). Bistvene dejavnosti izvajajo lokalne specializirane poslovalnice ali pridružene enote na ključnih trgih, navedenih spodaj:






  4.2.2.2.1 | Luksemburg – čista sredstva skupaj: [100–150] milijonov EUR; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2

Mednarodne bistvene dejavnosti obsegajo posebno poslovanje, ki zagotavlja storitve skupini CGD (npr. financiranje, dostop do institucionalnih trgov in strukturiranje produktov). Bistvene dejavnosti izvajajo lokalne specializirane poslovalnice ali pridružene enote na ključnih trgih, navedenih spodaj:

4.2.2.2.1

Luksemburg – čista sredstva skupaj: [100–150] milijonov EUR;

| 4.2.2.2.2 | Kajmanski otoki – čista sredstva skupaj: [600–650] milijonov EUR; |
| --- | --- |

4.2.2.2.2

Kajmanski otoki – čista sredstva skupaj: [600–650] milijonov EUR;

| 4.2.2.2.3 | Združeno kraljestvo (London) – čista sredstva skupaj: [400–450] milijonov EUR; |
| --- | --- |

4.2.2.2.3

Združeno kraljestvo (London) – čista sredstva skupaj: [400–450] milijonov EUR;

| 4.2.2.2.4 | Združene države Amerike (New York) – čista sredstva skupaj: [250–300] milijonov EUR; |
| --- | --- |

4.2.2.2.4

Združene države Amerike (New York) – čista sredstva skupaj: [250–300] milijonov EUR;

| 4.2.2.2.5 | Kitajska (Zhuhai) – čista sredstva skupaj: [5–10] milijonov EUR. |
| --- | --- |

4.2.2.2.5

Kitajska (Zhuhai) – čista sredstva skupaj: [5–10] milijonov EUR.

4.2.3   Obseg

| 4.2.3.1 | Bilančna vsota ključnih dejavnosti do konca decembra 2014 ne bo večja od [100–150] milijard EUR (3), tveganju prilagojena aktiva ne bo višja od [70–80] milijard EUR, razmerje med stroški in prihodki ne bo večje od [70–80] %, razmerje med posojili in vlogami ne bo večje od [120–130] %, delež kritja tveganih posojil pa ne bo manjši od [50–60] %. |
| --- | --- |

4.2.3.1

Bilančna vsota ključnih dejavnosti do konca decembra 2014 ne bo večja od [100–150] milijard EUR (3), tveganju prilagojena aktiva ne bo višja od [70–80] milijard EUR, razmerje med stroški in prihodki ne bo večje od [70–80] %, razmerje med posojili in vlogami ne bo večje od [120–130] %, delež kritja tveganih posojil pa ne bo manjši od [50–60] %.

| 4.2.3.2 | Bilančna vsota ključnih dejavnosti do konca decembra 2016 ne bo večja od [100–150] milijard EUR (4), tveganju prilagojena aktiva ne bo višja od [70–80] milijard EUR, razmerje med stroški in prihodki ne bo večje od [50–60] %, razmerje med posojili in vlogami ne bo večje od [120–130] %, delež kritja tveganih posojil pa ne bo manjši od [50–60] %. |
| --- | --- |

4.2.3.2

Bilančna vsota ključnih dejavnosti do konca decembra 2016 ne bo večja od [100–150] milijard EUR (4), tveganju prilagojena aktiva ne bo višja od [70–80] milijard EUR, razmerje med stroški in prihodki ne bo večje od [50–60] %, razmerje med posojili in vlogami ne bo večje od [120–130] %, delež kritja tveganih posojil pa ne bo manjši od [50–60] %.

| 4.2.3.3 | Skupna izpostavljenost v konsolidirani bilanci stanja do [...] izdajateljev v obdobju prestrukturiranja ne bo presegla [10–20] milijard EUR. |
| --- | --- |

4.2.3.3

Skupna izpostavljenost v konsolidirani bilanci stanja do [...] izdajateljev v obdobju prestrukturiranja ne bo presegla [10–20] milijard EUR.

| 4.2.3.4 | Če bi se izkazalo, da zgoraj navedeni cilji glede bilančne vsote, tveganju prilagojene aktive, razmerja med stroški in prihodki, razmerja med posojili in vlogami ter kritja tveganih posojil verjetno ne bodo izpolnjeni, bo banka CGD na lastno pobudo, vsekakor pa na zahtevo skrbnika spremljanja, v enem mesecu predložila sanacijske ukrepe. Skrbnik spremljanja bo analiziral predlagane sanacijske ukrepe in Komisiji poročal o njihovi ustreznosti za izpolnitev ciljev iz načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

4.2.3.4

Če bi se izkazalo, da zgoraj navedeni cilji glede bilančne vsote, tveganju prilagojene aktive, razmerja med stroški in prihodki, razmerja med posojili in vlogami ter kritja tveganih posojil verjetno ne bodo izpolnjeni, bo banka CGD na lastno pobudo, vsekakor pa na zahtevo skrbnika spremljanja, v enem mesecu predložila sanacijske ukrepe. Skrbnik spremljanja bo analiziral predlagane sanacijske ukrepe in Komisiji poročal o njihovi ustreznosti za izpolnitev ciljev iz načrta prestrukturiranja.

4.2.4   Poslovalnice in zaposleni

Sedanja struktura ključnih dejavnosti na Portugalskem se bo spremenila tako:

| 4.2.4.1 | Z 829 (31. decembra 2012) na [750–800] domačih poslovalnic za poslovanje s prebivalstvom (5) do [...]. |
| --- | --- |

4.2.4.1

Z 829 (31. decembra 2012) na [750–800] domačih poslovalnic za poslovanje s prebivalstvom (5) do [...].

| 4.2.4.2 | Poslovalnic ne smejo nadomestiti drugi subjekti ali strukture, ki v bistvu zagotavljajo enake storitve in imajo veliko zaposlenih. Vendar lahko banka CGD namesto tega namesti avtomatizirane storitvene točke (npr. bankomate ali podobno). |
| --- | --- |

4.2.4.2

Poslovalnic ne smejo nadomestiti drugi subjekti ali strukture, ki v bistvu zagotavljajo enake storitve in imajo veliko zaposlenih. Vendar lahko banka CGD namesto tega namesti avtomatizirane storitvene točke (npr. bankomate ali podobno).

| 4.2.4.3 | Z 11 904 domačih zaposlenih (brez zavarovalniške poslovalnice do 31. decembra 2012) na [10 000–15 000] zaposlenih do [...], na [10 000–15 000] zaposlenih do [...], na [10 000–15 000] zaposlenih do konca [...] in na [10 000–15 000] zaposlenih do [...]. |
| --- | --- |

4.2.4.3

Z 11 904 domačih zaposlenih (brez zavarovalniške poslovalnice do 31. decembra 2012) na [10 000–15 000] zaposlenih do [...], na [10 000–15 000] zaposlenih do [...], na [10 000–15 000] zaposlenih do konca [...] in na [10 000–15 000] zaposlenih do [...].

| 4.2.4.4 | Število poslovalnic na Portugalskem se po letu [...] in do konca obdobja prestrukturiranja ne bo povečalo. |
| --- | --- |

4.2.4.4

Število poslovalnic na Portugalskem se po letu [...] in do konca obdobja prestrukturiranja ne bo povečalo.

| 4.2.4.5 | Če bi se izkazalo, da zgoraj navedeni cilji glede poslovalnic in zaposlenih verjetno ne bodo izpolnjeni, bo banka CGD na lastno pobudo, vsekakor pa na zahtevo skrbnika spremljanja, v enem mesecu od zahteve skrbnika spremljanja predložila sanacijske ukrepe. Skrbnik spremljanja bo analiziral predlagane sanacijske ukrepe in Komisiji poročal o njihovi ustreznosti za izpolnitev ciljev iz načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

4.2.4.5

Če bi se izkazalo, da zgoraj navedeni cilji glede poslovalnic in zaposlenih verjetno ne bodo izpolnjeni, bo banka CGD na lastno pobudo, vsekakor pa na zahtevo skrbnika spremljanja, v enem mesecu od zahteve skrbnika spremljanja predložila sanacijske ukrepe. Skrbnik spremljanja bo analiziral predlagane sanacijske ukrepe in Komisiji poročal o njihovi ustreznosti za izpolnitev ciljev iz načrta prestrukturiranja.

4.2.5   Opis ključnih dejavnosti

| 4.2.5.1 | Ključne dejavnosti so dejavnosti komercialne banke za poslovanje s prebivalstvom, s posebnim poudarkom na gospodinjstvih, MSP in bančnem poslovanju s podjetji, ki ponuja tudi storitve investicijskega bančništva, upravljanja premoženja, najema, zakupa in odkupa terjatev, bančnega zavarovalništva in tveganega kapitala, ki so usmerjene predvsem na domačo ključno regijo in mednarodno ključno regijo ter na mednarodne bistvene dejavnosti. |
| --- | --- |

4.2.5.1

Ključne dejavnosti so dejavnosti komercialne banke za poslovanje s prebivalstvom, s posebnim poudarkom na gospodinjstvih, MSP in bančnem poslovanju s podjetji, ki ponuja tudi storitve investicijskega bančništva, upravljanja premoženja, najema, zakupa in odkupa terjatev, bančnega zavarovalništva in tveganega kapitala, ki so usmerjene predvsem na domačo ključno regijo in mednarodno ključno regijo ter na mednarodne bistvene dejavnosti.

| 4.2.5.2 | Banka CGD zato v obdobju prestrukturiranja:






  4.2.5.2.1 | ne ustvarja novih posojil zunaj ključne regije in zunaj območij mednarodnih bistvenih dejavnosti, opredeljenih v odstavku 4.2.2. Da se izključi vsakršen dvom, bo banki CGD še vedno dovoljeno dodeljevati nova posojila strankam, ki imajo stalno prebivališče zunaj ključne regije, če so knjižena v ključni regiji ali mednarodnih bistvenih dejavnostih; |
| --- | --- | --- |

4.2.5.2

Banka CGD zato v obdobju prestrukturiranja:

4.2.5.2.1

ne ustvarja novih posojil zunaj ključne regije in zunaj območij mednarodnih bistvenih dejavnosti, opredeljenih v odstavku 4.2.2. Da se izključi vsakršen dvom, bo banki CGD še vedno dovoljeno dodeljevati nova posojila strankam, ki imajo stalno prebivališče zunaj ključne regije, če so knjižena v ključni regiji ali mednarodnih bistvenih dejavnostih;

| 4.2.5.2.2 | zagotovi, da čista sredstva mednarodnih bistvenih dejavnosti ne presežejo [0–5] % bilančne vsote ključnih dejavnosti; |
| --- | --- |

4.2.5.2.2

zagotovi, da čista sredstva mednarodnih bistvenih dejavnosti ne presežejo [0–5] % bilančne vsote ključnih dejavnosti;

| 4.2.5.2.3 | ne ustvarja novih posojil na Portugalskem, razen v dejavnostih, opisanih v odstavku 4.2. |
| --- | --- |

4.2.5.2.3

ne ustvarja novih posojil na Portugalskem, razen v dejavnostih, opisanih v odstavku 4.2.

4.2.6   Načela, ki se uporabljajo za mednarodne ključne dejavnosti in mednarodne bistvene dejavnosti

Banka CGD si bo do konca obdobja prestrukturiranja prizadevala čim bolj zmanjšati izpostavljenost kapitala in financiranja znotraj skupine svojim mednarodnim ključnim dejavnostim. Banka ne bo povečala izpostavljenosti kapitala in financiranja znotraj skupine svojim mednarodnim ključnim dejavnostim in mednarodnim bistvenim dejavnostim, razen če bo povečanje neposredna posledica predhodno veljavnih (pred tem sklepom) pogodbenih obveznosti do tretjih oseb ali obveznosti, povezanih s predpisi, ali če je to potrebno na podlagi dokončne in obvezne odločitve, ki jo v zvezi z banko CGD sprejme javni organ. Banka CGD se zavezuje, da bo pred izvedbo kapitalskega ukrepa skrbnika spremljanja nemudoma obvestila o vsaki taki odločitvi in mu predložila poslovni načrt za subjekte, ki potrebujejo dodatni kapital ali finančna sredstva. Skrbnik spremljanja bo analiziral poslovni načrt in Komisiji poročal o ustreznosti sprejetih ukrepov.

4.2.7   Načrt prestrukturiranja banke BCG Španija

4.2.7.1   Banka CGD bo prestrukturirala poslovanje banke BCG Španija, da bi zagotovila njeno dolgoročno uspešno poslovanje, neodvisnost od banke CGD v smislu financiranja in pozitiven prispevek k dobičkonosnosti skupine CGD.

4.2.7.2   Banka CGD se zavezuje, da bo prenehala izvajati vse dejavnosti poslovanja v Španiji, ki niso neposredno povezane s ključnimi dejavnostmi poslovanja (bančno poslovanje s prebivalstvom (6), podpora MSP in čezmejno poslovanje). Banka CGD se zlasti zavezuje:

| 4.2.7.2.1 | da bo prenehala ustvarjati nova posojila v okviru dejavnosti financiranja projektov; |
| --- | --- |

4.2.7.2.1

da bo prenehala ustvarjati nova posojila v okviru dejavnosti financiranja projektov;

| 4.2.7.2.2 | da bo prenehala ustvarjati nova posojila v okviru dejavnosti financiranja z zadolžitvijo; |
| --- | --- |

4.2.7.2.2

da bo prenehala ustvarjati nova posojila v okviru dejavnosti financiranja z zadolžitvijo;

| 4.2.7.2.3 | da bo prenehala ustvarjati nova posojila v okviru dejavnosti financiranja prevzemov. |
| --- | --- |

4.2.7.2.3

da bo prenehala ustvarjati nova posojila v okviru dejavnosti financiranja prevzemov.

4.2.7.3   Prestrukturiranje banke BCG Španija bo izvedeno v dveh fazah.

4.2.7.3.1   Faza 1

Banka CGD bo do [...]:

| 4.2.7.3.1.1 | prek poslovalnice banke CGD v Španiji združila preostanek portfelja v Španiji, pri čemer bo ključne dejavnosti poslovanja ločila od neključnih in zaščitila ključno poslovanje. Neključni posojilni portfelj in portfelj hipotekarnih posojil za podjetja banke BCG Španija in poslovalnice banke CGD v Španiji (Sucursal em Espanha) bosta združena v španski podružnici, ki bo prenehala ustvarjati nova posojila in bo upravljala likvidacijo teh portfeljev (za podroben seznam sredstev v višini [1 000–1 500] milijonov EUR, ki naj bi se prenesla iz banke BCG Španija, glej Dodatek III); |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.1

prek poslovalnice banke CGD v Španiji združila preostanek portfelja v Španiji, pri čemer bo ključne dejavnosti poslovanja ločila od neključnih in zaščitila ključno poslovanje. Neključni posojilni portfelj in portfelj hipotekarnih posojil za podjetja banke BCG Španija in poslovalnice banke CGD v Španiji (Sucursal em Espanha) bosta združena v španski podružnici, ki bo prenehala ustvarjati nova posojila in bo upravljala likvidacijo teh portfeljev (za podroben seznam sredstev v višini [1 000–1 500] milijonov EUR, ki naj bi se prenesla iz banke BCG Španija, glej Dodatek III);

| 4.2.7.3.1.2 | prestrukturirala mrežo za poslovanje s prebivalstvom banke BCG Španija, ki je na dan 31. decembra 2012 vključevala [5 000–5 500] milijonov EUR sredstev (za podroben seznam sredstev v višini [5 000–5 500] milijonov EUR glej Dodatek III), tako da bo poslovanje preusmerila na ključna območja, pri čemer se bo osredotočila na čezmejno poslovanje z MSP, in zmanjšala prisotnost poslovalnic z negativno donosnostjo, netrajnostnim razmerjem med posojili in tveganji ter premalo strankami; |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.2

prestrukturirala mrežo za poslovanje s prebivalstvom banke BCG Španija, ki je na dan 31. decembra 2012 vključevala [5 000–5 500] milijonov EUR sredstev (za podroben seznam sredstev v višini [5 000–5 500] milijonov EUR glej Dodatek III), tako da bo poslovanje preusmerila na ključna območja, pri čemer se bo osredotočila na čezmejno poslovanje z MSP, in zmanjšala prisotnost poslovalnic z negativno donosnostjo, netrajnostnim razmerjem med posojili in tveganji ter premalo strankami;

| 4.2.7.3.1.3 | število poslovalnic se bo s 173 poslovalnic decembra 2012 do [...] zmanjšalo na [100–110] (za podroben seznam poslovalnic glej Dodatek V) in se v obdobju prestrukturiranja ne bo povečalo; |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.3

število poslovalnic se bo s 173 poslovalnic decembra 2012 do [...] zmanjšalo na [100–110] (za podroben seznam poslovalnic glej Dodatek V) in se v obdobju prestrukturiranja ne bo povečalo;

| 4.2.7.3.1.4 | število zaposlenih se bo s 797 decembra 2012 do [...] zmanjšalo na [500–523] in se v obdobju prestrukturiranja ne po povečalo; |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.4

število zaposlenih se bo s 797 decembra 2012 do [...] zmanjšalo na [500–523] in se v obdobju prestrukturiranja ne po povečalo;

| 4.2.7.3.1.5 | ključni kazalniki uspešnosti, ki naj bi bili doseženi do [...].
  Skrbnik spremljanja bo oktobra 2014 začel ocenjevati, ali bodo naslednji ključni kazalniki uspešnosti za banko BCG Španija doseženi do [...].






  4.2.7.3.1.5.1 | V celotnem obdobju [...] morajo skupni stroški dela in PSA znašati največ [50–60] milijonov EUR, razmerje med stroški in prihodki banke BCG Španija pa mora znašati največ [50–60] %. |
| --- | --- | --- |

4.2.7.3.1.5

ključni kazalniki uspešnosti, ki naj bi bili doseženi do [...].

Skrbnik spremljanja bo oktobra 2014 začel ocenjevati, ali bodo naslednji ključni kazalniki uspešnosti za banko BCG Španija doseženi do [...].

4.2.7.3.1.5.1

V celotnem obdobju [...] morajo skupni stroški dela in PSA znašati največ [50–60] milijonov EUR, razmerje med stroški in prihodki banke BCG Španija pa mora znašati največ [50–60] %.

| 4.2.7.3.1.5.2 | BCG Španija se mora v celoti financirati sama in biti dovolj kapitalizirana. V obdobju od konca leta 2012 do [...] ne smeta biti zagotovljena dodatni kapital in neto financiranje, do konca obdobja prestrukturiranja pa ne sme biti potrebe po dodatnem kapitalu in neto financiranju. |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.5.2

BCG Španija se mora v celoti financirati sama in biti dovolj kapitalizirana. V obdobju od konca leta 2012 do [...] ne smeta biti zagotovljena dodatni kapital in neto financiranje, do konca obdobja prestrukturiranja pa ne sme biti potrebe po dodatnem kapitalu in neto financiranju.

| 4.2.7.3.1.5.3 | Znesek novoustvarjenih posojil (neto), tj. posojil, ustvarjenih po koncu leta 2012, ki ne bodo zapadla ali ne bodo odplačana do [...], mora biti najmanj [900–950] milijonov EUR. Delež novoustvarjenih posojil, ki se nanašajo na čezmejno poslovanje, je najmanj [20–30]-odstoten. |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.5.3

Znesek novoustvarjenih posojil (neto), tj. posojil, ustvarjenih po koncu leta 2012, ki ne bodo zapadla ali ne bodo odplačana do [...], mora biti najmanj [900–950] milijonov EUR. Delež novoustvarjenih posojil, ki se nanašajo na čezmejno poslovanje, je najmanj [20–30]-odstoten.

| 4.2.7.3.1.5.4 | Novoustvarjena posojila, kot so opredeljena in navedena v točki 4.2.7.3.1.5.3, ustvarijo najmanj [0–5]-odstotno tehtano povprečje čistega dobička (razpon) nad referenčno vrednostjo (šestmesečni Euribor). |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.5.4

Novoustvarjena posojila, kot so opredeljena in navedena v točki 4.2.7.3.1.5.3, ustvarijo najmanj [0–5]-odstotno tehtano povprečje čistega dobička (razpon) nad referenčno vrednostjo (šestmesečni Euribor).

| 4.2.7.3.1.5.5 | Delež slabih posojil med novoustvarjenimi posojili, kot so opredeljena v točki 4.2.7.3.1.5.3, znaša največ [0–5] %. |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.5.5

Delež slabih posojil med novoustvarjenimi posojili, kot so opredeljena v točki 4.2.7.3.1.5.3, znaša največ [0–5] %.

| 4.2.7.3.1.5.6 | Skupni znesek vlog znaša najmanj [0–5] milijard EUR (7). Tehtano povprečje stroškov vlog ni višje od [...] (8); razmerje med posojili in vlogami znaša največ [100–150] %. |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.5.6

Skupni znesek vlog znaša najmanj [0–5] milijard EUR (7). Tehtano povprečje stroškov vlog ni višje od [...] (8); razmerje med posojili in vlogami znaša največ [100–150] %.

4.2.7.3.2   Faza 2

| 4.2.7.3.2.1 | Banka CGD bo nadaljevala izvajanje načrta prestrukturiranja banke BCG Španija od [...] do konca obdobja prestrukturiranja, če bodo ključni kazalniki uspešnosti doseženi do [...]. |
| --- | --- |

4.2.7.3.2.1

Banka CGD bo nadaljevala izvajanje načrta prestrukturiranja banke BCG Španija od [...] do konca obdobja prestrukturiranja, če bodo ključni kazalniki uspešnosti doseženi do [...].

| 4.2.7.3.2.2 | Če zgoraj navedeni ključni kazalniki uspešnosti ne bodo doseženi do [...] ali ko bo skrbnik spremljanja dokončno ocenil, da obstajajo zadostni dokazi, da navedeni ključni kazalniki uspešnosti ne bodo doseženi, bo banka BCG Španija nemudoma prenehala ustvarjati nova posojila in bo začela likvidacijo svojega poslovanja v Španiji, pri čemer bi lahko banka CGD ohranila majhno prisotnost, da bi olajšala likvidacijo poslovanja v Španiji. |
| --- | --- |

4.2.7.3.2.2

Če zgoraj navedeni ključni kazalniki uspešnosti ne bodo doseženi do [...] ali ko bo skrbnik spremljanja dokončno ocenil, da obstajajo zadostni dokazi, da navedeni ključni kazalniki uspešnosti ne bodo doseženi, bo banka BCG Španija nemudoma prenehala ustvarjati nova posojila in bo začela likvidacijo svojega poslovanja v Španiji, pri čemer bi lahko banka CGD ohranila majhno prisotnost, da bi olajšala likvidacijo poslovanja v Španiji.

4.3   Neključne dejavnosti

Vse dejavnosti in sredstva, ki v oddelku 4.2 niso izrecno navedeni, se štejejo za neključne. Da bi banka CGD ponovno vzpostavila uspešno poslovanje in se usmerila v ključno poslovanje, bo opustila zavarovalniško in zdravstveno področje delovanja, prodala vse nestrateške deleže in za vse neključne dejavnosti uvedla likvidacijo, kot je opisano spodaj.

4.3.1   Prodaja podružnice Caixa Seguros

| 4.3.1.1 | Glavna podružnica banke CGD, dejavna na področju zavarovalništva, Caixa Seguros, bo prodana do [...]. Prodaja zavarovalniške poslovne enote bo [...]:






  4.3.1.1.1 | [...]. |
| --- | --- | --- |

4.3.1.1

Glavna podružnica banke CGD, dejavna na področju zavarovalništva, Caixa Seguros, bo prodana do [...]. Prodaja zavarovalniške poslovne enote bo [...]:

4.3.1.1.1

[...].

| 4.3.1.1.2 | Portugalska se zavezuje, da bo banka CGD za izvedbo te odprodaje sredstev zavarovalniške poslovne enote (ocenjena na [...] milijard EUR) poiskala kupca in sklenila dokončno zavezujočo kupo-prodajno pogodbo najpozneje do [...]. Če banka CGD take pogodbe ne bo sklenila do [...], bo [...] imenovala upravitelja odprodaje in mu podelila izključno pooblastilo za prodajo sredstev zavarovalniške poslovne enote (ocenjene na [...] milijard EUR) [...] najpozneje do [...]. |
| --- | --- |

4.3.1.1.2

Portugalska se zavezuje, da bo banka CGD za izvedbo te odprodaje sredstev zavarovalniške poslovne enote (ocenjena na [...] milijard EUR) poiskala kupca in sklenila dokončno zavezujočo kupo-prodajno pogodbo najpozneje do [...]. Če banka CGD take pogodbe ne bo sklenila do [...], bo [...] imenovala upravitelja odprodaje in mu podelila izključno pooblastilo za prodajo sredstev zavarovalniške poslovne enote (ocenjene na [...] milijard EUR) [...] najpozneje do [...].

| 4.3.1.1.3 | [...]. |
| --- | --- |

4.3.1.1.3

[...].

4.3.2   Sredstva, dodeljena neključnim dejavnostim, ki naj bi se likvidirala

| 4.3.2.1 | Neključne dejavnosti vključujejo sredstva, navedena spodaj (presečni datum 31. december 2012):






  4.3.2.1.1 | likvidacija sredstev nekdanje banke BPN, ki so na dan 31. decembra 2012 vključevala: skupaj [4 000–4 500] milijonov EUR (posojila v višini [1 000–1 500] milijonov EUR in dolg (na voljo za prodajo) v višini [2 500–3 000] milijonov EUR); |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1

Neključne dejavnosti vključujejo sredstva, navedena spodaj (presečni datum 31. december 2012):

4.3.2.1.1

likvidacija sredstev nekdanje banke BPN, ki so na dan 31. decembra 2012 vključevala: skupaj [4 000–4 500] milijonov EUR (posojila v višini [1 000–1 500] milijonov EUR in dolg (na voljo za prodajo) v višini [2 500–3 000] milijonov EUR);

| 4.3.2.1.2 | prodaja nestrateških deležev: [200–250] milijonov EUR naj bi bilo prodanih do [...] (predvidena prodajna vrednost); |
| --- | --- |

4.3.2.1.2

prodaja nestrateških deležev: [200–250] milijonov EUR naj bi bilo prodanih do [...] (predvidena prodajna vrednost);

| 4.3.2.1.3 | likvidacija španskega neključnega posojilnega portfelja, ki je bil 31. decembra 2012 vreden: [1 500–2 000] milijonov EUR (podroben seznam v Dodatku IV); |
| --- | --- |

4.3.2.1.3

likvidacija španskega neključnega posojilnega portfelja, ki je bil 31. decembra 2012 vreden: [1 500–2 000] milijonov EUR (podroben seznam v Dodatku IV);

| 4.3.2.1.4 | odprodaja zavarovalniške poslovne enote, kot je opredeljeno v točki 4.3.1 zgoraj. |
| --- | --- |

4.3.2.1.4

odprodaja zavarovalniške poslovne enote, kot je opredeljeno v točki 4.3.1 zgoraj.

| 4.3.2.2 | Do konca decembra 2014 neključna sredstva ne bodo višja od [10–20] milijard EUR. |
| --- | --- |

4.3.2.2

Do konca decembra 2014 neključna sredstva ne bodo višja od [10–20] milijard EUR.

| 4.3.2.3 | Do konca decembra 2016 neključna sredstva ne bodo višja od [5–10] milijard EUR. |
| --- | --- |

4.3.2.3

Do konca decembra 2016 neključna sredstva ne bodo višja od [5–10] milijard EUR.

| 4.3.2.4 | Načela, ki veljajo za neključne dejavnosti






  4.3.2.4.1 | Omejitev ustvarjanja novih posojil






  4.3.2.4.1.1 | Prenehanje ustvarjanja novih posojil, razen: |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2.4

Načela, ki veljajo za neključne dejavnosti

4.3.2.4.1

Omejitev ustvarjanja novih posojil

4.3.2.4.1.1

Prenehanje ustvarjanja novih posojil, razen:

| 4.3.2.4.1.2 | pogodbeno zavezani, vendar še neizplačani zneski bodo omejeni na najnujnejše; |
| --- | --- |

4.3.2.4.1.2

pogodbeno zavezani, vendar še neizplačani zneski bodo omejeni na najnujnejše;

| 4.3.2.4.1.3 | brez dodatnega financiranja sedanjih strank, ki ni pogodbeno zavezano, razen če je to nujno za ohranitev vrednosti zavarovanja posojila ali kako drugače povezano z zmanjševanjem kapitalskih izgub in/ali zviševanjem pričakovane vrednosti vračila posojila; |
| --- | --- |

4.3.2.4.1.3

brez dodatnega financiranja sedanjih strank, ki ni pogodbeno zavezano, razen če je to nujno za ohranitev vrednosti zavarovanja posojila ali kako drugače povezano z zmanjševanjem kapitalskih izgub in/ali zviševanjem pričakovane vrednosti vračila posojila;

| 4.3.2.4.1.4 | upravljanje sedanjih sredstev: sedanja sredstva se bodo upravljala tako, da se bo čim bolj zvišala čista sedanja vrednost sredstev. Na primer, če stranka ne more upoštevati posojilnih pogojev, bo posojilo prestrukturirano (odlog ali delna oprostitev odplačil, pretvorba (dela) terjatve v kapital itd.) samo, če bi se s takim prestrukturiranjem zvišala sedanja vrednost posojila. To načelo velja tudi za hipotekarna posojila. |
| --- | --- |

4.3.2.4.1.4

upravljanje sedanjih sredstev: sedanja sredstva se bodo upravljala tako, da se bo čim bolj zvišala čista sedanja vrednost sredstev. Na primer, če stranka ne more upoštevati posojilnih pogojev, bo posojilo prestrukturirano (odlog ali delna oprostitev odplačil, pretvorba (dela) terjatve v kapital itd.) samo, če bi se s takim prestrukturiranjem zvišala sedanja vrednost posojila. To načelo velja tudi za hipotekarna posojila.

| 4.3.2.4.2 | Aktivna likvidacija neključnih sredstev






  4.3.2.4.2.1 | Neključna sredstva se bodo, zato da se odprodajo, likvidirajo ali prenehajo veljati, upravljala urejeno, vendar s čim manj stroški. Vsa preostala sredstva ob koncu obdobja prestrukturiranja bi bilo treba urejeno likvidirati ob zapadlosti sredstev. Nove neključne dejavnosti se ne bodo izvajale, razen če so izrecno navedene v zavezah. Zato se lahko izvedejo naslednji ukrepi: |
| --- | --- | --- |

4.3.2.4.2

Aktivna likvidacija neključnih sredstev

4.3.2.4.2.1

Neključna sredstva se bodo, zato da se odprodajo, likvidirajo ali prenehajo veljati, upravljala urejeno, vendar s čim manj stroški. Vsa preostala sredstva ob koncu obdobja prestrukturiranja bi bilo treba urejeno likvidirati ob zapadlosti sredstev. Nove neključne dejavnosti se ne bodo izvajale, razen če so izrecno navedene v zavezah. Zato se lahko izvedejo naslednji ukrepi:

| 4.3.2.4.2.2 | Praviloma bodo neključna sredstva prodana čim prej. Banka CGD se zavezuje, da bo vsa taka sredstva prodala, če zaradi prodaje ne bo treba vknjižiti izgube, razen če je prodajna cena glede na nesporno oceno nerazumna. |
| --- | --- |

4.3.2.4.2.2

Praviloma bodo neključna sredstva prodana čim prej. Banka CGD se zavezuje, da bo vsa taka sredstva prodala, če zaradi prodaje ne bo treba vknjižiti izgube, razen če je prodajna cena glede na nesporno oceno nerazumna.

| 4.3.2.4.3 | Prodaja nestrateških deležev:






  4.3.2.4.3.1 | Banka CGD se zavezuje, da bo naslednje nestrateške lastniške deleže prodala do [...]:








  Družba | Delež (v %) (*) | Prodajna vrednost (v milijonih EUR) (**) | Datum prodaje |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [...] | [...] % | [200–250] | [...] |
| [...] | [...] % | [10–20] | [...] |

4.3.2.4.3

Prodaja nestrateških deležev:

4.3.2.4.3.1

Banka CGD se zavezuje, da bo naslednje nestrateške lastniške deleže prodala do [...]:

Družba

Delež (v %) (*)

Prodajna vrednost (v milijonih EUR) (**)

Datum prodaje

[...]

[...] %

[200–250]

[...]

[...]

[...] %

[10–20]

[...]

| 4.3.2.4.3.2 | Skupna vrednost nestrateških deležev je ob začetku prizadevanj za zmanjšanje finančnega vzvoda znašala 841 milijonov EUR. Nestrateški deleži so 31. decembra 2012 znašali [200–250] milijonov EUR. |
| --- | --- |

4.3.2.4.3.2

Skupna vrednost nestrateških deležev je ob začetku prizadevanj za zmanjšanje finančnega vzvoda znašala 841 milijonov EUR. Nestrateški deleži so 31. decembra 2012 znašali [200–250] milijonov EUR.

| 4.3.2.4.3.3 | Banka CGD bo lastniške deleže, navedene zgoraj, v celoti odprodala do [...]. Če deležev ne bo v celoti prodala do [...], bo [...] imenovala upravitelja odprodaje in mu podelila izključno pooblastilo za prodajo preostalih nestrateških deležev [...] najpozneje do [...]. |
| --- | --- |

4.3.2.4.3.3

Banka CGD bo lastniške deleže, navedene zgoraj, v celoti odprodala do [...]. Če deležev ne bo v celoti prodala do [...], bo [...] imenovala upravitelja odprodaje in mu podelila izključno pooblastilo za prodajo preostalih nestrateških deležev [...] najpozneje do [...].

| 4.3.2.4.3.4 | Dokler ne bodo prodani vsi zgoraj navedeni nestrateški deleži, banka CGD ne bo povečala svoje finančne izpostavljenosti (npr. posojil in jamstev) taki družbi v nobenem primeru, razen če je to (a) običajni del poslovanja v prevladujočih tržnih razmerah; (b) nujno za ohranitev vrednosti zadevnega lastniškega deleža ali (c) kako drugače povezano z zmanjševanjem kapitalskih izgub in/ali zvišanjem pričakovane vrednosti izterjanih sredstev zaradi take izpostavljenosti ali deleža. Banka CGD si bo po najboljših močeh prizadevala za zmanjšanje svoje finančne izpostavljenosti takim družbam. |
| --- | --- |

4.3.2.4.3.4

Dokler ne bodo prodani vsi zgoraj navedeni nestrateški deleži, banka CGD ne bo povečala svoje finančne izpostavljenosti (npr. posojil in jamstev) taki družbi v nobenem primeru, razen če je to (a) običajni del poslovanja v prevladujočih tržnih razmerah; (b) nujno za ohranitev vrednosti zadevnega lastniškega deleža ali (c) kako drugače povezano z zmanjševanjem kapitalskih izgub in/ali zvišanjem pričakovane vrednosti izterjanih sredstev zaradi take izpostavljenosti ali deleža. Banka CGD si bo po najboljših močeh prizadevala za zmanjšanje svoje finančne izpostavljenosti takim družbam.

5.   Mehanizem izplačila pomoči

| 5.1 | Banka CGD se zavezuje, da bo izplačala 900 milijonov EUR pogojno zamenljivih obveznic (CoCo) v naslednjih obrokih:






  5.1.1 | Za poslovno leto 2014: [50–60] % presežnega kapitala, ki presega veljavno minimalno kapitalsko zahtevo na podlagi evropskega in portugalskega prava (vključno s stebroma 1 in 2), in kapitalski blažilnik [100–150] bazičnih točk. |
| --- | --- | --- |

5.1

Banka CGD se zavezuje, da bo izplačala 900 milijonov EUR pogojno zamenljivih obveznic (CoCo) v naslednjih obrokih:

5.1.1

Za poslovno leto 2014: [50–60] % presežnega kapitala, ki presega veljavno minimalno kapitalsko zahtevo na podlagi evropskega in portugalskega prava (vključno s stebroma 1 in 2), in kapitalski blažilnik [100–150] bazičnih točk.

| 5.1.2 | Za poslovno leto 2015 in prihodnja leta: [90–100] % kapitala, ki presega veljavno minimalno kapitalsko zahtevo na podlagi evropskega in portugalskega prava (vključno s stebroma 1 in 2), in kapitalski blažilnik [100–150] bazičnih točk. |
| --- | --- |

5.1.2

Za poslovno leto 2015 in prihodnja leta: [90–100] % kapitala, ki presega veljavno minimalno kapitalsko zahtevo na podlagi evropskega in portugalskega prava (vključno s stebroma 1 in 2), in kapitalski blažilnik [100–150] bazičnih točk.

| 5.2 | Brez poseganja v pristojnosti Banke Portugalske kot bančnega nadzornika banke CGD se izplačilo pogojno zamenljivih obveznic (CoCo) v celoti ali deloma ustavi, če se na podlagi utemeljene zahteve banke CGD, ki jo potrdi skrbnik spremljanja, šteje, da bi to ogrozilo solventni položaj banke v prihodnjih letih. |
| --- | --- |

5.2

Brez poseganja v pristojnosti Banke Portugalske kot bančnega nadzornika banke CGD se izplačilo pogojno zamenljivih obveznic (CoCo) v celoti ali deloma ustavi, če se na podlagi utemeljene zahteve banke CGD, ki jo potrdi skrbnik spremljanja, šteje, da bi to ogrozilo solventni položaj banke v prihodnjih letih.

| 5.3 | Banka CGD se zavezuje, da bo Portugalski republiki do konca leta 2013 plačala 405 415 EUR (znesek, enak izplačilu kuponov na dan 28. septembra 2012). |
| --- | --- |

5.3

Banka CGD se zavezuje, da bo Portugalski republiki do konca leta 2013 plačala 405 415 EUR (znesek, enak izplačilu kuponov na dan 28. septembra 2012).

6.   Ukrepi v zvezi z ravnanjem in upravljanje družbe

6.1   Prepoved prevzemov: banka CGD se zavezuje, da se bo vzdržala prevzemov. To velja za nakupe družb z lastno pravno strukturo in delnic v družbah ali paketov sredstev, ki se štejejo za tržno poslovanje ali vejo dejavnosti. To ne velja za prevzeme, ki so potrebni za ohranjanje finančne stabilnosti in/ali stabilnosti v zvezi s povezanimi družbami ali za zagotovitev učinkovite konkurence, če te prevzeme predhodno odobri skrbnik spremljanja. To ne velja niti (1) za prevzeme, ki spadajo med običajne tekoče dejavnosti banke v smislu upravljanja sedanjih obveznosti strank v finančnih težavah, (2) dejavnosti na področju tveganega kapitala, (3) prevzeme, ki spadajo med izjeme iz odstavka 4.2.6 in so v skladu s postopkom iz navedenega odstavka, (4) prevzeme znotraj skupine ali (5) nakupe delnic portugalskih družb, ki niso kreditne institucije, v katerih banka CGD že ima najmanj 50-odstotni delež, če jih predhodno odobri skrbnik spremljanja. Obveznost velja do konca obdobja prestrukturiranja. Banka CGD lahko pridobi deleže v podjetjih, če je nakupna cena, ki jo plača za kateri koli prevzem, nižja od [0–5] % bilančne vsote banke CGD na zadnji dan meseca, ki je predhoden Sklepu, in če je skupni znesek neto nakupnih cen, ki jih banka CGD plača za vse prevzeme v celotnem obdobju prestrukturiranja, manjši od [0–5] % bilančne vsote banke CGD na isti datum.

6.2   Prepoved agresivnih poslovnih praks: banka upravičenka se bo v celotnem obdobju prestrukturiranja izogibala agresivnim poslovnim praksam.

6.3.   Trgovanje za lastni račun: Portugalska bo zagotovila, da banka CGD ne bo trgovala za lastni račun, če to presega minimalni okvir, ki je potreben za normalno delovanje državne blagajne. V obdobju prestrukturiranja skupna omejitev tvegane vrednosti finančnih sredstev, namenjenih trgovanju, ne bo višja od [30–40] milijonov EUR.

6.4   Oglaševanje: banka CGD dodelitve ukrepov pomoči ali drugih prednosti, ki izhajajo iz tega, ne sme izkoristiti za oglaševanje.

6.5   Zagotovila glede upravljanja banke

| 6.5.1 | Vsi člani upravnih organov banke CGD imajo pristojnosti, določene v členih 30 in 31 splošnega okvira za kreditne institucije in finančne družbe, odobrenega z zakonodajnim odlokom št. 298/92 z dne 31. decembra, kakor je bil spremenjen, ter v smernicah EBA o ocenjevanju ustreznosti članov upravnega organa in oseb na ključnih položajih z dne 22. novembra 2012 (EBA/GL/2012/06). Članov odbora je lahko največ 20. Delničar banke CGD si bo prizadeval, da bo ob koncu mandata sedanjega odbora navedeno število zmanjšal na 16. |
| --- | --- |

6.5.1

Vsi člani upravnih organov banke CGD imajo pristojnosti, določene v členih 30 in 31 splošnega okvira za kreditne institucije in finančne družbe, odobrenega z zakonodajnim odlokom št. 298/92 z dne 31. decembra, kakor je bil spremenjen, ter v smernicah EBA o ocenjevanju ustreznosti članov upravnega organa in oseb na ključnih položajih z dne 22. novembra 2012 (EBA/GL/2012/06). Članov odbora je lahko največ 20. Delničar banke CGD si bo prizadeval, da bo ob koncu mandata sedanjega odbora navedeno število zmanjšal na 16.

| 6.5.2 | Poleg odborov, določenih v statutu banke CGD (in sicer izvršnega in revizijskega odbora), ter odbora za strategijo, upravljanje in ocenjevanje, ki ga ustanovi upravni odbor, sestavljajo pa ga neizvršni direktorji, banka CGD imenuje samo notranje organe, katerih pomoč je potrebna pri upravljanju družbe, sestavljajo pa jih člani izvršnega odbora in, kadar je to primerno, zaposleni v banki CGD, ki na zadevnih področjih zasedajo višje vodstvene položaje. |
| --- | --- |

6.5.2

Poleg odborov, določenih v statutu banke CGD (in sicer izvršnega in revizijskega odbora), ter odbora za strategijo, upravljanje in ocenjevanje, ki ga ustanovi upravni odbor, sestavljajo pa ga neizvršni direktorji, banka CGD imenuje samo notranje organe, katerih pomoč je potrebna pri upravljanju družbe, sestavljajo pa jih člani izvršnega odbora in, kadar je to primerno, zaposleni v banki CGD, ki na zadevnih področjih zasedajo višje vodstvene položaje.

| 6.5.3 | Vse odločitve banke CGD se sprejemajo na popolnoma poslovni podlagi in vsi stiki Portugalske z banko CGD so strogo poslovni. |
| --- | --- |

6.5.3

Vse odločitve banke CGD se sprejemajo na popolnoma poslovni podlagi in vsi stiki Portugalske z banko CGD so strogo poslovni.

| 6.5.4 | Portugalska se zavezuje, da ne bo vplivala niti na vsakodnevno operativno poslovanje banke CGD niti na notranja pravila banke CGD v zvezi s politikami kreditnega tveganja, določanjem cen in dajanjem posojil. Lahko pa Portugalska izda smernice v zvezi s strateško usmeritvijo banke CGD in drugimi vprašanji na podlagi splošnih pogojev prava družb in prava javnih podjetij (zakonodajni odlok št. 558/99 z dne 17. decembra, kakor je bil spremenjen). Portugalska ne bo ogrozila popolne neodvisnosti vodstva banke s sklicevanjem na kreditno tveganje in posojilne politike, če se bodo z njo posvetovali v zvezi s poslovnimi načrti banke CGD in načrti dajanja posojil določenim sektorjem gospodarstva. |
| --- | --- |

6.5.4

Portugalska se zavezuje, da ne bo vplivala niti na vsakodnevno operativno poslovanje banke CGD niti na notranja pravila banke CGD v zvezi s politikami kreditnega tveganja, določanjem cen in dajanjem posojil. Lahko pa Portugalska izda smernice v zvezi s strateško usmeritvijo banke CGD in drugimi vprašanji na podlagi splošnih pogojev prava družb in prava javnih podjetij (zakonodajni odlok št. 558/99 z dne 17. decembra, kakor je bil spremenjen). Portugalska ne bo ogrozila popolne neodvisnosti vodstva banke s sklicevanjem na kreditno tveganje in posojilne politike, če se bodo z njo posvetovali v zvezi s poslovnimi načrti banke CGD in načrti dajanja posojil določenim sektorjem gospodarstva.

| 6.5.5 | Posojilnemu odboru, razširjenemu posojilnemu odboru in revizijskemu odboru banke CGD se omogoči popolnoma neodvisno delovanje, pri vseh imenovanjih v posojilni odbor, razširjeni posojilni odbor in revizijski odbor pa se upošteva, da je treba članom teh organov omogočiti neodvisno delovanje brez navzkrižja interesov. |
| --- | --- |

6.5.5

Posojilnemu odboru, razširjenemu posojilnemu odboru in revizijskemu odboru banke CGD se omogoči popolnoma neodvisno delovanje, pri vseh imenovanjih v posojilni odbor, razširjeni posojilni odbor in revizijski odbor pa se upošteva, da je treba članom teh organov omogočiti neodvisno delovanje brez navzkrižja interesov.

| 6.5.6 | Banka CGD zagotovi, da bo najpozneje do 31. decembra 2013 v svoje posojilne politike in politike tveganja vključila načelo, da je treba vse stranke obravnavati pošteno na podlagi nediskriminacijskih postopkov, razen tistih, ki se ne nanašajo na kreditno tveganje in plačilno sposobnost, to načelo pa je treba v skupini uporabljati dosledno. S posojilnimi politikami in politikami tveganja se bodo opredelili načela in pragovi, nad katerimi mora dodelitev posojil odobriti višje vodstvo, pogoji za prestrukturiranje posojil ter obravnavanje pritožb in sporov. |
| --- | --- |

6.5.6

Banka CGD zagotovi, da bo najpozneje do 31. decembra 2013 v svoje posojilne politike in politike tveganja vključila načelo, da je treba vse stranke obravnavati pošteno na podlagi nediskriminacijskih postopkov, razen tistih, ki se ne nanašajo na kreditno tveganje in plačilno sposobnost, to načelo pa je treba v skupini uporabljati dosledno. S posojilnimi politikami in politikami tveganja se bodo opredelili načela in pragovi, nad katerimi mora dodelitev posojil odobriti višje vodstvo, pogoji za prestrukturiranje posojil ter obravnavanje pritožb in sporov.

| 6.5.7 | Banka CGD zagotovi, da bo najpozneje do 31. decembra 2013 poseben del posojilnih politik in politik tveganja namenjen pravilom, s katerimi se urejajo razmerja s povezanimi posojilojemalci (vključno z zaposlenimi, delničarji, direktorji, vodstvenimi delavci ter njihovimi zakonskimi partnerji, otroki in sorojenci ter katerim koli pravnim subjektom, ki ga kateri koli od njih neposredno ali posredno nadzoruje). |
| --- | --- |

6.5.7

Banka CGD zagotovi, da bo najpozneje do 31. decembra 2013 poseben del posojilnih politik in politik tveganja namenjen pravilom, s katerimi se urejajo razmerja s povezanimi posojilojemalci (vključno z zaposlenimi, delničarji, direktorji, vodstvenimi delavci ter njihovimi zakonskimi partnerji, otroki in sorojenci ter katerim koli pravnim subjektom, ki ga kateri koli od njih neposredno ali posredno nadzoruje).

| 6.5.8 | Za zagotovitev, da banka CGD ravna v skladu z načeli iz točk od 6.5.1 do 6.5.7, bo lahko skrbnik:






  6.5.8.1 | prejel kopije vseh poročil organov za notranji nadzor, vključno z zapisniki sestankov, po lastni presoji pa bo lahko opravil tudi razgovor s katerim koli nadzornikom ali revizorjem, ne glede na njegove vodstvene odgovornosti. Skrbnik zagotovi, (i) da se priporočila stalnih nadzornikov ali občasnih nadzornikov/revizorjev ustrezno upoštevajo in (ii) da se izvajajo akcijski načrti za odpravo morebitnih pomanjkljivosti, ugotovljenih v okviru notranjega nadzora; |
| --- | --- | --- |

6.5.8

Za zagotovitev, da banka CGD ravna v skladu z načeli iz točk od 6.5.1 do 6.5.7, bo lahko skrbnik:

6.5.8.1

prejel kopije vseh poročil organov za notranji nadzor, vključno z zapisniki sestankov, po lastni presoji pa bo lahko opravil tudi razgovor s katerim koli nadzornikom ali revizorjem, ne glede na njegove vodstvene odgovornosti. Skrbnik zagotovi, (i) da se priporočila stalnih nadzornikov ali občasnih nadzornikov/revizorjev ustrezno upoštevajo in (ii) da se izvajajo akcijski načrti za odpravo morebitnih pomanjkljivosti, ugotovljenih v okviru notranjega nadzora;

| 6.5.8.2 | redno spremljal poslovne prakse banke CGD s poudarkom na posojilni politiki in politiki vlog. Skrbnik pregleda politiko banke CGD do prestrukturiranja slabih posojil in oblikovanja rezervacij zanje. Banka CGD skrbniku pošlje vsa poročila o tveganju, poslana izvršnemu odboru, ali vse analize/presoje, namenjene oceni kreditne izpostavljenosti banke CGD. Skrbnik na podlagi navedenih poročil, razgovorov in po potrebi pregleda posameznih posojilnih dokumentov opravi svojo analizo in preiskave. Pri tem je treba skrbniku, ki ima pravico opraviti razgovore s kreditnimi analitiki in upravljavci tveganja, kadar se to šteje za primerno, zagotoviti popoln dostop do posojilnih dokumentov; |
| --- | --- |

6.5.8.2

redno spremljal poslovne prakse banke CGD s poudarkom na posojilni politiki in politiki vlog. Skrbnik pregleda politiko banke CGD do prestrukturiranja slabih posojil in oblikovanja rezervacij zanje. Banka CGD skrbniku pošlje vsa poročila o tveganju, poslana izvršnemu odboru, ali vse analize/presoje, namenjene oceni kreditne izpostavljenosti banke CGD. Skrbnik na podlagi navedenih poročil, razgovorov in po potrebi pregleda posameznih posojilnih dokumentov opravi svojo analizo in preiskave. Pri tem je treba skrbniku, ki ima pravico opraviti razgovore s kreditnimi analitiki in upravljavci tveganja, kadar se to šteje za primerno, zagotoviti popoln dostop do posojilnih dokumentov;

| 6.5.8.3 | redno spremljal obravnavanje pritožb in sporov v banki CGD. Skrbnik zagotovi, da se pritožbe in spori obravnavajo v skladu s postopki, opredeljenimi v okviru notranjega nadzora banke CGD, in da banka CGD ravna v skladu z najboljšimi praksami v panogi. Opredelil bo popravne ukrepe, ki jih je treba izvesti v primeru pomanjkljivosti sedanjega postopka. |
| --- | --- |

6.5.8.3

redno spremljal obravnavanje pritožb in sporov v banki CGD. Skrbnik zagotovi, da se pritožbe in spori obravnavajo v skladu s postopki, opredeljenimi v okviru notranjega nadzora banke CGD, in da banka CGD ravna v skladu z najboljšimi praksami v panogi. Opredelil bo popravne ukrepe, ki jih je treba izvesti v primeru pomanjkljivosti sedanjega postopka.

6.6   Plačila organom in zaposlenim:

| 6.6.1 | Banka CGD preveri spodbujevalni učinek in primernost svojih plačilnih sistemov ter zagotovi, da ti sistemi ne povzročijo izpostavljenosti neprimernim tveganjem, da so usmerjeni k trajnim, dolgoročnim ciljem družbe in da so pregledni. |
| --- | --- |

6.6.1

Banka CGD preveri spodbujevalni učinek in primernost svojih plačilnih sistemov ter zagotovi, da ti sistemi ne povzročijo izpostavljenosti neprimernim tveganjem, da so usmerjeni k trajnim, dolgoročnim ciljem družbe in da so pregledni.

| 6.6.2 | Banka CGD kot finančna institucija določi in izvaja svojo plačno politiko in politiko nadomestil dosledno v skladu s pravili, ki jih je portugalska vlada določila v zakonodajnem odloku št. 104/2007 z dne 3. aprila (s katerim je bila prenesena Direktiva 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij), kakor je bil spremenjen z zakonodajnim odlokom št. 88/2011 z dne 20. julija, in pravili, ki jih je portugalska centralna banka določila v obvestilu Aviso št. 10/2011 z dne 29. decembra. |
| --- | --- |

6.6.2

Banka CGD kot finančna institucija določi in izvaja svojo plačno politiko in politiko nadomestil dosledno v skladu s pravili, ki jih je portugalska vlada določila v zakonodajnem odloku št. 104/2007 z dne 3. aprila (s katerim je bila prenesena Direktiva 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij), kakor je bil spremenjen z zakonodajnim odlokom št. 88/2011 z dne 20. julija, in pravili, ki jih je portugalska centralna banka določila v obvestilu Aviso št. 10/2011 z dne 29. decembra.

| 6.6.3 | Poleg tega je politika prejemkov članov uprave banke CGD v skladu z zakonodajnim odlokom št. 71/2007 z dne 27. marca, ki določa ureditev statuta članov uprave podjetij, ki so pod nadzorom države. |
| --- | --- |

6.6.3

Poleg tega je politika prejemkov članov uprave banke CGD v skladu z zakonodajnim odlokom št. 71/2007 z dne 27. marca, ki določa ureditev statuta članov uprave podjetij, ki so pod nadzorom države.

| 6.6.4 | Podobno se banka CGD zavezuje, da bo zagotovila, da banka upošteva pravila in priporočila, ki jih je Evropska komisija v zvezi s tem določila v okviru EU za državno pomoč. |
| --- | --- |

6.6.4

Podobno se banka CGD zavezuje, da bo zagotovila, da banka upošteva pravila in priporočila, ki jih je Evropska komisija v zvezi s tem določila v okviru EU za državno pomoč.

| 6.6.5 | Banka CGD se zlasti zavezuje, da bo skupne prejemke katerega koli člana osebja, vključno s prejemki članov uprave in višjega vodstva, omejila na ustrezno raven, vključno z vsemi mogočimi fiksnimi in spremenljivimi sestavinami, med drugim pokojnine, ter v skladu s členoma 92 in 93 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES. |
| --- | --- |

6.6.5

Banka CGD se zlasti zavezuje, da bo skupne prejemke katerega koli člana osebja, vključno s prejemki članov uprave in višjega vodstva, omejila na ustrezno raven, vključno z vsemi mogočimi fiksnimi in spremenljivimi sestavinami, med drugim pokojnine, ter v skladu s členoma 92 in 93 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES.

6.7   Prepoved izplačila dividend, kuponov in obresti: banka CGD imetnikom prednostnih delnic in podrejenih dolžniških instrumentov ne bo (in poskrbi, da tega ne stori nobena od njenih hčerinskih družb) izplačala dividend, kuponov ali obresti, če se navedena izplačila ne dolgujejo na podlagi pogodbenih ali zakonskih obveznosti. Lahko pa imetnikom prednostnih delnic in podrejenih dolžniških instrumentov izplača (ali svojim hčerinskim družbam dovoli izplačati) dividende, kupone in obresti, če lahko dokaže, da bi neizplačilo oviralo ali preprečilo izplačilo pogojno zamenljivih obveznic (CoCo) (ali izplačilo kuponov za pogojno zamenljive obveznice (CoCo)), ki je opisano v oddelku 5.

6.8   Podpora portugalskim MSP: banka CGD se je zaradi zagotovitve financiranja in zmanjšanja finančnega vzvoda realnega gospodarstva portugalski vladi zavezala, da bo 30 milijonov EUR na leto namenila v sklad, ki bo vlagal v lastniški kapital MSP in podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo. Sklad bo v skladu z mednarodno najboljšo prakso upravljala banka ali tretja oseba z zadostnim strokovnim znanjem in ozaveščenostjo o naložbenih priložnostih. Naložbo v sklad mora predhodno odobriti portugalsko ministrstvo za finance v skladu z merili, opredeljenimi v ministrski odredbi, ki določa pogoje za dokapitalizacijo na podlagi nacionalnega prava, in bo v lasti banke CGD. Sredstva, ki se v tak sklad ne prenesejo v okviru 12-mesečne zaveze, se prenesejo v portugalsko državno blagajno. Sklad se ne bo uporabljal kot mehanizem refinanciranja sedanjih posojil. Naložbe, ki presegajo zgoraj navedeni znesek, mora predhodno odobriti Evropska komisija.

6.9   Druga pravila ravnanja: banka CGD bo še naprej širila svoje dejavnosti spremljanja tveganja in izvajala poslovno politiko, ki je premišljena, zanesljiva in trajnostno usmerjena.

6.10   Skrbnik spremljanja

| 6.10.1 | Portugalska zagotovi, da bo pravilno izvajanje načrta prestrukturiranja ter popolno in pravilno izvajanje vseh zavez stalno spremljal neodvisen, ustrezno usposobljen skrbnik spremljanja. |
| --- | --- |

6.10.1

Portugalska zagotovi, da bo pravilno izvajanje načrta prestrukturiranja ter popolno in pravilno izvajanje vseh zavez stalno spremljal neodvisen, ustrezno usposobljen skrbnik spremljanja.

| 6.10.2 | Imenovanje, naloge, obveznosti in razrešitev skrbnika spremljanja morajo biti v skladu s postopki iz Dodatka I k temu sklepu. |
| --- | --- |

6.10.2

Imenovanje, naloge, obveznosti in razrešitev skrbnika spremljanja morajo biti v skladu s postopki iz Dodatka I k temu sklepu.

| 6.10.3 | Portugalska in banka CGD zagotovita, da ima Komisija ali skrbnik spremljanja med izvajanjem Sklepa neomejen dostop do vseh informacij, potrebnih za spremljanje izvajanja Sklepa. Komisija ali skrbnik spremljanja lahko banko CGD zaprosi za razlago in pojasnila. Portugalska in banka CGD morata s Komisijo in skrbnikom spremljanja v celoti sodelovati pri vseh vprašanjih, povezanih s spremljanjem izvajanja Sklepa. |
| --- | --- |

6.10.3

Portugalska in banka CGD zagotovita, da ima Komisija ali skrbnik spremljanja med izvajanjem Sklepa neomejen dostop do vseh informacij, potrebnih za spremljanje izvajanja Sklepa. Komisija ali skrbnik spremljanja lahko banko CGD zaprosi za razlago in pojasnila. Portugalska in banka CGD morata s Komisijo in skrbnikom spremljanja v celoti sodelovati pri vseh vprašanjih, povezanih s spremljanjem izvajanja Sklepa.

| 6.10.4 | Banka CGD bo po razrešitvi skrbnika spremljanja ob koncu obdobja prestrukturiranja Komisiji vsako leto poročala o razvoju neključnih dejavnosti. |
| --- | --- |

6.10.4

Banka CGD bo po razrešitvi skrbnika spremljanja ob koncu obdobja prestrukturiranja Komisiji vsako leto poročala o razvoju neključnih dejavnosti.

6.11   Upravitelj odprodaje

| 6.11.1 | Portugalska zagotovi, da bo banka CGD pravočasno prodala sredstva zavarovalniške poslovne enote (ocenjena na [...] milijard EUR) družbe Caixa Seguros. Zato banka CGD dne [...] imenuje upravitelja odprodaje, če najpozneje do [...] ne sklene dokončne zavezujoče kupo-prodajne pogodbe. |
| --- | --- |

6.11.1

Portugalska zagotovi, da bo banka CGD pravočasno prodala sredstva zavarovalniške poslovne enote (ocenjena na [...] milijard EUR) družbe Caixa Seguros. Zato banka CGD dne [...] imenuje upravitelja odprodaje, če najpozneje do [...] ne sklene dokončne zavezujoče kupo-prodajne pogodbe.

| 6.11.2 | Portugalska zagotovi, da banka CGD proda svoje nestrateške deleže (delež v [...], ki znaša [200–250] milijonov EUR). Zato banka CGD dne [...] imenuje upravitelja odprodaje, če najpozneje do [...] ne izvede celotne odprodaje. |
| --- | --- |

6.11.2

Portugalska zagotovi, da banka CGD proda svoje nestrateške deleže (delež v [...], ki znaša [200–250] milijonov EUR). Zato banka CGD dne [...] imenuje upravitelja odprodaje, če najpozneje do [...] ne izvede celotne odprodaje.

| 6.11.3 | Upravitelj odprodaje je neodvisen od banke CGD ter deluje v imenu in po navodilih Generalnega direktorata za konkurenco, je ustrezno usposobljen za izvajanje svojih pooblastil (npr. kot investicijska banka ali svetovalec) in ne sme biti ali postati izpostavljen navzkrižju interesov. Banka CGD bo upravitelja odprodaje plačala tako, da to ne bo oviralo njegove neodvisnosti in učinkovitosti pri izvajanju pooblastil. |
| --- | --- |

6.11.3

Upravitelj odprodaje je neodvisen od banke CGD ter deluje v imenu in po navodilih Generalnega direktorata za konkurenco, je ustrezno usposobljen za izvajanje svojih pooblastil (npr. kot investicijska banka ali svetovalec) in ne sme biti ali postati izpostavljen navzkrižju interesov. Banka CGD bo upravitelja odprodaje plačala tako, da to ne bo oviralo njegove neodvisnosti in učinkovitosti pri izvajanju pooblastil.

---

(1)  Računovodski parameter.

(2)  Izključeni so španska poslovalnica in neključna sredstva, ki naj bi bila prenesena na špansko poslovalnico.

(3)  Glej opombo 1.

(4)  Glej opombo 1.

(5)  Izključene so samopostrežne poslovalnice, vključen pa je sedež družbe.

(6)  Na tradicionalnih območjih (Galicija, Extremadura, Castilla y León in Asturija) in v velikih mestih ter glavnih čezmejnih trgovinskih središčih (Madrid, Barcelona, País Vasco, Andaluzija, Aragónija in Valencija).

(7)  Z 10-odstotnim dovoljenim odstopanjem.

(8)  Glej opombo 7.

(*)  Ovrednotena na dan 31. decembra 2012.

(**)  Banka BPN je bila nacionalizirana leta 2008 in prodana leta 2011. Nekatera njena sredstva so bila prenesena na banko CGD.

Dodatek I

SKRBNIK SPREMLJANJA

(A)   Imenovanje skrbnika spremljanja

| (i) | Portugalska zagotovi, da banka CGD imenuje skrbnika spremljanja, ki mora izvajati naloge in obveznosti iz odstavka C tega dodatka. Njegov mandat velja med celotnim trajanjem načrta prestrukturiranja, tj. do 31. decembra 2017. Skrbnik mora ob koncu mandata predložiti končno poročilo. |
| --- | --- |

(i)

Portugalska zagotovi, da banka CGD imenuje skrbnika spremljanja, ki mora izvajati naloge in obveznosti iz odstavka C tega dodatka. Njegov mandat velja med celotnim trajanjem načrta prestrukturiranja, tj. do 31. decembra 2017. Skrbnik mora ob koncu mandata predložiti končno poročilo.

| (ii) | Skrbnik mora biti neodvisen od banke CGD. Skrbnik, ki je lahko na primer investicijska banka, svetovalec ali revizor, mora imeti strokovno znanje, potrebno za izvajanje pooblastil, in ne sme biti nikoli izpostavljen navzkrižju interesov. Banka CGD mora skrbnika plačati tako, da to ne ovira njegove neodvisnosti in učinkovitosti pri izvajanju pooblastil. |
| --- | --- |

(ii)

Skrbnik mora biti neodvisen od banke CGD. Skrbnik, ki je lahko na primer investicijska banka, svetovalec ali revizor, mora imeti strokovno znanje, potrebno za izvajanje pooblastil, in ne sme biti nikoli izpostavljen navzkrižju interesov. Banka CGD mora skrbnika plačati tako, da to ne ovira njegove neodvisnosti in učinkovitosti pri izvajanju pooblastil.

| (iii) | Portugalska bo Komisiji najpozneje šest tednov po obvestilu o Sklepu predložila v odobritev imena dveh ali več oseb, ki jih predlaga za imenovanje za skrbnika spremljanja. |
| --- | --- |

(iii)

Portugalska bo Komisiji najpozneje šest tednov po obvestilu o Sklepu predložila v odobritev imena dveh ali več oseb, ki jih predlaga za imenovanje za skrbnika spremljanja.

| (iv) | Ti predlogi morajo vsebovati dovolj informacij o navedenih osebah, da lahko Komisija preveri, ali predlagani skrbnik izpolnjuje zahteve iz odstavka A(ii), vključevati pa morajo zlasti naslednje:






  (a) | vse pogoje predlaganega mandata z vsemi potrebnimi določbami, ki skrbniku omogočajo opravljanje nalog, ter |
| --- | --- | --- |

(iv)

Ti predlogi morajo vsebovati dovolj informacij o navedenih osebah, da lahko Komisija preveri, ali predlagani skrbnik izpolnjuje zahteve iz odstavka A(ii), vključevati pa morajo zlasti naslednje:

(a)

vse pogoje predlaganega mandata z vsemi potrebnimi določbami, ki skrbniku omogočajo opravljanje nalog, ter

| (b) | osnutek delovnega načrta, v katerem je opisano, kako namerava skrbnik opravljati dodeljene naloge. |
| --- | --- |

(b)

osnutek delovnega načrta, v katerem je opisano, kako namerava skrbnik opravljati dodeljene naloge.

| (v) | Komisija ima diskrecijsko pravico, da odobri ali zavrne predlagane skrbnike in odobri predlagani mandat z vsemi spremembami, ki se ji zdijo potrebne, da bo lahko skrbnik izpolnil svoje obveznosti. Če je odobreno le eno ime, bo banka CGD zadevno osebo ali institucijo imenovala za skrbnika ali poskrbela, da bo ta oseba ali institucija imenovana za skrbnika, v skladu z mandatom, ki ga je odobrila Komisija,. Če je odobrenih več imen, se lahko banka CGD sama odloči, katera od odobrenih oseb bo imenovana za skrbnika. Skrbnik bo imenovan v enem tednu po odobritvi Komisije v skladu z mandatom, ki ga je ta odobrila. |
| --- | --- |

(v)

Komisija ima diskrecijsko pravico, da odobri ali zavrne predlagane skrbnike in odobri predlagani mandat z vsemi spremembami, ki se ji zdijo potrebne, da bo lahko skrbnik izpolnil svoje obveznosti. Če je odobreno le eno ime, bo banka CGD zadevno osebo ali institucijo imenovala za skrbnika ali poskrbela, da bo ta oseba ali institucija imenovana za skrbnika, v skladu z mandatom, ki ga je odobrila Komisija,. Če je odobrenih več imen, se lahko banka CGD sama odloči, katera od odobrenih oseb bo imenovana za skrbnika. Skrbnik bo imenovan v enem tednu po odobritvi Komisije v skladu z mandatom, ki ga je ta odobrila.

| (vi) | Če Komisija zavrne vse predlagane skrbnike, bo Portugalska v dveh tednih po tem, ko bo obveščena o zavrnitvi, predložila imena vsaj dveh novih oseb ali institucij v skladu z zahtevami in postopkom iz odstavkov A(i) in (iv). |
| --- | --- |

(vi)

Če Komisija zavrne vse predlagane skrbnike, bo Portugalska v dveh tednih po tem, ko bo obveščena o zavrnitvi, predložila imena vsaj dveh novih oseb ali institucij v skladu z zahtevami in postopkom iz odstavkov A(i) in (iv).

| (vii) | Če Komisija zavrne tudi vse nove predlagane skrbnike, bo predlagala skrbnika, ki ga bo banka CGD imenovala ali bo poskrbela, da bo imenovan, v skladu z mandatom skrbnika, ki ga je odobrila Komisija. |
| --- | --- |

(vii)

Če Komisija zavrne tudi vse nove predlagane skrbnike, bo predlagala skrbnika, ki ga bo banka CGD imenovala ali bo poskrbela, da bo imenovan, v skladu z mandatom skrbnika, ki ga je odobrila Komisija.

(B)   Imenovanje upravitelja odprodaje

| (i) | Portugalska zagotovi, da banka CGD imenuje upravitelja odprodaje na podlagi postopka imenovanja, ki je za skrbnika spremljanja določen zgoraj. |
| --- | --- |

(i)

Portugalska zagotovi, da banka CGD imenuje upravitelja odprodaje na podlagi postopka imenovanja, ki je za skrbnika spremljanja določen zgoraj.

| (ii) | Portugalska najpozneje do [...] Komisiji predloži v odobritev imena dveh ali več oseb, ki jih predlaga za imenovanje za upravitelja odprodaje, če banka CGD do takrat še ne bo sklenila dokončne zavezujoče kupo-prodajne pogodbe za družbo Caixa Seguros. |
| --- | --- |

(ii)

Portugalska najpozneje do [...] Komisiji predloži v odobritev imena dveh ali več oseb, ki jih predlaga za imenovanje za upravitelja odprodaje, če banka CGD do takrat še ne bo sklenila dokončne zavezujoče kupo-prodajne pogodbe za družbo Caixa Seguros.

| (iii) | Portugalska najpozneje do [...] Komisiji predloži v odobritev imena dveh ali več oseb, ki jih predlaga za imenovanje za upravitelja odprodaje, če banka CGD do takrat še ne bo sklenila dokončnega zavezujočega dogovora o prodaji preostalih nestrateških deležev ([...]). |
| --- | --- |

(iii)

Portugalska najpozneje do [...] Komisiji predloži v odobritev imena dveh ali več oseb, ki jih predlaga za imenovanje za upravitelja odprodaje, če banka CGD do takrat še ne bo sklenila dokončnega zavezujočega dogovora o prodaji preostalih nestrateških deležev ([...]).

(C)   Splošne naloge in obveznosti

Skrbnik mora Komisiji pomagati pri zagotavljanju izpolnjevanja zavez banke CGD in prevzeti naloge skrbnika spremljanja, ki so opredeljene v dokumentu z zavezami. Skrbnik mora izvajati naloge na podlagi mandata v skladu z delovnim načrtom in spremembami delovnega načrta, ki jih odobri Komisija. Komisija lahko na lastno pobudo ali zahtevo skrbnika ali banke CGD skrbniku daje ukaze ali navodila, da zagotovi izpolnjevanje zavez. Banka CGD nima pravice dajati navodil skrbniku. Skrbnika zavezujejo pravne dolžnosti zaupnosti.

(D)   Naloge in obveznosti skrbnika spremljanja in upravitelja odprodaje

| 1. | Naloga skrbnika je, da zagotovi popolno in pravilno izpolnjevanje obveznosti, določenih v zavezah, ter popolno in pravilno izvajanje načrta prestrukturiranja banke CGD. Komisija lahko na lastno pobudo ali na zahtevo skrbnika daje ukaze ali navodila skrbniku ali banki CGD, da zagotovi izpolnjevanje zavez, priloženih Sklepu. |
| --- | --- |

1.

Naloga skrbnika je, da zagotovi popolno in pravilno izpolnjevanje obveznosti, določenih v zavezah, ter popolno in pravilno izvajanje načrta prestrukturiranja banke CGD. Komisija lahko na lastno pobudo ali na zahtevo skrbnika daje ukaze ali navodila skrbniku ali banki CGD, da zagotovi izpolnjevanje zavez, priloženih Sklepu.

| 2. | Skrbnik:






  (i) | mora v svojem prvem poročilu Komisiji predlagati podroben delovni načrt, v katerem opiše, kako namerava spremljati izpolnjevanje zavez, priloženih Sklepu; |
| --- | --- | --- |

2.

Skrbnik:

(i)

mora v svojem prvem poročilu Komisiji predlagati podroben delovni načrt, v katerem opiše, kako namerava spremljati izpolnjevanje zavez, priloženih Sklepu;

| (ii) | mora spremljati popolno in pravilno izvajanje načrta prestrukturiranja banke CGD, zlasti:






  (a) | zmanjšanje bilančne vsote in tveganju prilagojene aktive (RWA); |
| --- | --- | --- |

(ii)

mora spremljati popolno in pravilno izvajanje načrta prestrukturiranja banke CGD, zlasti:

(a)

zmanjšanje bilančne vsote in tveganju prilagojene aktive (RWA);

| (b) | omejitev poslovnih dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

omejitev poslovnih dejavnosti;

| (c) | opustitev predhodno določenih poslovnih področij; |
| --- | --- |

(c)

opustitev predhodno določenih poslovnih področij;

| (d) | postopek za prodajo delnic na predhodno določenih poslovnih področjih; |
| --- | --- |

(d)

postopek za prodajo delnic na predhodno določenih poslovnih področjih;

| (e) | prestrukturiranje poslovanja v Španiji; |
| --- | --- |

(e)

prestrukturiranje poslovanja v Španiji;

| (iii) | mora spremljati, ali banka CGD upošteva načela iz oddelka o upravljanju družbe, ali ima dejansko vzpostavljeno učinkovito in ustrezno notranjo organiziranost in ali dejansko izvaja primerne poslovne prakse. Skrbnik bo zato:






  (a) | prejel kopije vseh poročil organov za notranji nadzor, po lastni presoji pa bo lahko opravil tudi razgovor s katerim koli nadzornikom ali revizorjem, ne glede na njegove vodstvene odgovornosti. Skrbnik zagotovi, (i) da se priporočila stalnih nadzornikov ali občasnih nadzornikov/revizorjev ustrezno upoštevajo in (ii) da se izvajajo akcijski načrti za odpravo morebitnih pomanjkljivosti, ugotovljenih v okviru notranjega nadzora; |
| --- | --- | --- |

(iii)

mora spremljati, ali banka CGD upošteva načela iz oddelka o upravljanju družbe, ali ima dejansko vzpostavljeno učinkovito in ustrezno notranjo organiziranost in ali dejansko izvaja primerne poslovne prakse. Skrbnik bo zato:

(a)

prejel kopije vseh poročil organov za notranji nadzor, po lastni presoji pa bo lahko opravil tudi razgovor s katerim koli nadzornikom ali revizorjem, ne glede na njegove vodstvene odgovornosti. Skrbnik zagotovi, (i) da se priporočila stalnih nadzornikov ali občasnih nadzornikov/revizorjev ustrezno upoštevajo in (ii) da se izvajajo akcijski načrti za odpravo morebitnih pomanjkljivosti, ugotovljenih v okviru notranjega nadzora;

| (b) | redno spremljal poslovne prakse banke CGD s poudarkom na posojilni politiki in politiki vlog. Skrbnik pregleda politiko banke CGD do prestrukturiranja slabih posojil in oblikovanja rezervacij zanje. Banka CGD skrbniku pošlje vsa poročila o tveganju, poslana izvršnemu odboru, ali vse analize/presoje, namenjene oceni kreditne izpostavljenosti banke CGD. Skrbnik na podlagi navedenih poročil, razgovorov in po potrebi pregleda posameznih posojilnih dokumentov opravi svojo analizo in preiskave. Pri tem je treba skrbniku, ki ima pravico opraviti razgovore s kreditnimi analitiki in upravljavci tveganja, kadar se to šteje za primerno, zagotoviti popoln dostop do posojilnih dokumentov; |
| --- | --- |

(b)

redno spremljal poslovne prakse banke CGD s poudarkom na posojilni politiki in politiki vlog. Skrbnik pregleda politiko banke CGD do prestrukturiranja slabih posojil in oblikovanja rezervacij zanje. Banka CGD skrbniku pošlje vsa poročila o tveganju, poslana izvršnemu odboru, ali vse analize/presoje, namenjene oceni kreditne izpostavljenosti banke CGD. Skrbnik na podlagi navedenih poročil, razgovorov in po potrebi pregleda posameznih posojilnih dokumentov opravi svojo analizo in preiskave. Pri tem je treba skrbniku, ki ima pravico opraviti razgovore s kreditnimi analitiki in upravljavci tveganja, kadar se to šteje za primerno, zagotoviti popoln dostop do posojilnih dokumentov;

| (c) | redno spremljal obravnavanje pritožb in sporov v banki CGD. Skrbnik zagotovi, da se pritožbe in spori obravnavajo v skladu s postopki, opredeljenimi v okviru notranjega nadzora banke CGD, in da banka CGD ravna v skladu z najboljšimi praksami v panogi. Opredelil bo popravne ukrepe, ki jih je treba izvesti v primeru pomanjkljivosti sedanjega postopka; |
| --- | --- |

(c)

redno spremljal obravnavanje pritožb in sporov v banki CGD. Skrbnik zagotovi, da se pritožbe in spori obravnavajo v skladu s postopki, opredeljenimi v okviru notranjega nadzora banke CGD, in da banka CGD ravna v skladu z najboljšimi praksami v panogi. Opredelil bo popravne ukrepe, ki jih je treba izvesti v primeru pomanjkljivosti sedanjega postopka;

| (iv) | mora spremljati skladnost z vsemi drugimi zavezami; |
| --- | --- |

(iv)

mora spremljati skladnost z vsemi drugimi zavezami;

| (v) | mora prevzeti druge funkcije, ki so mu dodeljene na podlagi zavez, priloženih Sklepu; |
| --- | --- |

(v)

mora prevzeti druge funkcije, ki so mu dodeljene na podlagi zavez, priloženih Sklepu;

| (vi) | mora banki CGD predlagati ukrepe, ki se mu zdijo potrebni za zagotovitev, da banka CGD izpolni zaveze, priložene Sklepu; |
| --- | --- |

(vi)

mora banki CGD predlagati ukrepe, ki se mu zdijo potrebni za zagotovitev, da banka CGD izpolni zaveze, priložene Sklepu;

| (vii) | mora pri preverjanju gibanja dejanskih finančnih podatkov glede na napovedi v načrtu prestrukturiranja upoštevati morebitne zakonodajne spremembe v zvezi s solventnostjo in likvidnostjo ter |
| --- | --- |

(vii)

mora pri preverjanju gibanja dejanskih finančnih podatkov glede na napovedi v načrtu prestrukturiranja upoštevati morebitne zakonodajne spremembe v zvezi s solventnostjo in likvidnostjo ter

| (viii) | mora Komisiji, Portugalski in banki CGD v tridesetih dneh po koncu vsakega šestmesečnega obdobja predložiti osnutek pisnega poročila. Komisija, Portugalska in banka CGD lahko v petih delovnih dneh predložijo pripombe k osnutku. Skrbnik mora v petih delovnih dneh po prejemu pripomb pripraviti končno poročilo, pri čemer čim bolj in po lastni presoji upošteva pripombe, ter ga predložiti Komisiji in Portugalski. Šele nato mora kopijo končnega poročila poslati tudi banki CGD. Če osnutek poročila ali končno poročilo vsebuje informacije, ki se ne smejo razkriti banki CGD, ji je treba poslati samo nezaupno različico osnutka poročila ali končnega poročila. Skrbnik Portugalski in/ali banki CGD v nobenem primeru ne sme predložiti nobene različice poročila, preden je ne predloži Komisiji.
  Poročilo se mora osredotočati na naloge, ki jih v mandatu določi skrbnik, in izpolnjevanje obveznosti banke CGD, da lahko Komisija presodi, ali se banka CGD upravlja v skladu z obveznostmi. Če je potrebno, lahko Komisija podrobneje določi obseg poročila. Skrbnik mora poleg teh poročil Komisiji nemudoma poslati pisno sporočilo, če ima razlog za sum, da banka CGD ne izpolnjuje navedenih obveznosti, hkrati pa banki CGD pošlje nezaupno različico. |
| --- | --- |

(viii)

mora Komisiji, Portugalski in banki CGD v tridesetih dneh po koncu vsakega šestmesečnega obdobja predložiti osnutek pisnega poročila. Komisija, Portugalska in banka CGD lahko v petih delovnih dneh predložijo pripombe k osnutku. Skrbnik mora v petih delovnih dneh po prejemu pripomb pripraviti končno poročilo, pri čemer čim bolj in po lastni presoji upošteva pripombe, ter ga predložiti Komisiji in Portugalski. Šele nato mora kopijo končnega poročila poslati tudi banki CGD. Če osnutek poročila ali končno poročilo vsebuje informacije, ki se ne smejo razkriti banki CGD, ji je treba poslati samo nezaupno različico osnutka poročila ali končnega poročila. Skrbnik Portugalski in/ali banki CGD v nobenem primeru ne sme predložiti nobene različice poročila, preden je ne predloži Komisiji.

Poročilo se mora osredotočati na naloge, ki jih v mandatu določi skrbnik, in izpolnjevanje obveznosti banke CGD, da lahko Komisija presodi, ali se banka CGD upravlja v skladu z obveznostmi. Če je potrebno, lahko Komisija podrobneje določi obseg poročila. Skrbnik mora poleg teh poročil Komisiji nemudoma poslati pisno sporočilo, če ima razlog za sum, da banka CGD ne izpolnjuje navedenih obveznosti, hkrati pa banki CGD pošlje nezaupno različico.

| 3. | Upravitelj odprodaje sredstva zavarovalniške poslovne enote (ocenjena na [0–5] milijard EUR) družbe Caixa Seguros [...] proda kupcu. V kupo-prodajno pogodbo vključi pogoje, za katere meni, da so ustrezni za ugodno prodajo pred [...]. Natančneje, upravitelj odprodaje lahko v kupo-prodajno pogodbo vključi takšna običajna zagotovila in jamstva ter garancije, ki se utemeljeno zahtevajo pri prodaji. Upravitelj odprodaje ščiti legitimne finančne interese banke CGD v skladu z njeno brezpogojno obveznostjo, da odproda [...]. |
| --- | --- |

3.

Upravitelj odprodaje sredstva zavarovalniške poslovne enote (ocenjena na [0–5] milijard EUR) družbe Caixa Seguros [...] proda kupcu. V kupo-prodajno pogodbo vključi pogoje, za katere meni, da so ustrezni za ugodno prodajo pred [...]. Natančneje, upravitelj odprodaje lahko v kupo-prodajno pogodbo vključi takšna običajna zagotovila in jamstva ter garancije, ki se utemeljeno zahtevajo pri prodaji. Upravitelj odprodaje ščiti legitimne finančne interese banke CGD v skladu z njeno brezpogojno obveznostjo, da odproda [...].

| 4. | Upravitelj odprodaje preostale nestrateške deleže (ocenjena prodajna vrednost znaša [200–250] milijonov EUR) [...] proda kupcu. V kupo-prodajno pogodbo vključi pogoje, za katere meni, da so ustrezni za ugodno prodajo pred [...]. Upravitelj odprodaje ščiti legitimne finančne interese banke CGD v skladu z njeno brezpogojno obveznostjo, da odproda [...]. |
| --- | --- |

4.

Upravitelj odprodaje preostale nestrateške deleže (ocenjena prodajna vrednost znaša [200–250] milijonov EUR) [...] proda kupcu. V kupo-prodajno pogodbo vključi pogoje, za katere meni, da so ustrezni za ugodno prodajo pred [...]. Upravitelj odprodaje ščiti legitimne finančne interese banke CGD v skladu z njeno brezpogojno obveznostjo, da odproda [...].

(E)   Naloge in obveznosti banke CGD

| 1. | Banka CGD skrbniku zagotovi vsakršno sodelovanje, pomoč in informacije, ki jih ta upravičeno zahteva za opravljanje nalog na podlagi mandata, in to zahteva tudi od svojih svetovalcev. Skrbnik mora imeti neomejen dostop do vseh knjig, evidenc, dokumentov, vodstva in drugih zaposlenih, prostorov, lokacij in tehničnih informacij banke CGD ali družb, ki bodo odprodane, če jih potrebuje za izpolnjevanje svojih nalog na podlagi mandata. Banka CGD mora dati skrbniku na voljo eno ali več pisarn v svojih poslovnih prostorih, vsi zaposleni banke CGD pa morajo biti na voljo za sestanke s skrbnikom, da mu zagotovijo vse informacije, ki jih potrebuje za opravljanje svojih nalog. |
| --- | --- |

1.

Banka CGD skrbniku zagotovi vsakršno sodelovanje, pomoč in informacije, ki jih ta upravičeno zahteva za opravljanje nalog na podlagi mandata, in to zahteva tudi od svojih svetovalcev. Skrbnik mora imeti neomejen dostop do vseh knjig, evidenc, dokumentov, vodstva in drugih zaposlenih, prostorov, lokacij in tehničnih informacij banke CGD ali družb, ki bodo odprodane, če jih potrebuje za izpolnjevanje svojih nalog na podlagi mandata. Banka CGD mora dati skrbniku na voljo eno ali več pisarn v svojih poslovnih prostorih, vsi zaposleni banke CGD pa morajo biti na voljo za sestanke s skrbnikom, da mu zagotovijo vse informacije, ki jih potrebuje za opravljanje svojih nalog.

| 2. | Skrbnik lahko z odobritvijo banke CGD (ta odobritev ne sme biti neupravičeno zavrnjena ali odložena) in na svoje stroške imenuje svetovalce (zlasti za svetovanje glede poslovnih financ in pravno svetovanje), če se mu zdi imenovanje takšnih svetovalcev potrebno ali primerno za opravljanje nalog in obveznosti na podlagi mandata ter če so vsi stroški in drugi odhodki, ki jih ustvari skrbnik, razumni. Če banka CGD zavrne odobritev svetovalcev, ki jih predlaga skrbnik, lahko imenovanje svetovalcev odobri Komisija, potem ko se seznani z razlogi banke CGD za zavrnitev. Samo skrbnik ima pravico dajati navodila svetovalcem. |
| --- | --- |

2.

Skrbnik lahko z odobritvijo banke CGD (ta odobritev ne sme biti neupravičeno zavrnjena ali odložena) in na svoje stroške imenuje svetovalce (zlasti za svetovanje glede poslovnih financ in pravno svetovanje), če se mu zdi imenovanje takšnih svetovalcev potrebno ali primerno za opravljanje nalog in obveznosti na podlagi mandata ter če so vsi stroški in drugi odhodki, ki jih ustvari skrbnik, razumni. Če banka CGD zavrne odobritev svetovalcev, ki jih predlaga skrbnik, lahko imenovanje svetovalcev odobri Komisija, potem ko se seznani z razlogi banke CGD za zavrnitev. Samo skrbnik ima pravico dajati navodila svetovalcem.

(F)   Zamenjava, razrešitev in ponovno imenovanje skrbnika

| 1. | Če skrbnik preneha opravljati svoje funkcije na podlagi zavez ali če obstajajo drugi pomembni razlogi, kot je navzkrižje interesov pri skrbniku:






  (i) | lahko Komisija po zaslišanju skrbnika od banke CGD zahteva, da ga zamenja,
  ali |
| --- | --- | --- |

1.

Če skrbnik preneha opravljati svoje funkcije na podlagi zavez ali če obstajajo drugi pomembni razlogi, kot je navzkrižje interesov pri skrbniku:

(i)

lahko Komisija po zaslišanju skrbnika od banke CGD zahteva, da ga zamenja,

ali

| (ii) | lahko banka CGD zamenja skrbnika z odobritvijo Komisije. |
| --- | --- |

(ii)

lahko banka CGD zamenja skrbnika z odobritvijo Komisije.

| 2. | Če je skrbnik razrešen v skladu z odstavkom F(1), se lahko od njega zahteva, da nadaljuje svojo funkcijo, dokler je ne prevzame novi skrbnik, ki mu prejšnji skrbnik preda vse pomembne informacije. Novega skrbnika je treba imenovati v skladu s postopkom iz odstavkov od A(iii) do (vii). |
| --- | --- |

2.

Če je skrbnik razrešen v skladu z odstavkom F(1), se lahko od njega zahteva, da nadaljuje svojo funkcijo, dokler je ne prevzame novi skrbnik, ki mu prejšnji skrbnik preda vse pomembne informacije. Novega skrbnika je treba imenovati v skladu s postopkom iz odstavkov od A(iii) do (vii).

| 3. | Skrbnik lahko preneha svoje dejavnosti šele po tem, ko ga Komisija razreši njegovih nalog, poleg razrešitve v skladu z odstavkom F(1). Takšna razrešitev je mogoča, ko so izpolnjene vse obveznosti, ki so bile naložene skrbniku. Vendar lahko Komisija kadar koli zahteva ponovno imenovanje skrbnika, če se naknadno ugotovi, da zadevni popravni ukrepi niso bili v celoti in ustrezno izvedeni. |
| --- | --- |

3.

Skrbnik lahko preneha svoje dejavnosti šele po tem, ko ga Komisija razreši njegovih nalog, poleg razrešitve v skladu z odstavkom F(1). Takšna razrešitev je mogoča, ko so izpolnjene vse obveznosti, ki so bile naložene skrbniku. Vendar lahko Komisija kadar koli zahteva ponovno imenovanje skrbnika, če se naknadno ugotovi, da zadevni popravni ukrepi niso bili v celoti in ustrezno izvedeni.

Dodatek II

PRISPEVEK ČISTIH SREDSTEV, KI IZHAJA IZ UDELEŽBE V DRUGIH DOMAČIH POSLOVNIH ENOTAH (KAPITALSKA METODA)

Vrednosti decembra 2012

| Poslovna enota | Država | Delež (v %) | Čista sredstva
  Kapitalska metoda
  (v milijonih EUR) | Dejavnost |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SIBS SGPS | Portugalska | 21,6 | 14,7 | Holding, specializiran za elektronska plačila in upravljanje portugalskega sistema bankomatov, ki ga uporabljajo vse banke na Portugalskem. V družbi je udeleženih 26 bank, ki poslujejo na portugalskem trgu. |
| Prado – Cartolinas da Lousã | Portugalska | 37,4 | 4,4 | Industrijski obrat, ki proizvaja karton in papir. [...]. |
| Torre Ocidente | Portugalska | 25,0 | 4,1 | Nepremičninska družba, ki ima v lasti en sam finančni instrument za poslovni najem. [...]. |
| Locarent | Portugalska | 50,0 | 3,9 | Ponudnik storitev oddajanja avtomobilov v najem. |
| Ca Papel do Prado | Portugalska | 37,4 | 1,3 | Družba, ki ima v lasti nepremičnine nedelujoče tovarne [...]. |
| TF Fundo Turismo | Portugalska | 33,5 | 1,3 | Upravitelj nepremičninskih investicijskih skladov v turističnem sektorju, katerega večinski delničar je Portugalska. |
| Yunit Serviços | Portugalska | 33,33 | 0,3 | Družba, ki razvija rešitve e-poslovanja za izdelke in storitve MSP. |
| Bem Comum SCR | Portugalska | 32,0 | 0,1 | Upravitelj investicijskih skladov, specializiran za spodbujanje in podpiranje samostojnih podjetnikov in brezposelnih pri ustanavljanju novih podjetij. |

Poslovna enota

Država

Delež (v %)

Čista sredstva

Kapitalska metoda

(v milijonih EUR)

Dejavnost

SIBS SGPS

Portugalska

21,6

14,7

Holding, specializiran za elektronska plačila in upravljanje portugalskega sistema bankomatov, ki ga uporabljajo vse banke na Portugalskem. V družbi je udeleženih 26 bank, ki poslujejo na portugalskem trgu.

Prado – Cartolinas da Lousã

Portugalska

37,4

4,4

Industrijski obrat, ki proizvaja karton in papir. [...].

Torre Ocidente

Portugalska

25,0

4,1

Nepremičninska družba, ki ima v lasti en sam finančni instrument za poslovni najem. [...].

Locarent

Portugalska

50,0

3,9

Ponudnik storitev oddajanja avtomobilov v najem.

Ca Papel do Prado

Portugalska

37,4

1,3

Družba, ki ima v lasti nepremičnine nedelujoče tovarne [...].

TF Fundo Turismo

Portugalska

33,5

1,3

Upravitelj nepremičninskih investicijskih skladov v turističnem sektorju, katerega večinski delničar je Portugalska.

Yunit Serviços

Portugalska

33,33

0,3

Družba, ki razvija rešitve e-poslovanja za izdelke in storitve MSP.

Bem Comum SCR

Portugalska

32,0

0,1

Upravitelj investicijskih skladov, specializiran za spodbujanje in podpiranje samostojnih podjetnikov in brezposelnih pri ustanavljanju novih podjetij.

Dodatek III

PODROBEN PRIKAZ SREDSTEV BANKE BCG ŠPANIJA (VKLJUČNO S SREDSTVI, KI BODO PRENESENA NA ŠPANSKO POSLOVALNICO)

[...]

Dodatek IV

PODROBEN PRIKAZ SREDSTEV ŠPANSKE POSLOVALNICE

[...]

Dodatek V

SEZNAM [...] ŠPANSKIH POSLOVALNIC ([...])

[...]

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 7.11.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 323/52 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 323/52

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in datum začetka veljavnosti tega pravilnika bi bilo treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na naslovu:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 85 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi v zvezi s homologacijo motorjev z notranjim izgorevanjem ali električnih sistemov za prenos moči, ki se uporabljajo za pogon motornih vozil kategorij M in N, glede na merjenje neto moči in največje 30-minutne moči električnega sistema za prenos moči

Vključuje vsa veljavna besedila do:

dodatka 6 k prvotni različici Pravilnika – začetek veljavnosti: 15 julij 2013

VSEBINA

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za podelitev homologacije |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikacije in preskusi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sprememba in razširitev homologacije sistema za prenos moči |
| --- | --- |

8.

| 9. | Dokončno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov |
| --- | --- |

10.

PRILOGE

| 1. | Bistvene lastnosti motorja z notranjim zgorevanjem in informacije o izvajanju preskusa |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bistvene lastnosti električnega sistema za prenos moči in podatki o izvajanju preskusa |
| --- | --- |

2.

| 3a | Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa sistema za prenos moči v skladu s Pravilnikom št. 85. |
| --- | --- |

3a

| 3b | Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila glede na vgradnjo sistema za prenos moči v skladu s Pravilnikom št. 85. |
| --- | --- |

3b

| 4. | Primeri homologacijskih oznak |
| --- | --- |

4.

| 5. | Metoda merjenja izhodne moči motorja z notranjim zgorevanjem |
| --- | --- |

5.

| 6. | Metoda merjenja neto moči in največje 30-minutne moči električnih sistemov za prenos moči |
| --- | --- |

6.

| 7. | Preverjanje skladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

7.

| 8. | Referenčna goriva |
| --- | --- |

8.

1.   PODROČJE UPORABE

| 1.1 | Ta pravilnik se uporablja za prikaz krivulje kot funkcije vrtilne frekvence motorja za moč ob polni obremenitvi, ki jo navede proizvajalec za motorje z notranjim zgorevanjem ali električne sisteme za prenos moči in največje 30-minutne moči električnih sistemov za prenos moči, ki so namenjeni za pogon motornih vozil kategorij M in N (1). |
| --- | --- |

1.1

Ta pravilnik se uporablja za prikaz krivulje kot funkcije vrtilne frekvence motorja za moč ob polni obremenitvi, ki jo navede proizvajalec za motorje z notranjim zgorevanjem ali električne sisteme za prenos moči in največje 30-minutne moči električnih sistemov za prenos moči, ki so namenjeni za pogon motornih vozil kategorij M in N (1).

| 1.2 | Motorji z notranjim zgorevanjem spadajo v eno od naslednjih kategorij:
  batni motorji z izmeničnim gibanjem bata (s prisilnim ali kompresijskim vžigom), razen motorjev s prostim batom,
  motorji z vrtilnim gibanjem bata (s prisilnim ali kompresijskim vžigom),
  sesalni ali tlačno polnjeni motorji. |
| --- | --- |

1.2

Motorji z notranjim zgorevanjem spadajo v eno od naslednjih kategorij:

batni motorji z izmeničnim gibanjem bata (s prisilnim ali kompresijskim vžigom), razen motorjev s prostim batom,

motorji z vrtilnim gibanjem bata (s prisilnim ali kompresijskim vžigom),

sesalni ali tlačno polnjeni motorji.

| 1.3 | Električni sistemi za prenos moči so sestavljeni iz krmilnikov in motorjev ter se uporabljajo za pogon vozil kot edini način pogona. |
| --- | --- |

1.3

Električni sistemi za prenos moči so sestavljeni iz krmilnikov in motorjev ter se uporabljajo za pogon vozil kot edini način pogona.

2.   OPREDELITEV POJMOV

| 2.1 | „Homologacija sistema za prenos moči“ pomeni homologacijo sistema za prenos moči glede na njegovo neto moč, izmerjeno v skladu s postopkom iz Priloge 5 ali 6 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

2.1

„Homologacija sistema za prenos moči“ pomeni homologacijo sistema za prenos moči glede na njegovo neto moč, izmerjeno v skladu s postopkom iz Priloge 5 ali 6 k temu pravilniku;

| 2.2 | „tip sistema za prenos moči“ pomeni kategorijo motorja z notranjim zgorevanjem ali električnega sistema za prenos moči za vgradnjo v motorno vozilo, katerega bistvene lastnosti se ne razlikujejo od lastnosti iz Priloge 1 ali 2 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

2.2

„tip sistema za prenos moči“ pomeni kategorijo motorja z notranjim zgorevanjem ali električnega sistema za prenos moči za vgradnjo v motorno vozilo, katerega bistvene lastnosti se ne razlikujejo od lastnosti iz Priloge 1 ali 2 k temu pravilniku;

| 2.3 | „neto moč“ pomeni moč, izmerjeno na preskuševalni napravi na koncu ročične gredi, ali enakovredno moč, izmerjeno pri ustrezni vrtilni frekvenci motorja z dodatno opremo iz preglednice 1 v Prilogi 5 ali Prilogi 6 k temu pravilniku, in izračunano pri referenčnih atmosferskih pogojih; |
| --- | --- |

2.3

„neto moč“ pomeni moč, izmerjeno na preskuševalni napravi na koncu ročične gredi, ali enakovredno moč, izmerjeno pri ustrezni vrtilni frekvenci motorja z dodatno opremo iz preglednice 1 v Prilogi 5 ali Prilogi 6 k temu pravilniku, in izračunano pri referenčnih atmosferskih pogojih;

| 2.4 | „največja neto moč“ pomeni največjo vrednost neto moči, izmerjeno pri polni obremenitvi motorja; |
| --- | --- |

2.4

„največja neto moč“ pomeni največjo vrednost neto moči, izmerjeno pri polni obremenitvi motorja;

| 2.5 | „največja 30-minutna moč“ pomeni največjo neto moč električnega sistema za prenos moči pri enosmerni napetosti, kot je opredeljena v odstavku 5.3.1 tega pravilnika, ki jo lahko sistem za prenos moči povprečno prenese v 30 minutah; |
| --- | --- |

2.5

„največja 30-minutna moč“ pomeni največjo neto moč električnega sistema za prenos moči pri enosmerni napetosti, kot je opredeljena v odstavku 5.3.1 tega pravilnika, ki jo lahko sistem za prenos moči povprečno prenese v 30 minutah;

| 2.6 | „hibridna vozila (HV)“:






  2.6.1 | „hibridno vozilo“ pomeni vozilo z vsaj dvema različnima energijskima pretvornikoma in dvema različnima sistemoma za shranjevanje energije (na vozilu) za pogon vozila; |
| --- | --- | --- |

2.6

„hibridna vozila (HV)“:

2.6.1

„hibridno vozilo“ pomeni vozilo z vsaj dvema različnima energijskima pretvornikoma in dvema različnima sistemoma za shranjevanje energije (na vozilu) za pogon vozila;

| 2.6.2 | „hibridno vozilo na električni pogon“ pomeni vozilo, ki za mehanski pogon uporablja energijo iz obeh naslednjih virov energije, shranjene v vozilu:






  — | goriva, |
| --- | --- | --- |

2.6.2

„hibridno vozilo na električni pogon“ pomeni vozilo, ki za mehanski pogon uporablja energijo iz obeh naslednjih virov energije, shranjene v vozilu:

—

goriva,

| — | naprave za shranjevanje električne energije (npr. akumulatorja, kondenzatorja, vztrajnika/generatorja ...); |
| --- | --- |

—

naprave za shranjevanje električne energije (npr. akumulatorja, kondenzatorja, vztrajnika/generatorja ...);

| 2.6.3 | „sistem za prenos moči“ pri hibridnem vozilu na električni pogon je sestavljen iz kombinacije dveh različnih tipov sistema za prenos moči:






  — | motorja z notranjim zgorevanjem ter |
| --- | --- | --- |

2.6.3

„sistem za prenos moči“ pri hibridnem vozilu na električni pogon je sestavljen iz kombinacije dveh različnih tipov sistema za prenos moči:

—

motorja z notranjim zgorevanjem ter

| — | enega ali več električnih sistemov za prenos moči; |
| --- | --- |

—

enega ali več električnih sistemov za prenos moči;

| 2.7 | „standardna oprema“ pomeni opremo, ki jo pri določeni izvedbi vgradi proizvajalec; |
| --- | --- |

2.7

„standardna oprema“ pomeni opremo, ki jo pri določeni izvedbi vgradi proizvajalec;

| 2.8 | „dvogorivni motor“ pomeni tip sistema motorja, homologiranega v skladu s Pravilnikom št. 49 ali vgrajenega v tip vozila, ki je bil homologiran glede emisij skladno s Pravilnikom št. 49, in zasnovanega za sočasno delovanje z dizelskim in plinastim gorivom, pri čemer se poraba goriv meri ločeno in se lahko poraba enega goriva v primerjavi z drugim spreminja v odvisnosti od delovanja; |
| --- | --- |

2.8

„dvogorivni motor“ pomeni tip sistema motorja, homologiranega v skladu s Pravilnikom št. 49 ali vgrajenega v tip vozila, ki je bil homologiran glede emisij skladno s Pravilnikom št. 49, in zasnovanega za sočasno delovanje z dizelskim in plinastim gorivom, pri čemer se poraba goriv meri ločeno in se lahko poraba enega goriva v primerjavi z drugim spreminja v odvisnosti od delovanja;

| 2.9 | „vozilo na dvogorivni pogon“ pomeni vozilo, ki ga poganja dvogorivni motor in pri katerem se gorivo, ki ga uporablja motor, dovaja iz ločenih vgrajenih sistemov za shranjevanje; |
| --- | --- |

2.9

„vozilo na dvogorivni pogon“ pomeni vozilo, ki ga poganja dvogorivni motor in pri katerem se gorivo, ki ga uporablja motor, dovaja iz ločenih vgrajenih sistemov za shranjevanje;

| 2.10 | „dvogorivni način“ pomeni normalni način obratovanja dvogorivnega motorja, med katerim motor pri nekaterih pogojih delovanja istočasno uporablja dizelsko in plinasto gorivo; |
| --- | --- |

2.10

„dvogorivni način“ pomeni normalni način obratovanja dvogorivnega motorja, med katerim motor pri nekaterih pogojih delovanja istočasno uporablja dizelsko in plinasto gorivo;

| 2.11 | „dizelski način“ pomeni normalni način delovanja dvogorivnega motorja, med katerim motor pri nobenih pogojih delovanja ne uporablja plinastega goriva; |
| --- | --- |

2.11

„dizelski način“ pomeni normalni način delovanja dvogorivnega motorja, med katerim motor pri nobenih pogojih delovanja ne uporablja plinastega goriva;

3.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

| 3.1 | Vlogo za homologacijo tipa sistema za prenos moči glede na merjenje neto moči in največje 30-minutne moči električnih sistemov za prenos moči vloži proizvajalec sistema za prenos moči, proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik. |
| --- | --- |

3.1

Vlogo za homologacijo tipa sistema za prenos moči glede na merjenje neto moči in največje 30-minutne moči električnih sistemov za prenos moči vloži proizvajalec sistema za prenos moči, proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.

| 3.2 | Vlogi se priloži opis sistema za prenos moči v treh izvodih, vključno z vsemi podrobnostmi iz:






  — | Priloge 1 za vozila, ki jih poganja samo motor z notranjim zgorevanjem, ali |
| --- | --- | --- |

3.2

Vlogi se priloži opis sistema za prenos moči v treh izvodih, vključno z vsemi podrobnostmi iz:

—

Priloge 1 za vozila, ki jih poganja samo motor z notranjim zgorevanjem, ali

| — | Priloge 2 za vozila ki imajo samo električni pogon, ali |
| --- | --- |

—

Priloge 2 za vozila ki imajo samo električni pogon, ali

| — | Prilog 1 in 2 za hibridna vozila na električni pogon. |
| --- | --- |

—

Prilog 1 in 2 za hibridna vozila na električni pogon.

| 3.3 | Za hibridna vozila na električni pogon (HVE) se preskusi opravijo ločeno na motorju z notranjim zgorevanjem (v skladu s Prilogo 5) in na električnih sistemih za prenos moči (v skladu s Prilogo 6). |
| --- | --- |

3.3

Za hibridna vozila na električni pogon (HVE) se preskusi opravijo ločeno na motorju z notranjim zgorevanjem (v skladu s Prilogo 5) in na električnih sistemih za prenos moči (v skladu s Prilogo 6).

| 3.4 | Vzorec sistema za prenos moči (ali vrsta sistema za prenos moči), katerega tip (katerih tipe) je treba homologirati, se z opremo iz Prilog 5 in 6 k temu pravilniku predloži tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse. |
| --- | --- |

3.4

Vzorec sistema za prenos moči (ali vrsta sistema za prenos moči), katerega tip (katerih tipe) je treba homologirati, se z opremo iz Prilog 5 in 6 k temu pravilniku predloži tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse.

4.   HOMOLOGACIJA

| 4.1 | Če je bila moč sistema za prenos moči, predloženega v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izmerjena v skladu s specifikacijami iz odstavka 5, se homologacija za ta sistem za prenos moči podeli. |
| --- | --- |

4.1

Če je bila moč sistema za prenos moči, predloženega v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izmerjena v skladu s specifikacijami iz odstavka 5, se homologacija za ta sistem za prenos moči podeli.

| 4.2 | Številka homologacije se določi za vsak homologirani tip sistema za prenos moči. Prvi dve števki (zdaj 00 za izvirnik Pravilnika) navajata spremembe, vključno z nedavnimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne dodeli iste številke drugemu tipu sistema za prenos moči. |
| --- | --- |

4.2

Številka homologacije se določi za vsak homologirani tip sistema za prenos moči. Prvi dve števki (zdaj 00 za izvirnik Pravilnika) navajata spremembe, vključno z nedavnimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne dodeli iste številke drugemu tipu sistema za prenos moči.

| 4.3 | Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije sistema za prenos moči v skladu s tem pravilnikom se sporoči pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 3a k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.3

Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije sistema za prenos moči v skladu s tem pravilnikom se sporoči pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 3a k temu pravilniku.

| 4.4 | Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije vozila glede sistema za prenos moči v skladu s tem pravilnikom se sporoči pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 3b k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.4

Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije vozila glede sistema za prenos moči v skladu s tem pravilnikom se sporoči pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 3b k temu pravilniku.

| 4.5 | Na vsakem sistemu za prenos moči, ki je v skladu s tipom sistema za prenos moči, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem obrazcu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:






  4.5.1 | kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (2); |
| --- | --- | --- |

4.5

Na vsakem sistemu za prenos moči, ki je v skladu s tipom sistema za prenos moči, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem obrazcu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

4.5.1

kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (2);

| 4.5.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in številka homologacije, na desni strani kroga iz odstavka 4.5.1; |
| --- | --- |

4.5.2

številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in številka homologacije, na desni strani kroga iz odstavka 4.5.1;

| 4.5.3 | Namesto nameščanja teh homologacijskih oznak in simbolov na sistem za prenos moči se lahko proizvajalec odloči, da ima vsak tip sistema za prenos moči, ki je homologiran v skladu s tem pravilnikom, priložen dokument, ki podaja te informacije, tako da se lahko homologacijske oznake in simboli namestijo na vozilo. |
| --- | --- |

4.5.3

Namesto nameščanja teh homologacijskih oznak in simbolov na sistem za prenos moči se lahko proizvajalec odloči, da ima vsak tip sistema za prenos moči, ki je homologiran v skladu s tem pravilnikom, priložen dokument, ki podaja te informacije, tako da se lahko homologacijske oznake in simboli namestijo na vozilo.

| 4.6 | Če je sistem za prenos moči v skladu s tipom, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola iz odstavka 4.5.1: v takem primeru se v vzdolžnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.5.1 vstavijo pravilnik in številke homologacije vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila odobrena homologacija, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

4.6

Če je sistem za prenos moči v skladu s tipom, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola iz odstavka 4.5.1: v takem primeru se v vzdolžnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.5.1 vstavijo pravilnik in številke homologacije vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila odobrena homologacija, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom.

| 4.7 | Homologacijska oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

4.7

Homologacijska oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna.

| 4.8 | Homologacijska oznaka se namesti v bližino identifikacijskih številk sistema za prenos moči, ki jih zagotovi proizvajalec. |
| --- | --- |

4.8

Homologacijska oznaka se namesti v bližino identifikacijskih številk sistema za prenos moči, ki jih zagotovi proizvajalec.

| 4.9 | V Prilogi 4 k temu pravilniku so navedeni primeri namestitev homologacijskih oznak. |
| --- | --- |

4.9

V Prilogi 4 k temu pravilniku so navedeni primeri namestitev homologacijskih oznak.

5.   SPECIFIKACIJE IN PRESKUSI

5.1   Splošno

Sestavni deli, ki lahko vplivajo na moč sistema za prenos moči, so zasnovani, izdelani in sestavljeni tako, da sistem za prenos moči ob običajni uporabi lahko kljub tresljajem, ki jim je lahko izpostavljen, izpolnjuje predpise tega pravilnika.

5.2   Opis preskusov za motorje z notranjim zgorevanjem

5.2.1   Preskus neto moči pri motorjih s prisilnim vžigom vključuje obratovanje motorja s polnim plinom, pri motorjih na kompresijski vžig in dvogorivnih motorjih pa obratovanje pri polni obremenitvi, pri čemer mora biti motor opremljen, kot je določeno v preglednici 1 Priloge 5 k temu pravilniku.

| 5.2.1.1 | V primeru dvogorivnega motorja, ki ima dizelski način, preskus vključuje delovanje istega motorja v dvogorivnem in dizelskem načinu. |
| --- | --- |

5.2.1.1

V primeru dvogorivnega motorja, ki ima dizelski način, preskus vključuje delovanje istega motorja v dvogorivnem in dizelskem načinu.

5.2.2   Meritve je treba opraviti pri zadostnem številu vrtilnih frekvenc motorja, da se čim bolj natančno določi krivulja moči motorja med najmanjšo in največjo vrtilno frekvenco motorja, ki ju priporoča proizvajalec. To območje vrtilnih frekvenc mora vključevati vrtilne frekvence, pri katerih motor proizvaja največjo moč in največji navor. Za vsako vrtilno frekvenco se določi povprečje iz najmanj dveh stabiliziranih meritev.

5.2.3   Uporablja se naslednje gorivo:

| 5.2.3.1 | Pri motorjih s prisilnim vžigom na bencinski pogon:
  uporabi se običajno komercialno gorivo. V primeru spora se uporabi eno od referenčnih goriv, ki jih je za motorje s pogonom na bencin določil CEC (3) v dokumentih RF-01-A-84 in RF-01-A-85. |
| --- | --- |

5.2.3.1

Pri motorjih s prisilnim vžigom na bencinski pogon:

uporabi se običajno komercialno gorivo. V primeru spora se uporabi eno od referenčnih goriv, ki jih je za motorje s pogonom na bencin določil CEC (3) v dokumentih RF-01-A-84 in RF-01-A-85.

| 5.2.3.2 | Pri motorjih s prisilnim vžigom in dvogorivnih motorjih, ki za gorivo uporabljajo utekočinjeni naftni plin:






  5.2.3.2.1 | Pri motorjih s samodejnim prilagajanjem na gorivo:
  uporabi se običajno komercialno gorivo. V primeru spora se uporabi eno od referenčnih goriv iz Priloge 8. |
| --- | --- | --- |

5.2.3.2

Pri motorjih s prisilnim vžigom in dvogorivnih motorjih, ki za gorivo uporabljajo utekočinjeni naftni plin:

5.2.3.2.1

Pri motorjih s samodejnim prilagajanjem na gorivo:

uporabi se običajno komercialno gorivo. V primeru spora se uporabi eno od referenčnih goriv iz Priloge 8.

| 5.2.3.2.2 | Pri motorjih brez samodejnega prilagajanja na gorivo:
  uporabi se referenčno gorivo iz Priloge 8 z najnižjo vsebnostjo C3. |
| --- | --- |

5.2.3.2.2

Pri motorjih brez samodejnega prilagajanja na gorivo:

uporabi se referenčno gorivo iz Priloge 8 z najnižjo vsebnostjo C3.

| 5.2.3.2.3 | Pri motorjih, pri katerih je navedena posebna sestava goriva:
  uporabi se za motor navedeno gorivo. |
| --- | --- |

5.2.3.2.3

Pri motorjih, pri katerih je navedena posebna sestava goriva:

uporabi se za motor navedeno gorivo.

| 5.2.3.2.4 | Uporabljeno gorivo se navede v poročilu o preskusu. |
| --- | --- |

5.2.3.2.4

Uporabljeno gorivo se navede v poročilu o preskusu.

| 5.2.3.3 | Pri motorjih s prisilnim vžigom in dvogorivnih motorjih, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin:






  5.2.3.3.1 | Pri motorjih s samodejnim prilagajanjem na gorivo:
  uporabi se običajno komercialno gorivo. V primeru spora se uporabi eno od referenčnih goriv iz Priloge 8. |
| --- | --- | --- |

5.2.3.3

Pri motorjih s prisilnim vžigom in dvogorivnih motorjih, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin:

5.2.3.3.1

Pri motorjih s samodejnim prilagajanjem na gorivo:

uporabi se običajno komercialno gorivo. V primeru spora se uporabi eno od referenčnih goriv iz Priloge 8.

| 5.2.3.3.2 | Pri motorjih brez samodejnega prilagajanja na gorivo:
  uporabi se običajno komercialno gorivo z Wobbejevim indeksom najmanj 52,6 MJm-3 (4 °C, 101,3 KPa). V primeru spora se uporabi referenčno gorivo G20 iz Priloge 8, tj. gorivo z najvišjim Wobbejevim indeksom. |
| --- | --- |

5.2.3.3.2

Pri motorjih brez samodejnega prilagajanja na gorivo:

uporabi se običajno komercialno gorivo z Wobbejevim indeksom najmanj 52,6 MJm-3 (4 °C, 101,3 KPa). V primeru spora se uporabi referenčno gorivo G20 iz Priloge 8, tj. gorivo z najvišjim Wobbejevim indeksom.

| 5.2.3.3.3 | Pri motorjih, za katere je navedena posebna vrsta goriva:
  uporabi se običajno komercialno gorivo z Wobbejevim indeksom najmanj 52,6 MJm-3 (4 °C, 101,3 kPa), če so za motor navedeni plini iz območja H, ali najmanj 47,2 MJm-3 (4 °C, 101,3 kPa), če so za motor navedeni plini iz območja L. V primeru spora se uporabi referenčno gorivo G20 iz Priloge 8, če so za motor navedeni plini iz območja iz razreda H, ali referenčno gorivo G23, če so za motor navedeni plini iz območja iz razreda L, tj. gorivo z najvišjim Wobbejevim indeksom za ustrezni razred. |
| --- | --- |

5.2.3.3.3

Pri motorjih, za katere je navedena posebna vrsta goriva:

uporabi se običajno komercialno gorivo z Wobbejevim indeksom najmanj 52,6 MJm-3 (4 °C, 101,3 kPa), če so za motor navedeni plini iz območja H, ali najmanj 47,2 MJm-3 (4 °C, 101,3 kPa), če so za motor navedeni plini iz območja L. V primeru spora se uporabi referenčno gorivo G20 iz Priloge 8, če so za motor navedeni plini iz območja iz razreda H, ali referenčno gorivo G23, če so za motor navedeni plini iz območja iz razreda L, tj. gorivo z najvišjim Wobbejevim indeksom za ustrezni razred.

| 5.2.3.3.4 | Pri motorjih, za katere je naveden utekočinjeni naftni plin s posebno sestavo:
  uporabi se gorivo, ki je navedeno za motor, ali referenčno gorivo G20 iz Priloge 8, če je za motor navedeno gorivo LNG20. |
| --- | --- |

5.2.3.3.4

Pri motorjih, za katere je naveden utekočinjeni naftni plin s posebno sestavo:

uporabi se gorivo, ki je navedeno za motor, ali referenčno gorivo G20 iz Priloge 8, če je za motor navedeno gorivo LNG20.

| 5.2.3.3.5 | Pri motorjih, za katere je navedena posebna sestava goriva:
  uporabi se za motor navedeno gorivo. |
| --- | --- |

5.2.3.3.5

Pri motorjih, za katere je navedena posebna sestava goriva:

uporabi se za motor navedeno gorivo.

| 5.2.3.3.6 | Uporabljeno gorivo se navede v poročilu o preskusu. |
| --- | --- |

5.2.3.3.6

Uporabljeno gorivo se navede v poročilu o preskusu.

| 5.2.3.4 | Pri motorjih s prisilnim vžigom in dvogorivnih motorjih:
  uporabi se običajno komercialno gorivo. V primeru spora se uporabi referenčno gorivo, ki jih je za motorje na kompresijski vžig določil CEC v dokumentu RF-03-A-84. |
| --- | --- |

5.2.3.4

Pri motorjih s prisilnim vžigom in dvogorivnih motorjih:

uporabi se običajno komercialno gorivo. V primeru spora se uporabi referenčno gorivo, ki jih je za motorje na kompresijski vžig določil CEC v dokumentu RF-03-A-84.

| 5.2.3.5 | Motorji s prisilnim vžigom v vozilih, ki lahko delujejo bodisi na bencin ali na plinasto gorivo, se preskusijo z obema vrstama goriva, v skladu z določbami iz odstavkov od 5.2.3.1 do 5.2.3.3. Vozila, ki delujejo na bencin in na plinasto gorivo, pri katerih je bencinski sistem predviden le za zasilni pogon ali za zagon in katerih posoda za gorivo lahko vsebuje največ 15 litrov bencina, se pri preskusu štejejo za vozila, ki delujejo samo na plinasto gorivo. |
| --- | --- |

5.2.3.5

Motorji s prisilnim vžigom v vozilih, ki lahko delujejo bodisi na bencin ali na plinasto gorivo, se preskusijo z obema vrstama goriva, v skladu z določbami iz odstavkov od 5.2.3.1 do 5.2.3.3. Vozila, ki delujejo na bencin in na plinasto gorivo, pri katerih je bencinski sistem predviden le za zasilni pogon ali za zagon in katerih posoda za gorivo lahko vsebuje največ 15 litrov bencina, se pri preskusu štejejo za vozila, ki delujejo samo na plinasto gorivo.

| 5.2.3.6 | Dvogorivni motorji ali vozila, ki imajo dizelski način, se preskusijo z gorivi, ki ustrezajo posameznemu načinu, v skladu z določbami iz odstavkov od 5.2.3.1 do 5.2.3.5. |
| --- | --- |

5.2.3.6

Dvogorivni motorji ali vozila, ki imajo dizelski način, se preskusijo z gorivi, ki ustrezajo posameznemu načinu, v skladu z določbami iz odstavkov od 5.2.3.1 do 5.2.3.5.

5.2.4   Meritve se opravijo v skladu z določbami Priloge 5 k temu pravilniku.

5.2.5   Poročilo o preskusu vsebuje rezultate in vse izračune, ki so potrebni za ugotovitev neto moči, kot je navedeno v Dodatku k Prilogi 5 k temu pravilniku, vključno z lastnostmi motorja iz Priloge 1 k temu pravilniku. V skladu z določbami te direktive lahko pristojni organ za pripravo tega dokumenta uporabi poročilo pooblaščenega ali priznanega laboratorija.

5.3   Opis preskusov za merjenje neto moči in največje 30-minutne moči električnih sistemov za prenos moči

Električni sistem za prenos moči je opremljen, kot je določeno v Prilogi 6 k temu pravilniku. Električni sistem za prenos moči ima vir enosmerne napetosti z največjim padcem napetosti 5 odstotkov glede na čas in tok (obdobja, krajša od 10 sekund, so izključena). Napajalno napetost preskusa določi proizvajalec vozila.

| Opomba: | Če je akumulator omejen na največ 30 minut moči, je največja 30-minutna moč električnega vozila lahko manjša kot največja 30-minutna moč sistema za prenos moči vozila glede na ta preskus. |
| --- | --- |

Opomba:

Če je akumulator omejen na največ 30 minut moči, je največja 30-minutna moč električnega vozila lahko manjša kot največja 30-minutna moč sistema za prenos moči vozila glede na ta preskus.

5.3.1   Določanje neto moči

| 5.3.1.1 | Motor z vsemi agregati mora biti kondicioniran pri temperaturi 25 °C ± 5 °C najmanj dve uri. |
| --- | --- |

5.3.1.1

Motor z vsemi agregati mora biti kondicioniran pri temperaturi 25 °C ± 5 °C najmanj dve uri.

| 5.3.1.2 | Preskus neto moči vključuje delovanje pri največji nastavitvi krmilnika moči. |
| --- | --- |

5.3.1.2

Preskus neto moči vključuje delovanje pri največji nastavitvi krmilnika moči.

| 5.3.1.3 | Tik pred začetkom preskusa motor teče na preskuševalni napravi tri minute z močjo, ki je enaka 80 odstotkom največje moči pri vrtilni frekvenci, ki jo je priporočil proizvajalec. |
| --- | --- |

5.3.1.3

Tik pred začetkom preskusa motor teče na preskuševalni napravi tri minute z močjo, ki je enaka 80 odstotkom največje moči pri vrtilni frekvenci, ki jo je priporočil proizvajalec.

| 5.3.1.4 | Meritve se opravijo pri zadostnem številu vrtilnih frekvenc motorja, da se čim bolj natančno določi krivulja moči motorja med ničto in največjo vrtilno frekvenco motorja, kot jo je priporočil proizvajalec. Celotni preskus se zaključi po 5 minutah. |
| --- | --- |

5.3.1.4

Meritve se opravijo pri zadostnem številu vrtilnih frekvenc motorja, da se čim bolj natančno določi krivulja moči motorja med ničto in največjo vrtilno frekvenco motorja, kot jo je priporočil proizvajalec. Celotni preskus se zaključi po 5 minutah.

5.3.2   Ugotavljanje največje 30-minutne moči

| 5.3.2.1 | Motor in njegov celoten sestav opreme morajo biti kondicionirani pri temperaturi 25 °C ± 5 °C najmanj štiri ure. |
| --- | --- |

5.3.2.1

Motor in njegov celoten sestav opreme morajo biti kondicionirani pri temperaturi 25 °C ± 5 °C najmanj štiri ure.

| 5.3.2.2 | Električni sistem za prenos moči na napravi deluje z močjo, ki je po navedbah proizvajalca najprimernejša ocena največje 30-minutne moči. Vrtilna frekvenca mora biti v območju, v katerem je neto moč večja od 90 odstotkov največje moči, kot je izmerjena v odstavku 5.3.1. To vrtilno frekvenco priporoči proizvajalec. |
| --- | --- |

5.3.2.2

Električni sistem za prenos moči na napravi deluje z močjo, ki je po navedbah proizvajalca najprimernejša ocena največje 30-minutne moči. Vrtilna frekvenca mora biti v območju, v katerem je neto moč večja od 90 odstotkov največje moči, kot je izmerjena v odstavku 5.3.1. To vrtilno frekvenco priporoči proizvajalec.

| 5.3.2.3 | Vrtilna frekvenca in moč se zabeležita. Moč mora biti v območju ± 5 odstotkov vrednosti moči na začetku preskusa. Največja 30-minutna moč je povprečna moč v 30 minutah. |
| --- | --- |

5.3.2.3

Vrtilna frekvenca in moč se zabeležita. Moč mora biti v območju ± 5 odstotkov vrednosti moči na začetku preskusa. Največja 30-minutna moč je povprečna moč v 30 minutah.

5.4   Razlaga rezultatov

Neto moč in največja 30-minutna moč električnih sistemov za prenos moči, ki ju navede proizvajalec za tip sistema za prenos moči, se sprejmeta, če se ne razlikujeta za več kot ± 2 odstotka pri največji moči in za več kot ± 4 odstotke na drugih merilnih točkah na krivulji z odstopanjem ± 2 odstotka pri vrtilni frekvenci motorja ali v območju vrtilne frekvence motorja (X1 min.–1 + 2 odstotka) do (X2 min.–1 – 2 odstotka) (X1 < X2) od vrednosti, ki jih tehnična služba izmeri na sistemu za prenos moči, predloženem v preskus.

V primeru dvogorivnega motorja je neto moč, ki jo je navedel proizvajalec, moč, izmerjena v dvogorivnem načinu delovanja tega motorja.

6.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Skladnost proizvodnih postopkov je v skladu z Dodatkom 2 k Sporazumu (E/ECE/324 – E/ECE/TRANS/505/Rev.2) v naslednjih zahtevah:

| 6.1 | Motorji, homologirani v skladu s tem pravilnikom, se izdelajo tako, da ustrezajo homologiranemu tipu. |
| --- | --- |

6.1

Motorji, homologirani v skladu s tem pravilnikom, se izdelajo tako, da ustrezajo homologiranemu tipu.

| 6.2 | Izpolnjene morajo biti minimalne zahteve za skladnost postopkov za nadzor proizvodnje, določene v Prilogi 7 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

6.2

Izpolnjene morajo biti minimalne zahteve za skladnost postopkov za nadzor proizvodnje, določene v Prilogi 7 k temu pravilniku.

7.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 7.1 | Homologacija, podeljena za tip sistema za prenos moči v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zgornje zahteve niso izpolnjene ali če sistem za prenos moči, ki ima homologacijsko oznako, ni v skladu s homologiranim tipom. |
| --- | --- |

7.1

Homologacija, podeljena za tip sistema za prenos moči v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zgornje zahteve niso izpolnjene ali če sistem za prenos moči, ki ima homologacijsko oznako, ni v skladu s homologiranim tipom.

| 7.2 | Če pogodbenica Sporazuma iz leta 1958, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 3a ali 3b k temu pravilniku. |
| --- | --- |

7.2

Če pogodbenica Sporazuma iz leta 1958, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 3a ali 3b k temu pravilniku.

8.   SPREMEMBA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE SISTEMA ZA PRENOS MOČI

| 8.1 | Vsaka sprememba sistema za prenos moči, izvedena na tipu sistema za prenos moči, se ob upoštevanju lastnosti iz Priloge 1 ali 2 sporoči upravnemu organu, ki je homologiral sistem za prenos moči. Homologacijski organ lahko nato:






  8.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali |
| --- | --- | --- |

8.1

Vsaka sprememba sistema za prenos moči, izvedena na tipu sistema za prenos moči, se ob upoštevanju lastnosti iz Priloge 1 ali 2 sporoči upravnemu organu, ki je homologiral sistem za prenos moči. Homologacijski organ lahko nato:

8.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali

| 8.1.2 | od tehnične službe, pristojne za izvajanje preskusov, zahteva dodatno poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

8.1.2

od tehnične službe, pristojne za izvajanje preskusov, zahteva dodatno poročilo o preskusu.

| 8.2 | Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki opredeljuje spremembe, se po postopku iz odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

8.2

Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki opredeljuje spremembe, se po postopku iz odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

| 8.3 | Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko tej razširitvi in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 3a ali Priloge 3b k temu pravilniku. |
| --- | --- |

8.3

Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko tej razširitvi in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 3a ali Priloge 3b k temu pravilniku.

9.   DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati sistem za prenos moči, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni organ prejme ustrezno sporočilo, mora o tem obvestiti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 3a ali Priloge 3b k temu pravilniku.

10.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

Podpisnice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in katerim se pošljejo obrazci, ki potrjujejo podelitev, zavrnitev ali preklic homologacije v drugih državah.

---

(1)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 2, odst. 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2)  Številčne oznake držav pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Dop.3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(3)  Evropski koordinacijski svet.

---

PRILOGA 1

BISTVENE LASTNOSTI MOTORJA Z NOTRANJIM ZGOREVANJEM IN INFORMACIJE O IZVAJANJU PRESKUSA

Kjer je ustrezno, se naslednji podatki predložijo v treh izvodih skupaj s seznamom vsebine. Morebitne risbe morajo biti dovolj podrobne in predložene v ustreznem merilu ter v formatu A4 ali zložene na ta format. Morebitne fotografije morajo biti dovolj podrobne.

Če imajo sistemi, sestavni deli ali samostojne tehnične enote iz tega dodatka elektronsko krmiljenje, se predložijo podatki o njegovem delovanju.

| 0. | Splošni konstrukcijski podatki o vozilu: ... |
| --- | --- |

0.

Splošni konstrukcijski podatki o vozilu: ...

| 0.1 | Znamka (blagovno ime proizvajalca): ... |
| --- | --- |

0.1

Znamka (blagovno ime proizvajalca): ...

| 0.2 | Tip in trgovska oznaka: ... |
| --- | --- |

0.2

Tip in trgovska oznaka: ...

| 0.3 | Podatki za identifikacijo tipa vozila, če je oznaka na vozilu: ... |
| --- | --- |

0.3

Podatki za identifikacijo tipa vozila, če je oznaka na vozilu: ...

| 0.3.1 | Mesto navedene oznake: ... |
| --- | --- |

0.3.1

Mesto navedene oznake: ...

| 0.4 | Kategorija vozila: ... |
| --- | --- |

0.4

Kategorija vozila: ...

| 0.5 | Ime in naslov proizvajalca: ... |
| --- | --- |

0.5

Ime in naslov proizvajalca: ...

| 0.6 | Naslovi proizvodnih obratov: ... |
| --- | --- |

0.6

Naslovi proizvodnih obratov: ...

| 1. | Splošni konstrukcijski podatki o vozilu |
| --- | --- |

1.

Splošni konstrukcijski podatki o vozilu

| 1.1 | Fotografije in/ali risbe vzorčnega vozila: ... |
| --- | --- |

1.1

Fotografije in/ali risbe vzorčnega vozila: ...

| 1.2 | Lega volana: levo/desno (1): ... |
| --- | --- |

1.2

Lega volana: levo/desno (1): ...

| 1.3 | Dvogorivno vozilo: da/ne (1) |
| --- | --- |

1.3

Dvogorivno vozilo: da/ne (1)

| 1.3.1 | Dvogorivno vozilo, ki ima dizelski način: da/ne (1) |
| --- | --- |

1.3.1

Dvogorivno vozilo, ki ima dizelski način: da/ne (1)

| 2.0 | Pogonski agregat |
| --- | --- |

2.0

Pogonski agregat

| 2.1 | Proizvajalec: ... |
| --- | --- |

2.1

Proizvajalec: ...

| 2.2 | Proizvajalčeva oznaka motorja (kot je označena na motorju, ali drugi podatki za identifikacijo): ... |
| --- | --- |

2.2

Proizvajalčeva oznaka motorja (kot je označena na motorju, ali drugi podatki za identifikacijo): ...

| 2.3 | Način delovanja: prisilni/kompresijski vžig, štiritaktni/dvotaktni (1) |
| --- | --- |

2.3

Način delovanja: prisilni/kompresijski vžig, štiritaktni/dvotaktni (1)

| 2.4 | Število in razporeditev valjev: ... |
| --- | --- |

2.4

Število in razporeditev valjev: ...

| 2.5 | Premer valja: ... mm |
| --- | --- |

2.5

Premer valja: ... mm

| 2.6 | Gib: ... mm |
| --- | --- |

2.6

Gib: ... mm

| 2.7 | Zaporedje vžigov: ... |
| --- | --- |

2.7

Zaporedje vžigov: ...

| 2.8 | Delovna prostornina motorja: ...cm3 |
| --- | --- |

2.8

Delovna prostornina motorja: ...cm3

| 2.9 | Kompresijsko razmerje: ... |
| --- | --- |

2.9

Kompresijsko razmerje: ...

| 2.10 | Risbe zgorevalnega prostora, čela bata in, pri motorjih na prisilni vžig, batnih obročkov: ... |
| --- | --- |

2.10

Risbe zgorevalnega prostora, čela bata in, pri motorjih na prisilni vžig, batnih obročkov: ...

| 2.11 | Največja neto moč: ...kW pri ... min–1 |
| --- | --- |

2.11

Največja neto moč: ...kW pri ... min–1

| 2.12 | Največja dovoljena vrtilna frekvenca motorja po podatkih proizvajalca: ... min–1 (po navedbi proizvajalca) |
| --- | --- |

2.12

Največja dovoljena vrtilna frekvenca motorja po podatkih proizvajalca: ... min–1 (po navedbi proizvajalca)

| 2.13 | Največji neto navor (1): ...Nm pri ... min–1 (po navedbi proizvajalca) |
| --- | --- |

2.13

Največji neto navor (1): ...Nm pri ... min–1 (po navedbi proizvajalca)

| 3.0 | Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP/UZP (1) |
| --- | --- |

3.0

Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP/UZP (1)

| 3.0.1 | Kadar je to primerno, dodatni znaki v homologacijski oznaki, ki se zahteva v pravilniku št. 49, katerih namen je razlikovanje tipa motorja, za katerega je bila homologacija podeljena (npr. HLt). |
| --- | --- |

3.0.1

Kadar je to primerno, dodatni znaki v homologacijski oznaki, ki se zahteva v pravilniku št. 49, katerih namen je razlikovanje tipa motorja, za katerega je bila homologacija podeljena (npr. HLt).

| 3.1 | RON (raziskovalno oktansko število), osvinčeni: ... |
| --- | --- |

3.1

RON (raziskovalno oktansko število), osvinčeni: ...

| 3.2 | RON (raziskovalno oktansko število), neosvinčeni: ... |
| --- | --- |

3.2

RON (raziskovalno oktansko število), neosvinčeni: ...

| 3.3 | Napajanje z gorivom |
| --- | --- |

3.3

Napajanje z gorivom

| 3.3.1 | Z uplinjači: da/ne (1) |
| --- | --- |

3.3.1

Z uplinjači: da/ne (1)

| 3.3.1.1 | Znamke: ... |
| --- | --- |

3.3.1.1

Znamke: ...

| 3.3.1.2 | Tipi: ... |
| --- | --- |

3.3.1.2

Tipi: ...

| 3.3.1.3 | Število: ... |
| --- | --- |

3.3.1.3

Število: ...

| 3.3.1.4 | Prilagoditve |
| --- | --- |

3.3.1.4

Prilagoditve

| 3.3.1.4.1 | Šobe: ... |
| --- | --- |

3.3.1.4.1

Šobe: ...

| 3.3.1.4.2 | Difuzorji: ... |
| --- | --- |

3.3.1.4.2

Difuzorji: ...

| 3.3.1.4.3 | Nivo v komori s plovcem: ... |
| --- | --- |

3.3.1.4.3

Nivo v komori s plovcem: ...

| 3.3.1.4.4 | Masa plovca: ... |
| --- | --- |

3.3.1.4.4

Masa plovca: ...

| 3.3.1.4.5 | Igla plovca: ...
  oziroma krivulja pretoka goriva v odvisnosti od pretoka zraka ter nastavitve, potrebne za sledenje tej krivulji. |
| --- | --- |

3.3.1.4.5

Igla plovca: ...

oziroma krivulja pretoka goriva v odvisnosti od pretoka zraka ter nastavitve, potrebne za sledenje tej krivulji.

| 3.3.1.5 | Sistem za zagon hladnega motorja: ročni/samodejni (1) |
| --- | --- |

3.3.1.5

Sistem za zagon hladnega motorja: ročni/samodejni (1)

| 3.3.1.5.1 | Načini delovanja: ... |
| --- | --- |

3.3.1.5.1

Načini delovanja: ...

| 3.3.1.5.2 | Delovno območje/nastavitve (1): ... |
| --- | --- |

3.3.1.5.2

Delovno območje/nastavitve (1): ...

| 3.3.2 | Z vbrizgavanjem goriva (samo za motorje s kompresijskim vžigom): da/ne (1) |
| --- | --- |

3.3.2

Z vbrizgavanjem goriva (samo za motorje s kompresijskim vžigom): da/ne (1)

| 3.3.2.1 | Opis sistema: ... |
| --- | --- |

3.3.2.1

Opis sistema: ...

| 3.3.2.2 | neposredni vbrizg/predkomora/vrtinčna komora (1) |
| --- | --- |

3.3.2.2

neposredni vbrizg/predkomora/vrtinčna komora (1)

| 3.3.2.3 | Tlačilka za vbrizgavanje goriva |
| --- | --- |

3.3.2.3

Tlačilka za vbrizgavanje goriva

| 3.3.2.3.1 | Znamke: ... |
| --- | --- |

3.3.2.3.1

Znamke: ...

| 3.3.2.3.2 | Tipi: ... |
| --- | --- |

3.3.2.3.2

Tipi: ...

| 3.3.2.3.3 | Največji pretok goriva (1):... mm3/gib ali ciklus pri hitrosti črpalke: ... min–1 ali, alternativno, karakteristični diagram: ... |
| --- | --- |

3.3.2.3.3

Največji pretok goriva (1):... mm3/gib ali ciklus pri hitrosti črpalke: ... min–1 ali, alternativno, karakteristični diagram: ...

| 3.3.2.3.4 | Krmiljenje začetka vbrizgavanja: ... |
| --- | --- |

3.3.2.3.4

Krmiljenje začetka vbrizgavanja: ...

| 3.3.2.3.5 | Krivulja predvbrizga: ... |
| --- | --- |

3.3.2.3.5

Krivulja predvbrizga: ...

| 3.3.2.3.6 | Postopek umerjanja: naprava za preskušanje/motor (1) |
| --- | --- |

3.3.2.3.6

Postopek umerjanja: naprava za preskušanje/motor (1)

| 3.3.2.4 | Regulator |
| --- | --- |

3.3.2.4

Regulator

| 3.3.2.4.1 | Tip: ... |
| --- | --- |

3.3.2.4.1

Tip: ...

| 3.3.2.4.2 | Znamka: ... |
| --- | --- |

3.3.2.4.2

Znamka: ...

| 3.3.2.4.3 | Vrtilna frekvenca, pri kateri regulator zapre dovod goriva |
| --- | --- |

3.3.2.4.3

Vrtilna frekvenca, pri kateri regulator zapre dovod goriva

| 3.3.2.4.3.1 | Prekinitev dovoda goriva pri obremenitvi motorja: ... min–1 |
| --- | --- |

3.3.2.4.3.1

Prekinitev dovoda goriva pri obremenitvi motorja: ... min–1

| 3.3.2.4.3.2 | Prekinitev dovoda goriva brez obremenitve motorja: ... min–1 |
| --- | --- |

3.3.2.4.3.2

Prekinitev dovoda goriva brez obremenitve motorja: ... min–1

| 3.3.2.4.4 | Največja vrtilna frekvenca brez obremenitve: ... min–1 |
| --- | --- |

3.3.2.4.4

Največja vrtilna frekvenca brez obremenitve: ... min–1

| 3.3.2.4.5 | Vrtilna frekvenca v prostem teku: ... |
| --- | --- |

3.3.2.4.5

Vrtilna frekvenca v prostem teku: ...

| 3.3.2.5 | Visokotlačne cevi |
| --- | --- |

3.3.2.5

Visokotlačne cevi

| 3.3.2.5.1 | Dolžina: ... mm |
| --- | --- |

3.3.2.5.1

Dolžina: ... mm

| 3.3.2.5.2 | Notranji premer: ... mm |
| --- | --- |

3.3.2.5.2

Notranji premer: ... mm

| 3.3.2.6 | Vbrizgalne šobe |
| --- | --- |

3.3.2.6

Vbrizgalne šobe

| 3.3.2.6.1. | Znamke: ... |
| --- | --- |

3.3.2.6.1.

Znamke: ...

| 3.3.2.6.2 | Tipi: ... |
| --- | --- |

3.3.2.6.2

Tipi: ...

| 3.3.2.6.3 | Tlak odpiranja: ... kPa ali karakteristika odpiranja: ... |
| --- | --- |

3.3.2.6.3

Tlak odpiranja: ... kPa ali karakteristika odpiranja: ...

| 3.3.2.7 | Sistem za zagon hladnega motorja |
| --- | --- |

3.3.2.7

Sistem za zagon hladnega motorja

| 3.3.2.7.1 | Znamke: ... |
| --- | --- |

3.3.2.7.1

Znamke: ...

| 3.3.2.7.2 | Tipi: ... |
| --- | --- |

3.3.2.7.2

Tipi: ...

| 3.3.2.7.3 | Opis: ... |
| --- | --- |

3.3.2.7.3

Opis: ...

| 3.3.2.8 | Elektronska krmilna enota |
| --- | --- |

3.3.2.8

Elektronska krmilna enota

| 3.3.2.8.1 | Znamke: ... |
| --- | --- |

3.3.2.8.1

Znamke: ...

| 3.3.2.8.2 | Opis sistema: ... |
| --- | --- |

3.3.2.8.2

Opis sistema: ...

| 3.3.3 | Z vbrizgavanjem goriva (samo za motorje s prisilnim vžigom): da/ne (1) |
| --- | --- |

3.3.3

Z vbrizgavanjem goriva (samo za motorje s prisilnim vžigom): da/ne (1)

| 3.3.3.1 | Princip delovanja: neposredno vbrizgavanje v sesalno cev (eno-/večtočkovno (1))/drugo (točen opis) (1): ... |
| --- | --- |

3.3.3.1

Princip delovanja: neposredno vbrizgavanje v sesalno cev (eno-/večtočkovno (1))/drugo (točen opis) (1): ...

| 3.3.3.2 | Znamke: ... |
| --- | --- |

3.3.3.2

Znamke: ...

| 3.3.3.3 | Tipi: ... |
| --- | --- |

3.3.3.3

Tipi: ...

| 3.3.3.4 | Opis sistema |
| --- | --- |

3.3.3.4

Opis sistema

| 3.3.3.4.1 | Tip ali številka kontrolne enote: ... |
| --- | --- |

3.3.3.4.1

Tip ali številka kontrolne enote: ...

| 3.3.3.4.2 | Tip regulatorja goriva: ... |
| --- | --- |

3.3.3.4.2

Tip regulatorja goriva: ...

| 3.3.3.4.3 | Tip senzorja pretoka zraka: ... |
| --- | --- |

3.3.3.4.3

Tip senzorja pretoka zraka: ...

| 3.3.3.4.4 | Tip naprave za razdeljevanje goriva: ... |
| --- | --- |

3.3.3.4.4

Tip naprave za razdeljevanje goriva: ...

| 3.3.3.4.5 | Tip regulatorja tlaka: ... |
| --- | --- |

3.3.3.4.5

Tip regulatorja tlaka: ...

| 3.3.3.4.6 | Tip ohišja lopute za zrak: ...
  Pri sistemih, drugačnih od zveznega vbrizgavanja, navesti enakovredne podrobnosti. |
| --- | --- |

3.3.3.4.6

Tip ohišja lopute za zrak: ...

Pri sistemih, drugačnih od zveznega vbrizgavanja, navesti enakovredne podrobnosti.

| 3.3.3.5 | Vbrizgalne šobe: tlak odpiranja: ... kPa ali karakteristika odpiranja: ... |
| --- | --- |

3.3.3.5

Vbrizgalne šobe: tlak odpiranja: ... kPa ali karakteristika odpiranja: ...

| 3.3.3.6 | Krmiljenje začetka vbrizgavanja: ... |
| --- | --- |

3.3.3.6

Krmiljenje začetka vbrizgavanja: ...

| 3.3.3.7 | Sistem za zagon hladnega motorja |
| --- | --- |

3.3.3.7

Sistem za zagon hladnega motorja

| 3.3.3.7.1 | Načini delovanja: ... |
| --- | --- |

3.3.3.7.1

Načini delovanja: ...

| 3.3.3.7.2 | Delovno območje/nastavitve (1): ... |
| --- | --- |

3.3.3.7.2

Delovno območje/nastavitve (1): ...

| 3.4 | Plinski in dvogorivni motorji |
| --- | --- |

3.4

Plinski in dvogorivni motorji

| 3.4.1 | Samodejno prilagajanje na gorivo: da/ne (1) |
| --- | --- |

3.4.1

Samodejno prilagajanje na gorivo: da/ne (1)

| 3.4.2 | V primeru motorja brez samodejnega prilagajanja na gorivo: sestava posebnega plina/razpon plinov, za katere je bil motor umerjen. |
| --- | --- |

3.4.2

V primeru motorja brez samodejnega prilagajanja na gorivo: sestava posebnega plina/razpon plinov, za katere je bil motor umerjen.

| 4.0 | Črpalka za gorivo |
| --- | --- |

4.0

Črpalka za gorivo

| 4.1 | Tlak: ... kPa ali karakteristika odpiranja: |
| --- | --- |

4.1

Tlak: ... kPa ali karakteristika odpiranja:

| 5.0 | Električni sistem |
| --- | --- |

5.0

Električni sistem

| 5.1 | Nazivna napetost: ... V, priključek mase pozitivni/negativni (1) |
| --- | --- |

5.1

Nazivna napetost: ... V, priključek mase pozitivni/negativni (1)

| 5.2 | Alternator |
| --- | --- |

5.2

Alternator

| 5.2.1 | Tip: ... |
| --- | --- |

5.2.1

Tip: ...

| 5.2.2 | Nazivna moč: ... VA |
| --- | --- |

5.2.2

Nazivna moč: ... VA

| 6.0 | Žarenje |
| --- | --- |

6.0

Žarenje

| 6.1 | Znamke: ... |
| --- | --- |

6.1

Znamke: ...

| 6.2 | Tipi: ... |
| --- | --- |

6.2

Tipi: ...

| 6.3 | Način delovanja: ... |
| --- | --- |

6.3

Način delovanja: ...

| 6.4 | Krivulja predvbrizga: ... |
| --- | --- |

6.4

Krivulja predvbrizga: ...

| 6.5 | Statični predvžig: ... stopinj pred zgornjo mrtvo lego |
| --- | --- |

6.5

Statični predvžig: ... stopinj pred zgornjo mrtvo lego

| 6.6 | Razmak kontaktov prekinjevalnika: ... mm |
| --- | --- |

6.6

Razmak kontaktov prekinjevalnika: ... mm

| 6.7 | Kot zaprtja: ... stopinj |
| --- | --- |

6.7

Kot zaprtja: ... stopinj

| 7.0 | Hladilni sistem (tekočina/zrak) (1) |
| --- | --- |

7.0

Hladilni sistem (tekočina/zrak) (1)

| 7.1 | Nazivna nastavitev naprave za kontrolo temperature motorja: ... |
| --- | --- |

7.1

Nazivna nastavitev naprave za kontrolo temperature motorja: ...

| 7.2 | Tekočina |
| --- | --- |

7.2

Tekočina

| 7.2.1 | Lastnosti tekočine: ... |
| --- | --- |

7.2.1

Lastnosti tekočine: ...

| 7.2.2 | Vodna črpalka: da/ne (1) |
| --- | --- |

7.2.2

Vodna črpalka: da/ne (1)

| 7.2.3 | Značilnosti: ... |
| --- | --- |

7.2.3

Značilnosti: ...

| 7.2.3.1 | Znamke: ... |
| --- | --- |

7.2.3.1

Znamke: ...

| 7.2.3.2 | Tipi: ... |
| --- | --- |

7.2.3.2

Tipi: ...

| 7.2.4 | Stopnje prenosov: ... |
| --- | --- |

7.2.4

Stopnje prenosov: ...

| 7.2.5 | Opis ventilatorja in njegovega pogonskega mehanizma: ... |
| --- | --- |

7.2.5

Opis ventilatorja in njegovega pogonskega mehanizma: ...

| 7.3 | Zrak |
| --- | --- |

7.3

Zrak

| 7.3.1 | Puhalo: da/ne (1) |
| --- | --- |

7.3.1

Puhalo: da/ne (1)

| 7.3.2 | Značilnosti: ..., ali |
| --- | --- |

7.3.2

Značilnosti: ..., ali

| 7.3.2.1 | Znamke: ... |
| --- | --- |

7.3.2.1

Znamke: ...

| 7.3.2.2 | Tipi: ... |
| --- | --- |

7.3.2.2

Tipi: ...

| 7.3.3 | Stopnje prenosov: ... |
| --- | --- |

7.3.3

Stopnje prenosov: ...

| 8.0 | Sesalni sistem |
| --- | --- |

8.0

Sesalni sistem

| 8.1 | Nadtlačni polnilnik: da/ne (1) |
| --- | --- |

8.1

Nadtlačni polnilnik: da/ne (1)

| 8.1.1 | Znamke: ... |
| --- | --- |

8.1.1

Znamke: ...

| 8.1.2 | Tipi: ... |
| --- | --- |

8.1.2

Tipi: ...

| 8.1.3 | Opis sistema (npr. največji polnilni tlak: ...
  kPa, omejilni ventil, po potrebi): ... |
| --- | --- |

8.1.3

Opis sistema (npr. največji polnilni tlak: ...

kPa, omejilni ventil, po potrebi): ...

| 8.2 | Hladilnik polnilnega zraka: da/ne (1) |
| --- | --- |

8.2

Hladilnik polnilnega zraka: da/ne (1)

| 8.3 | Opis in risbe sesalnih cevi in njihovih dodatkov (posoda za vsesani zrak, grelne naprave, dodatni vstopi za zrak itn.): ... |
| --- | --- |

8.3

Opis in risbe sesalnih cevi in njihovih dodatkov (posoda za vsesani zrak, grelne naprave, dodatni vstopi za zrak itn.): ...

| 8.3.1 | Opis sesalnega kolektorja (vključno z risbami in/ali fotografijami): ... |
| --- | --- |

8.3.1

Opis sesalnega kolektorja (vključno z risbami in/ali fotografijami): ...

| 8.3.2 | Filter za zrak, risbe: ..., ali |
| --- | --- |

8.3.2

Filter za zrak, risbe: ..., ali

| 8.3.2.1 | Znamke: ... |
| --- | --- |

8.3.2.1

Znamke: ...

| 8.3.2.2 | Tipi: ... |
| --- | --- |

8.3.2.2

Tipi: ...

| 8.3.3 | Sesalni dušilnik zvoka, risbe: ..., ali |
| --- | --- |

8.3.3

Sesalni dušilnik zvoka, risbe: ..., ali

| 8.3.3.1 | Znamke: ... |
| --- | --- |

8.3.3.1

Znamke: ...

| 8.3.3.2 | Tipi: ... |
| --- | --- |

8.3.3.2

Tipi: ...

| 9.0 | Izpušni sistem |
| --- | --- |

9.0

Izpušni sistem

| 9.1 | Opis in/ali risba izpušnega kolektorja: ... |
| --- | --- |

9.1

Opis in/ali risba izpušnega kolektorja: ...

| 9.2 | Opis in/ali risba izpušnega sistema: ... |
| --- | --- |

9.2

Opis in/ali risba izpušnega sistema: ...

| 9.3 | Največji dovoljeni protitlak izpušnih plinov pri nazivni vrtilni frekvenci motorja in polni obremenitvi: ... kPa |
| --- | --- |

9.3

Največji dovoljeni protitlak izpušnih plinov pri nazivni vrtilni frekvenci motorja in polni obremenitvi: ... kPa

| 10.0 | Najmanjše površine presekov sesalnih in izpušnih odprtin: ... |
| --- | --- |

10.0

Najmanjše površine presekov sesalnih in izpušnih odprtin: ...

| 11.0 | Časi odpiranja ventilov ali drugi ustrezni podatki |
| --- | --- |

11.0

Časi odpiranja ventilov ali drugi ustrezni podatki

| 11.1 | Največji gib ventilov, koti odpiranja in zapiranja ali podatki o časih odpiranja in zapiranja glede na mrtve točke batov pri alternativnih sistemih krmiljenja: ... |
| --- | --- |

11.1

Največji gib ventilov, koti odpiranja in zapiranja ali podatki o časih odpiranja in zapiranja glede na mrtve točke batov pri alternativnih sistemih krmiljenja: ...

| 11.2 | Referenčna in/ali nastavitvena območja (1): ... |
| --- | --- |

11.2

Referenčna in/ali nastavitvena območja (1): ...

| 12.0 | Ukrepi proti onesnaževanju zraka |
| --- | --- |

12.0

Ukrepi proti onesnaževanju zraka

| 12.1 | Dodatne naprave proti onesnaževanju (če obstajajo in če niso opisane drugje) |
| --- | --- |

12.1

Dodatne naprave proti onesnaževanju (če obstajajo in če niso opisane drugje)

| 12.2 | Katalizator izpušnih plinov: ... da/ne (1) |
| --- | --- |

12.2

Katalizator izpušnih plinov: ... da/ne (1)

| 12.2.1 | Število katalizatorjev in elementov: ... |
| --- | --- |

12.2.1

Število katalizatorjev in elementov: ...

| 12.2.2 | Dimenzije, oblika in prostornina katalizatorjev: ... |
| --- | --- |

12.2.2

Dimenzije, oblika in prostornina katalizatorjev: ...

| 12.3 | Senzor za kisik: da/ne (1) |
| --- | --- |

12.3

Senzor za kisik: da/ne (1)

| 12.4 | Vbrizgavanje zraka: da/ne (1) |
| --- | --- |

12.4

Vbrizgavanje zraka: da/ne (1)

| 12.5 | Obtok izpušnih plinov: da/ne (1) |
| --- | --- |

12.5

Obtok izpušnih plinov: da/ne (1)

| 12.6 | Filter za delce: da/ne (1) |
| --- | --- |

12.6

Filter za delce: da/ne (1)

| 12.6.1 | Mere, oblika in prostornina filtra za delce: ... |
| --- | --- |

12.6.1

Mere, oblika in prostornina filtra za delce: ...

| 12.7 | Drugi sistemi (opis in delovanje): ... |
| --- | --- |

12.7

Drugi sistemi (opis in delovanje): ...

| 13.0 | Sistem za dovajanje utekočinjenega naftnega plina (LPG): da/ne (1) |
| --- | --- |

13.0

Sistem za dovajanje utekočinjenega naftnega plina (LPG): da/ne (1)

| 13.1 | Številka homologacije v skladu s Pravilnikom št. 67: ... |
| --- | --- |

13.1

Številka homologacije v skladu s Pravilnikom št. 67: ...

| 13.2 | Elektronska enota za upravljanje motorja s pogonom na utekočinjeni naftni plin: ... |
| --- | --- |

13.2

Elektronska enota za upravljanje motorja s pogonom na utekočinjeni naftni plin: ...

| 13.2.1 | Znamke: ... |
| --- | --- |

13.2.1

Znamke: ...

| 13.2.2 | Tipi: ... |
| --- | --- |

13.2.2

Tipi: ...

| 13.2.3 | Možnosti nastavljanja v zvezi z emisijami: ... |
| --- | --- |

13.2.3

Možnosti nastavljanja v zvezi z emisijami: ...

| 13.3 | Dodatna dokumentacija: ... |
| --- | --- |

13.3

Dodatna dokumentacija: ...

| 13.3.1 | Opis varovanja katalizatorja pri preklopu z bencina na UNP ali obratno: ... |
| --- | --- |

13.3.1

Opis varovanja katalizatorja pri preklopu z bencina na UNP ali obratno: ...

| 13.3.2 | Načrt sistema (električne povezave, vakuumske povezave, kompenzacijske cevi itd.): ... |
| --- | --- |

13.3.2

Načrt sistema (električne povezave, vakuumske povezave, kompenzacijske cevi itd.): ...

| 13.3.3 | Risba simbola: ... |
| --- | --- |

13.3.3

Risba simbola: ...

| 14.0 | Sistem za dovajanje zemeljskega plina (NG): da/ne (1) |
| --- | --- |

14.0

Sistem za dovajanje zemeljskega plina (NG): da/ne (1)

| 14.1 | Številka homologacije v skladu s Pravilnikom št. 110: ... |
| --- | --- |

14.1

Številka homologacije v skladu s Pravilnikom št. 110: ...

| 14.2 | Elektronska enota za upravljanje motorja s pogonom na zemeljski plin: ... |
| --- | --- |

14.2

Elektronska enota za upravljanje motorja s pogonom na zemeljski plin: ...

| 14.2.1 | Znamke: ... |
| --- | --- |

14.2.1

Znamke: ...

| 14.2.2 | Tipi: ... |
| --- | --- |

14.2.2

Tipi: ...

| 14.2.3 | Možnosti nastavljanja v zvezi z emisijami: ... |
| --- | --- |

14.2.3

Možnosti nastavljanja v zvezi z emisijami: ...

| 14.3 | Dodatna dokumentacija: ... |
| --- | --- |

14.3

Dodatna dokumentacija: ...

| 14.3.1 | Opis varovanja katalizatorja pri preklopu z bencina na ZP ali obratno: ... |
| --- | --- |

14.3.1

Opis varovanja katalizatorja pri preklopu z bencina na ZP ali obratno: ...

| 14.3.2 | Načrt sistema (električne povezave, vakuumske povezave, kompenzacijske cevi itd.): ... |
| --- | --- |

14.3.2

Načrt sistema (električne povezave, vakuumske povezave, kompenzacijske cevi itd.): ...

| 14.3.3 | Risba simbola: ... |
| --- | --- |

14.3.3

Risba simbola: ...

| 15.0 | Temperature, ki jih dovoljuje proizvajalec |
| --- | --- |

15.0

Temperature, ki jih dovoljuje proizvajalec

| 15.1 | Hladilni sistem |
| --- | --- |

15.1

Hladilni sistem

| 15.1.1 | Tekočinsko hlajenje
  Najvišja temperatura na izhodu: ...°C |
| --- | --- |

15.1.1

Tekočinsko hlajenje

Najvišja temperatura na izhodu: ...°C

| 15.1.2 | Zračno hlajenje |
| --- | --- |

15.1.2

Zračno hlajenje

| 15.1.2.1 | Referenčna točka: ... |
| --- | --- |

15.1.2.1

Referenčna točka: ...

| 15.1.2.2 | Najvišja temperatura pri referenčni točki: ...°C |
| --- | --- |

15.1.2.2

Najvišja temperatura pri referenčni točki: ...°C

| 15.2 | Najvišja izstopna temperatura na izhodu iz hladilnika polnilnega zraka: ...°C |
| --- | --- |

15.2

Najvišja izstopna temperatura na izhodu iz hladilnika polnilnega zraka: ...°C

| 15.3 | Najvišja temperatura izpušnih plinov v točki izpušnega sistema, ki je najbližji zunanji prirobnici izpušnega kolektorja: ...°C |
| --- | --- |

15.3

Najvišja temperatura izpušnih plinov v točki izpušnega sistema, ki je najbližji zunanji prirobnici izpušnega kolektorja: ...°C

| 15.4 | Temperatura goriva
  Najmanjša: ...°C
  Največja: ...°C |
| --- | --- |

15.4

Temperatura goriva

Najmanjša: ...°C

Največja: ...°C

| 15.5 | Temperatura maziva
  Najmanjša: ...°C
  Največja: ...°C |
| --- | --- |

15.5

Temperatura maziva

Najmanjša: ...°C

Največja: ...°C

| 16.0 | Mazalni sistem |
| --- | --- |

16.0

Mazalni sistem

| 16.1 | Opis sistema |
| --- | --- |

16.1

Opis sistema

| 16.1.1 | Lega posode za mazivo: ... |
| --- | --- |

16.1.1

Lega posode za mazivo: ...

| 16.1.2 | Sistem dovoda maziva (s črpalko/z vbrizgavanjem v sesalni del/mešanje z gorivom itd.) (1): ... |
| --- | --- |

16.1.2

Sistem dovoda maziva (s črpalko/z vbrizgavanjem v sesalni del/mešanje z gorivom itd.) (1): ...

| 16.2 | Črpalka za mazivo |
| --- | --- |

16.2

Črpalka za mazivo

| 16.2.1 | Znamke: ... |
| --- | --- |

16.2.1

Znamke: ...

| 16.2.2 | Tipi: ... |
| --- | --- |

16.2.2

Tipi: ...

| 16.3 | Mešanica z gorivom |
| --- | --- |

16.3

Mešanica z gorivom

| 16.3.1 | Mešalno razmerje: ... |
| --- | --- |

16.3.1

Mešalno razmerje: ...

| 16.4 | Oljni hladilnik: da/ne (1) |
| --- | --- |

16.4

Oljni hladilnik: da/ne (1)

| 16.4.1 | Risbe: ..., ali |
| --- | --- |

16.4.1

Risbe: ..., ali

| 16.4.1.1 | Znamke: ... |
| --- | --- |

16.4.1.1

Znamke: ...

| 16.4.1.2 | Tipi: ...
  Ostala pomožna oprema, ki jo poganja motor (v skladu s točko 2.3.2 Priloge 5) (seznam in po potrebi kratek opis): |
| --- | --- |

16.4.1.2

Tipi: ...

Ostala pomožna oprema, ki jo poganja motor (v skladu s točko 2.3.2 Priloge 5) (seznam in po potrebi kratek opis):

| 17.0 | Dodatni podatki o pogojih preskusa (za motorje na prisilni vžig in dvogorivne motorje) |
| --- | --- |

17.0

Dodatni podatki o pogojih preskusa (za motorje na prisilni vžig in dvogorivne motorje)

| 17.1 | Vžigalne svečke |
| --- | --- |

17.1

Vžigalne svečke

| 17.1.1 | Znamka: ... |
| --- | --- |

17.1.1

Znamka: ...

| 17.1.2 | Tip: ... |
| --- | --- |

17.1.2

Tip: ...

| 17.1.3 | Nastavitev razmaka med elektrodami vžigalnih svečk... |
| --- | --- |

17.1.3

Nastavitev razmaka med elektrodami vžigalnih svečk...

| 17.2 | Vžigalna tuljava |
| --- | --- |

17.2

Vžigalna tuljava

| 17.2.1 | Znamka: ... |
| --- | --- |

17.2.1

Znamka: ...

| 17.2.2 | Tip: ... |
| --- | --- |

17.2.2

Tip: ...

| 17.3 | Vžigalni kondenzator |
| --- | --- |

17.3

Vžigalni kondenzator

| 17.3.1 | Znamka: ... |
| --- | --- |

17.3.1

Znamka: ...

| 17.3.2 | Tip: ... |
| --- | --- |

17.3.2

Tip: ...

| 17.4 | Oprema za odpravljanje radijskih motenj |
| --- | --- |

17.4

Oprema za odpravljanje radijskih motenj

| 17.4.1 | Znamka: ... |
| --- | --- |

17.4.1

Znamka: ...

| 17.4.2 | Tip: ... |
| --- | --- |

17.4.2

Tip: ...

| 17.5 | Gorivo, ki je bilo uporabljeno za preskus: Referenčno gorivo (2)/drugo (1) |
| --- | --- |

17.5

Gorivo, ki je bilo uporabljeno za preskus: Referenčno gorivo (2)/drugo (1)

| 17.5.1 | Če plinasto gorivo, ki se uporablja za preskus, ni referenčno gorivo, oznaka tega goriva: ... |
| --- | --- |

17.5.1

Če plinasto gorivo, ki se uporablja za preskus, ni referenčno gorivo, oznaka tega goriva: ...

| 17.5.2 | Če plinasto gorivo, ki se uporablja za preskus, ni referenčno gorivo, sestava tega goriva: ...
  (Datum, številka opisne mape) |
| --- | --- |

17.5.2

Če plinasto gorivo, ki se uporablja za preskus, ni referenčno gorivo, sestava tega goriva: ...

(Datum, številka opisne mape)

---

(1)  Neustrezno črtati.

(2)  Kot je določeno v Prilogi 8 tega pravilnika.

---

PRILOGA 2

BISTVENE LASTNOSTI ELEKTRIČNEGA SISTEMA ZA PRENOS MOČI IN PODATKI O IZVAJANJU PRESKUSA

| 1. | Splošno |
| --- | --- |

1.

Splošno

| 1.1 | Znamka:... |
| --- | --- |

1.1

Znamka:...

| 1.2 | Tip:... |
| --- | --- |

1.2

Tip:...

| 1.3 | Pogon (1): enomotorni/večmotorni/(število) ... |
| --- | --- |

1.3

Pogon (1): enomotorni/večmotorni/(število) ...

| 1.4 | Položaj menjalnika: vzporeden/čezosni/drugo, navesti:... |
| --- | --- |

1.4

Položaj menjalnika: vzporeden/čezosni/drugo, navesti:...

| 1.5 | Preskuševalna napetost: ... V |
| --- | --- |

1.5

Preskuševalna napetost: ... V

| 1.6 | Osnovna vrtilna frekvenca motorja: ... min–1 |
| --- | --- |

1.6

Osnovna vrtilna frekvenca motorja: ... min–1

| 1.7 | Največja vrtilna frekvenca ročične gredi motorja: ... min–1

  (ali privzeto): ... izstopna gred reduktorja/menjalnika (2) ... min–1 |
| --- | --- |

1.7

Največja vrtilna frekvenca ročične gredi motorja: ... min–1

(ali privzeto): ... izstopna gred reduktorja/menjalnika (2) ... min–1

| 1.8 | Vrtilna frekvenca pri največji moči (3) (navedba proizvajalca): ... min–1 |
| --- | --- |

1.8

Vrtilna frekvenca pri največji moči (3) (navedba proizvajalca): ... min–1

| 1.9 | Največja moč (navedba proizvajalca): ... kW |
| --- | --- |

1.9

Največja moč (navedba proizvajalca): ... kW

| 1.10 | Največja 30-minutna moč (navedba proizvajalca): ... kW |
| --- | --- |

1.10

Največja 30-minutna moč (navedba proizvajalca): ... kW

| 1.11 | Fleksibilno območje (kjer je P ≥ 90 odstotkov največje moči):
  vrtilna frekvenca na začetku območja: ... min–1

  vrtilna frekvenca na koncu območja: ... min–1 |
| --- | --- |

1.11

Fleksibilno območje (kjer je P ≥ 90 odstotkov največje moči):

vrtilna frekvenca na začetku območja: ... min–1

vrtilna frekvenca na koncu območja: ... min–1

| 2. | Motorji |
| --- | --- |

2.

Motorji

| 2.1 | Način delovanja: |
| --- | --- |

2.1

Način delovanja:

| 2.1.1 | Enosmerni tok (DC)/izmenični tok (AC) (1)/število faz:... |
| --- | --- |

2.1.1

Enosmerni tok (DC)/izmenični tok (AC) (1)/število faz:...

| 2.1.2 | vzbujanje/ločeno/serijsko/kombinirano (1) |
| --- | --- |

2.1.2

vzbujanje/ločeno/serijsko/kombinirano (1)

| 2.1.3 | sinhrono/asinhrono (1) |
| --- | --- |

2.1.3

sinhrono/asinhrono (1)

| 2.1.4 | Rotor s tuljavo/s trajnimi magneti/z ohišjem (1) |
| --- | --- |

2.1.4

Rotor s tuljavo/s trajnimi magneti/z ohišjem (1)

| 2.1.5 | Število polov motorja: ... |
| --- | --- |

2.1.5

Število polov motorja: ...

| 2.2 | Vztrajnostna masa: ... |
| --- | --- |

2.2

Vztrajnostna masa: ...

| 3. | Krmilnik moči |
| --- | --- |

3.

Krmilnik moči

| 3.1 | Znamka: ... |
| --- | --- |

3.1

Znamka: ...

| 3.2 | Tip: ... |
| --- | --- |

3.2

Tip: ...

| 3.3 | Načelo krmiljenja: vektorsko/z odprto zanko/zaprto/drugo, navesti: ... |
| --- | --- |

3.3

Načelo krmiljenja: vektorsko/z odprto zanko/zaprto/drugo, navesti: ...

| 3.4 | Največji efektivni tok do motorja (3): ... A
  v ... sekundah |
| --- | --- |

3.4

Največji efektivni tok do motorja (3): ... A

v ... sekundah

| 3.5 | Uporabljeno območje napetosti: ... V do ... V |
| --- | --- |

3.5

Uporabljeno območje napetosti: ... V do ... V

| 4. | Hladilni sistem: | Motor: tekočinski/zračni (1) |
| --- | --- | --- |

4.

Hladilni sistem:

Motor: tekočinski/zračni (1)

| | Krmilnik: tekočinski/zračni (1) |
| --- | --- |

Krmilnik: tekočinski/zračni (1)

| 4.1 | Lastnosti opreme za tekočinsko hlajenje |
| --- | --- |

4.1

Lastnosti opreme za tekočinsko hlajenje

| 4.1.1 | Lastnosti tekočine ... obtočne črpalke: da/ne (1) |
| --- | --- |

4.1.1

Lastnosti tekočine ... obtočne črpalke: da/ne (1)

| 4.1.2 | Lastnosti ali znamke in tipi črpalk: ... |
| --- | --- |

4.1.2

Lastnosti ali znamke in tipi črpalk: ...

| 4.1.3 | Termostat: nastavitev: ... |
| --- | --- |

4.1.3

Termostat: nastavitev: ...

| 4.1.4 | Hladilnik: risbe ali oznake in tipi: ... |
| --- | --- |

4.1.4

Hladilnik: risbe ali oznake in tipi: ...

| 4.1.5 | Razbremenilni ventil: nastavitev tlaka: ... |
| --- | --- |

4.1.5

Razbremenilni ventil: nastavitev tlaka: ...

| 4.1.6 | Ventilator: lastnosti ali oznaka/oznake in tip/tipi: ... |
| --- | --- |

4.1.6

Ventilator: lastnosti ali oznaka/oznake in tip/tipi: ...

| 4.1.7 | Cev ventilatorja: ... |
| --- | --- |

4.1.7

Cev ventilatorja: ...

| 4.2 | Značilnosti opreme za zračno hlajenje |
| --- | --- |

4.2

Značilnosti opreme za zračno hlajenje

| 4.2.1 | Puhalo: lastnosti ali oznake in tipi: ... |
| --- | --- |

4.2.1

Puhalo: lastnosti ali oznake in tipi: ...

| 4.2.2 | Standardno dovajanje zraka: ... |
| --- | --- |

4.2.2

Standardno dovajanje zraka: ...

| 4.2.3 | Sistem za regulacijo temperature: da/ne (1) |
| --- | --- |

4.2.3

Sistem za regulacijo temperature: da/ne (1)

| 4.2.4 | Kratek opis: ... |
| --- | --- |

4.2.4

Kratek opis: ...

| 4.2.5 | Filter za zrak ... znamke ... tipi ... |
| --- | --- |

4.2.5

Filter za zrak ... znamke ... tipi ...

| 4.3 | Temperature, dopustne s strani proizvajalca |
| --- | --- |

4.3

Temperature, dopustne s strani proizvajalca

| 4.3.1 | Izstop iz motorja: (največ) ... °C |
| --- | --- |

4.3.1

Izstop iz motorja: (največ) ... °C

| 4.3.2 | Vstop v krmilnik: (največ) ... °C |
| --- | --- |

4.3.2

Vstop v krmilnik: (največ) ... °C

| 4.3.3 | Na referenčni točki/referenčnih točkah motorja: (največ) ... °C |
| --- | --- |

4.3.3

Na referenčni točki/referenčnih točkah motorja: (največ) ... °C

| 4.3.4 | Na referenčni točki/referenčnih točkah krmilnika: (največ) ... °C |
| --- | --- |

4.3.4

Na referenčni točki/referenčnih točkah krmilnika: (največ) ... °C

| 5. | Izolacijska kategorija: ... |
| --- | --- |

5.

Izolacijska kategorija: ...

| 6. | Mednarodna zaščitna (IP) koda: ... |
| --- | --- |

6.

Mednarodna zaščitna (IP) koda: ...

| 7. | Princip delovanja mazalnega sistema (1): | Ležaji: drsni/kroglični |
| --- | --- | --- |

7.

Princip delovanja mazalnega sistema (1):

Ležaji: drsni/kroglični

| | Mazivo: mast/olje |
| --- | --- |

Mazivo: mast/olje

| | Tesnilo: da/ne |
| --- | --- |

Tesnilo: da/ne

| | Obtok: z/brez |
| --- | --- |

Obtok: z/brez

---

(1)  Neustrezno črtati

(2)  Prestava vklopljena.

(3)  Navesti dovoljena odstopanja.

---

PRILOGA 3 A

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Izdal:

ime homologacijskega organa

ki zadeva (2):

podeljeno homologacijo

razširjeno homologacijo

zavrnjeno homologacijo

preklic homologacije

dokončno prenehanje proizvodnje

sistema za prenos moči v skladu s Pravilnikom št. 85.

Št. homologacije ...

Razširitev št. ...

1. Trgovski naziv ali blagovna znamka sistema za prenos moči ali vrste sistemov za prenos moči: ...

2. Motor z notranjim zgorevanjem:

2.1 Znamka: ...

2.2 Tip: ...

2.3 Ime in naslov proizvajalca: ...

3. Električni sistemi za prenos moči:

3.1 Znamka: ...

3.2 Tip: ...

3.3 Ime in naslov proizvajalca: ...

4. Sistem za prenos moči ali vrsta sistemov za prenos moči, predložen/predložena v homologacijo dne: ...

5. Tehnična služba, pristojna za opravljanje homologacijskih preskusov: ...

6. Datum poročila, ki ga je izdala navedena služba: ...

7. Številka poročila, ki ga je izdala navedena služba: ...

8. Mesto homologacijske oznake: ...

9. Razlog/razlogi za razširitev homologacije (če je potrebno): ...

10. Motor z notranjim zgorevanjem

10.1 Navedene vrednosti

10.1.1 Največja neto moč: ... kW pri ... min-1

Image

10.1.2 Največji neto navor: ... Nm pri ... min-1

10.2 Bistvene značilnosti tipa motorja:

Princip delovanja: štiritaktni/dvotaktni (2)

Število in razporeditev valjev: ...

Prostornina valja: ... cm3

Napajanje z gorivom: uplinjač/posredni vbrizg/neposredni vbrizg (2)

Naprava za nadtlačno polnjenje: da/ne (2)

Naprava za čiščenje izpušnih plinov: da/ne (2)

Dvogorivni motor: da z dizelskim načinom/da brez dizelskega načina/ne (2)

10.3 Zahteve za pogonsko gorivo: osvinčeni bencin/neosvinčeni bencin/dizelsko gorivo/SZP/UZP/UNP (2): ...

11. Električni sistemi za prenos moči: ...

11.1 Navedene vrednosti

11.1.1 Največja neto moč: ... kW pri ... min-1

11.1.2 Največji neto navor: ... Nm pri ... min-1

11.1.3 Največji neto navor pri hitrosti nič: ... Nm

11.1.4 Največja 30-minutna moč: ... kW

11.2 Bistvene značilnosti električnega sistema za prenos moči

11.2.1 Preskuševalna enosmerna napetost: ... V

11.2.2 Način delovanja: ...

11.2.3 Hladilni sistem:

Motor: tekočinski/zračni (2)

Variator: tekočinski/zračni (2)

12. Podeljena/razširjena/zavrnjena/preklicana homologacija (2)

13. Kraj: ...

14. Datum: ...

15. Podpis: ...

16. Seznam dokumentov, predloženih skupaj z vlogo za homologacijo ali razširitev se lahko pridobi na zahtevo.

(1) Številčna oznaka države, ki je podelila/razširila/zavrnila/preklicala homologacijo (glej določbe v zvezi s homologacijo v pravilniku).

(2) Neustrezno črtati

---

PRILOGA 3B

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 x 297 mm))

Image

Izdal:

ime homologacijskega organa

ki zadeva (2):

podeljeno homologacijo

razširjeno homologacijo

zavrnjeno homologacijo

preklic homologacije

dokončno prenehanje proizvodnje

tipa vozila glede sistema za prenos moči v skladu s Pravilnikom št. 85.

Št. homologacije ...

Razširitev št. ...

1. Znamka in tip vozila: ...

2. Ime in naslov proizvajalca: ...

3. Če je ustrezno, ime in naslov zastopnikov proizvajalca: ...

4. Trgovski naziv ali blagovna znamka sistema za prenos moči ali vrste sistemov za prenos moči: ...

5. Motor z notranjim zgorevanjem:

5.1. Znamka: ...

5.2. Tip: ...

5.3. Ime in naslov proizvajalca: ...

6. Električni sistemi za prenos moči:

6.1. Znamka: ...

6.2. Tip: ...

6.3. Ime in naslov proizvajalca: ...

7. Sistem za prenos moči ali vrsta sistemov za prenos moči, predložen/predložena v homologacijo dne: ...

8. Tehnična služba, pristojna za opravljanje homologacijskih preskusov: ...

9. Datum poročila, ki ga je izdala navedena služba: ...

10. Številka poročila, ki ga je izdala navedena služba: ...

11. Mesto homologacijske oznake: ...

12. Razlog/razlogi za razširitev homologacije (če je potrebno): ...

13. Motor z notranjim zgorevanjem

13.1. Navedene vrednosti

Image

13.1.1. Največja neto moč: ... kW pri ... min-1

13.1.2. Največji neto navor: ... Nm pri ... min-1

13.2. Bistvene značilnosti tipa motorja:

Princip delovanja: štiritaktni/dvotaktni (2)

Število in razporeditev valjev: ...

Prostornina valja: ... cm3

Napajanje z gorivom: uplinjač/posredni vbrizg/neposredni vbrizg (2)

Naprava za nadtlačno polnjenje: da/ne (2)

Naprava za čiščenje izpušnih plinov: da/ne (2)

Dvogorivni motor: da z dizelskim načinom/da brez dizelskega načina/ne (2)

13.3. Zahteve za pogonsko gorivo: osvinčeni bencin/neosvinčeni bencin/dizelsko gorivo/SZP/UZP/UNP (2):

14. Električni sistemi za prenos moči: ...

15.1. Navedene vrednosti

15.1.1. Največja neto moč: ... kW pri ... min-1

15.1.2. Največji neto navor: ... Nm pri ... min-1

15.1.3. Največji neto navor pri hitrosti nič: ... Nm

15.1.4. Največja 30-minutna moč: ... kW

15.2. Bistvene značilnosti električnega sistema za prenos moči

15.2.1. Preskuševalna enosmerna napetost: ... V

15.2.2. Način delovanja: ...

15.2.3. Hladilni sistem:

Motor: tekočinski/zračni (2)

Variator: tekočinski/zračni (2)

16. Podeljena/razširjena/zavrnjena/preklicana homologacija (2)

17. Kraj: ...

18. Datum: ...

19. Podpis: ...

20. Seznam dokumentov, predloženih skupaj z vlogo za homologacijo ali razširitev se lahko pridobi na zahtevo.

(1) Številčna oznaka države, ki je podelila/razširila/zavrnila/preklicala homologacijo (glej določbe v zvezi s homologacijo v pravilniku).

(2) Neustrezno črtati.

---

PRILOGA 4

PRIMERI HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

Vzorec A

(Glejte točko 4.4 tega pravilnika)

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na sistem za prenos moči, pomeni, da je bil zadevni tip sistema za prenos moči homologiran glede na merjenje neto moči na Nizozemskem (E 4) v skladu s Pravilnikom št. 85 in s številko homologacije 002492. Številka homologacije pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 85 v njeni izvirni obliki.

Vzorec B

(Glejte točko 4.5 tega pravilnika)

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila homologiran na Nizozemskem (E 4) v skladu s Pravilnikoma št. 85 in 31 (1). Prvi dve števki homologacijske številke pomenita, da v času podelitve homologacije Pravilnik št. 85 ni bil spremenjen, Pravilnik št. 31 pa je že vseboval spremembe 01.

---

(1)  Druga številka je navedena le kot primer.

---

PRILOGA 5

METODA MERJENJA IZHODNE MOČI MOTORJA Z NOTRANJIM ZGOREVANJEM

1.   TI PREDPISI VELJAJO ZA METODO UGOTAVLJANJA KRIVULJE MOČI MOTORJA Z NOTRANJIM ZGOREVANJEM PRI POLNI OBREMENITVI KOT FUNKCIJE VRTILNE FREKVENCE MOTORJA.

2.   PRESKUŠEVALNI POGOJI

2.1   Motor je utečen v skladu s priporočili proizvajalca.

2.2   Če se meritev moči lahko izvaja le na motorju z vgrajenim menjalnikom, se upošteva učinkovitost menjalnika.

2.3   Dodatna oprema

2.3.1   Dodatna oprema, ki jo je treba namestiti

Med preskusom je dodatna oprema, potrebna za delovanje motorja za predvideno uporabo (kot je navedeno v preglednici 1), vgrajena v napravo za preskušanje, kolikor je mogoče v istem položaju, kot je bil predviden za uporabo.

2.3.2   Dodatna oprema, ki jo je treba odstraniti

Določena dodatna oprema, ki je potrebna le za delovanje vozila in je lahko vgrajena v motor, se za namen preskusa odstrani. Naslednji okvirni seznam je naveden kot primer:

| | Kompresor za zrak za zavore kompresor za servo krmiljenje kompresor za uravnavanje vzmetenja |
| --- | --- |

Kompresor za zrak za zavore kompresor za servo krmiljenje kompresor za uravnavanje vzmetenja

| | Klimatska naprava |
| --- | --- |

Klimatska naprava

| | Če opreme ni mogoče odstraniti, se lahko določi moč, ki jo ta absorbira v neobremenjenem stanju, in doda k izmerjeni moči motorja. |
| --- | --- |

Če opreme ni mogoče odstraniti, se lahko določi moč, ki jo ta absorbira v neobremenjenem stanju, in doda k izmerjeni moči motorja.

Preglednica 1

Dodatna oprema, ki mora biti vgrajena v motor pri preskusu za merjenje neto moči motorja

(„standardna oprema“ pomeni opremo, ki jo pri določeni izvedbi vgradi proizvajalec)

| Št. | Dodatna oprema | Če je vgrajena pri preskusu neto moči |
| --- | --- | --- |
| 1 | Sesalni sistem | |
| Sesalna cev
  Naprava za odsesavanje plinov iz ohišja motorja | Da, če je standardna oprema. |
| Filter za zrak
  Dušilnik zvoka na sesalni strani
  Naprava za omejevanje hitrosti | Da, če je standardna oprema (1) |
| 2 | Naprava za predogrevanje sesalne cevi | Da, standardna oprema. Če je mogoče, se nastavi v najbolj ugoden položaj. |
| 3 | Izpušni sistem | |
| Naprava za čiščenje izpušnih plinov
  Izpušni kolektor
  Naprava za tlačno polnjenje
  Povezovalne cevi (2)

  Dušilnik zvoka (2)

  Izpušna cev (2)

  Zavora na izpušne pline (1) | Da, če je standardna oprema. |
| 4 | Črpalka za gorivo (2) | Da, če je standardna oprema. |
| 5 | Uplinjač | |
| Elektronski krmilni sistem, merilnik pretoka zraka itd. (če so vgrajeni) | Da, če je standardna oprema. |
| Regulator tlaka
  Uparjalnik
  Mešalnik | Oprema za plinske motorje |
| 6 | Oprema za vbrizgavanje goriva (bencin in dizelsko gorivo) | |
| Predfilter
  Filter
  Črpalka
  Visokotlačna cev
  Vbrizgalna šoba
  Ventil za dovod zraka (3), če je vgrajen
  Elektronski krmilni sistem, merilnik pretoka zraka itd. ... če je vgrajen
  Regulatorski/krmilni sistem. Samodejna ustavitev ob polni obremenitvi za krmilno zobato letev glede na atmosferske pogoje | Da, če je standardna oprema. |
| 7 | Oprema za tekočinsko hlajenje | |
| Pokrov motorja
  Odprtina za zrak na pokrovu motorja | Ne |
| Ventilator hladilnika (4)
   (5)

  Okrov za usmerjanje zraka na ventilatorju
  Vodna črpalka
  Termostat (6) | Da (4), standardna oprema |
| 8 | Zračno hlajenje | |
| Okrov
  Puhalo (4)
   (5) | Da, če je standardna oprema. |
| Regulator temperature | Da, če je standardna oprema. |
| 9 | Električna oprema | Da (7), standardna oprema |
| 10 | Oprema za tlačno polnjenje (če je vgrajena) | |
| Kompresor, ki ga bodisi neposredno poganja motor in/ali izpušni plini
  Hladilnik polnilnega zraka (8)

  Hladilna črpalka ali ventilator (ki jo/ga poganja motor)
  Regulator pretoka hladilnega sredstva (če je vgrajen) | Da, če je standardna oprema. |
| 11 | Dodatni ventilator na preskuševalni napravi | Da, če je potrebno |
| 12 | Naprave proti onesnaževanju (9) | Da, če je standardna oprema. |

Št.

Dodatna oprema

Če je vgrajena pri preskusu neto moči

1

Sesalni sistem

Sesalna cev

Naprava za odsesavanje plinov iz ohišja motorja

Da, če je standardna oprema.

Filter za zrak

Dušilnik zvoka na sesalni strani

Naprava za omejevanje hitrosti

Da, če je standardna oprema (1)

2

Naprava za predogrevanje sesalne cevi

Da, standardna oprema. Če je mogoče, se nastavi v najbolj ugoden položaj.

3

Izpušni sistem

Naprava za čiščenje izpušnih plinov

Izpušni kolektor

Naprava za tlačno polnjenje

Povezovalne cevi (2)

Dušilnik zvoka (2)

Izpušna cev (2)

Zavora na izpušne pline (1)

Da, če je standardna oprema.

4

Črpalka za gorivo (2)

Da, če je standardna oprema.

5

Uplinjač

Elektronski krmilni sistem, merilnik pretoka zraka itd. (če so vgrajeni)

Da, če je standardna oprema.

Regulator tlaka

Uparjalnik

Mešalnik

Oprema za plinske motorje

6

Oprema za vbrizgavanje goriva (bencin in dizelsko gorivo)

Predfilter

Filter

Črpalka

Visokotlačna cev

Vbrizgalna šoba

Ventil za dovod zraka (3), če je vgrajen

Elektronski krmilni sistem, merilnik pretoka zraka itd. ... če je vgrajen

Regulatorski/krmilni sistem. Samodejna ustavitev ob polni obremenitvi za krmilno zobato letev glede na atmosferske pogoje

Da, če je standardna oprema.

7

Oprema za tekočinsko hlajenje

Pokrov motorja

Odprtina za zrak na pokrovu motorja

Ne

Ventilator hladilnika (4)
   (5)

Okrov za usmerjanje zraka na ventilatorju

Vodna črpalka

Termostat (6)

Da (4), standardna oprema

8

Zračno hlajenje

Okrov

Puhalo (4)
   (5)

Da, če je standardna oprema.

Regulator temperature

Da, če je standardna oprema.

9

Električna oprema

Da (7), standardna oprema

10

Oprema za tlačno polnjenje (če je vgrajena)

Kompresor, ki ga bodisi neposredno poganja motor in/ali izpušni plini

Hladilnik polnilnega zraka (8)

Hladilna črpalka ali ventilator (ki jo/ga poganja motor)

Regulator pretoka hladilnega sredstva (če je vgrajen)

Da, če je standardna oprema.

11

Dodatni ventilator na preskuševalni napravi

Da, če je potrebno

12

Naprave proti onesnaževanju (9)

Da, če je standardna oprema.

2.3.3   Dodatna oprema za zagon motorjev na kompresijski vžig

Pri dodatni opremi za zagon motorjev na kompresijski vžig je treba upoštevati naslednji dve izvedbi:

| (a) | električni zagon Nameščen je alternator, ki po potrebi napaja pomožno opremo, ki je nujna za delovanje motorja; |
| --- | --- |

(a)

električni zagon Nameščen je alternator, ki po potrebi napaja pomožno opremo, ki je nujna za delovanje motorja;

| (b) | neelektrični zagon Če obstaja dodatna oprema na električni pogon, ki je nujna za delovanje motorja, za katero je vgrajen alternator. V nasprotnem primeru se ga odstrani. |
| --- | --- |

(b)

neelektrični zagon Če obstaja dodatna oprema na električni pogon, ki je nujna za delovanje motorja, za katero je vgrajen alternator. V nasprotnem primeru se ga odstrani.

V obeh primerih se namesti sistem za proizvodnjo in hranjenje energije, potrebne za zagon, in ki deluje v neobremenjenem stanju.

2.4   Pogoji nastavitve

Pogoji nastavitve za preskus za določitev izhodne moči so navedeni v preglednici 2.

Preglednica 2

Pogoji nastavitve

| 1. | Nastavitev uplinjača/uplinjačev |
| --- | --- |

1.

Nastavitev uplinjača/uplinjačev

Nastavitev po navodilih proizvajalca, ki se za določeno izvedbo uporabljajo brez dodatnih sprememb

| 2. | Nastavitev sistema tlačilke za vbrizgavanje goriva |
| --- | --- |

2.

Nastavitev sistema tlačilke za vbrizgavanje goriva

| 3. | Nastavitev vžiga ali krmiljenje začetka vbrizgavanja (krivulja krmilnih časov) |
| --- | --- |

3.

Nastavitev vžiga ali krmiljenje začetka vbrizgavanja (krivulja krmilnih časov)

| 4. | Nastavitev regulatorja |
| --- | --- |

4.

Nastavitev regulatorja

| 5. | Naprave za nadzor emisij |
| --- | --- |

5.

Naprave za nadzor emisij

3.   PODATKI, KI JIH JE TREBA PRIDOBITI

| 3.1 | Preskus neto moči vključuje delovanje s polnim plinom pri motorjih na prisilni vžig in pri fiksni nastavitvi črpalke za vbrizgavanje goriva na polno obremenitev pri motorjih s kompresijskim vžigom, pri tem pa mora biti motor opremljen z dodatno opremo iz preglednice 1. |
| --- | --- |

3.1

Preskus neto moči vključuje delovanje s polnim plinom pri motorjih na prisilni vžig in pri fiksni nastavitvi črpalke za vbrizgavanje goriva na polno obremenitev pri motorjih s kompresijskim vžigom, pri tem pa mora biti motor opremljen z dodatno opremo iz preglednice 1.

| 3.2 | Podatki, ki jih je treba zabeležiti, so navedeni v odstavku 4 Dodatka k tej prilogi. Podatki o zmogljivosti motorja se pridobijo pri stabiliziranih pogojih delovanja, ob zadostni oskrbi motorja z zrakom. V zgorevalnih komorah so lahko usedline, vendar v omejenih količinah. Preskuševalni pogoji, kakršna je temperatura polnilnega zraka, naj bodo čim bolj podobni referenčnim pogojem (glej odstavek 5.2 te priloge) zaradi čim manjšega korekcijskega faktorja. |
| --- | --- |

3.2

Podatki, ki jih je treba zabeležiti, so navedeni v odstavku 4 Dodatka k tej prilogi. Podatki o zmogljivosti motorja se pridobijo pri stabiliziranih pogojih delovanja, ob zadostni oskrbi motorja z zrakom. V zgorevalnih komorah so lahko usedline, vendar v omejenih količinah. Preskuševalni pogoji, kakršna je temperatura polnilnega zraka, naj bodo čim bolj podobni referenčnim pogojem (glej odstavek 5.2 te priloge) zaradi čim manjšega korekcijskega faktorja.

| 3.3 | Temperatura vstopnega zraka za motor (zunanji zrak) se izmeri v območju do 0,15 m od točke vstopa v filter za zrak, ali, če se filter za zrak ne uporablja, v območju do 0,15 m od vstopne odprtine za zrak. Termometer ali temperaturni člen se zaščiti pred toploto iz okolja in namesti neposredno v tok zraka. Zaščitita se tudi pred povratnim pršenjem goriva. Za določitev reprezentativne povprečne temperature vstopnega zraka je potrebno zadostno število merilnih mest. |
| --- | --- |

3.3

Temperatura vstopnega zraka za motor (zunanji zrak) se izmeri v območju do 0,15 m od točke vstopa v filter za zrak, ali, če se filter za zrak ne uporablja, v območju do 0,15 m od vstopne odprtine za zrak. Termometer ali temperaturni člen se zaščiti pred toploto iz okolja in namesti neposredno v tok zraka. Zaščitita se tudi pred povratnim pršenjem goriva. Za določitev reprezentativne povprečne temperature vstopnega zraka je potrebno zadostno število merilnih mest.

| 3.4 | Podatki se ne odčitavajo, dokler navor, število vrtljajev in temperatura niso konstantni najmanj eno minuto. |
| --- | --- |

3.4

Podatki se ne odčitavajo, dokler navor, število vrtljajev in temperatura niso konstantni najmanj eno minuto.

| 3.5 | Vrtilna hitrost motorja med preskusom ali odčitavanjem ne odstopa od določene vrednosti za več kot ± 1 odstotek ali ± 10 min–1, pri čemer se upošteva večja vrednost. |
| --- | --- |

3.5

Vrtilna hitrost motorja med preskusom ali odčitavanjem ne odstopa od določene vrednosti za več kot ± 1 odstotek ali ± 10 min–1, pri čemer se upošteva večja vrednost.

| 3.6 | Podatki o ugotovljeni obremenitvi zavore, porabi goriva in temperaturi vsesanega zraka se odčitajo hkrati in morajo predstavljati povprečje dveh stabiliziranih zaporednih vrednosti, ki se glede obremenitve zavore in porabe goriva ne smeta razlikovati za več kakor 2 %. |
| --- | --- |

3.6

Podatki o ugotovljeni obremenitvi zavore, porabi goriva in temperaturi vsesanega zraka se odčitajo hkrati in morajo predstavljati povprečje dveh stabiliziranih zaporednih vrednosti, ki se glede obremenitve zavore in porabe goriva ne smeta razlikovati za več kakor 2 %.

| 3.7 | Temperatura hladilnega sredstva na izhodu iz motorja se ohrani pri vrednosti, kot jo je navedel proizvajalec. Če proizvajalec ni navedel temperature, je njena vrednost 353 K ± 5 K. Pri motorjih z zračnim hlajenjem je temperatura na točki, ki jo določi proizvajalec,

  najvišje vrednosti, ki jo za referenčne pogoje določi proizvajalec. |
| --- | --- |

3.7

Formula

| 3.8 | Temperatura goriva se izmeri na vhodu v uplinjač ali sistem za vbrizgavanje goriva in je v mejah, ki jih je določil proizvajalec motorja. |
| --- | --- |

3.8

Temperatura goriva se izmeri na vhodu v uplinjač ali sistem za vbrizgavanje goriva in je v mejah, ki jih je določil proizvajalec motorja.

| 3.9 | Temperatura olja za mazanje, izmerjena v črpalki za olje ali na izhodu iz hladilnika za olje, če je nameščen, je v mejah, ki jih je določil proizvajalec motorja. |
| --- | --- |

3.9

Temperatura olja za mazanje, izmerjena v črpalki za olje ali na izhodu iz hladilnika za olje, če je nameščen, je v mejah, ki jih je določil proizvajalec motorja.

| 3.10 | Za ohranjanje temperature v mejah iz odstavkov 3.7, 3.8 in 3.9 te priloge se lahko po potrebi uporablja pomožni regulacijski sistem. |
| --- | --- |

3.10

Za ohranjanje temperature v mejah iz odstavkov 3.7, 3.8 in 3.9 te priloge se lahko po potrebi uporablja pomožni regulacijski sistem.

4.   TOČNOST MERITEV

4.1   Navor: ± 11 odstotkov izmerjenega navora.

Sistem za merjenje navora je umerjen tako, da upošteva izgube zaradi trenja. Točnost na spodnji polovici merilnega območja dinamometra je lahko ± 2 % izmerjenega navora.

4.2   „Vrtilna frekvenca“: Točnost meritve mora biti v okviru ± 0,5 odstotka. Vrtilna frekvenca motorja se po možnosti meri s samodejno sinhroniziranim merilnikom vrtilne frekvence in kronometrom (ali časovnim števcem).

4.3   Poraba goriva: ± 1 odstotek izmerjene porabe.

4.4   Temperatura goriva: ± 2 K.

4.5   Temperatura vsesanega zraka: ± 1 K.

4.6   Atmosferski tlak: ± 100 Pa.

4.7   Tlak v sesalni cevi: ± 50 Pa.

4.8   Tlak v izpušnem kanalu: ± 200 Pa.

5.   KOREKCIJSKI FAKTORJI ZA MOČ

5.1   Opredelitev

Korekcijski faktor za moč je koeficient L, s katerim se določi moč motorja pri referenčnih atmosferskih pogojih iz točke 5.2,

pri čemer:

Formula

Po je popravljena moč (tj. moč pri referenčnih atmosferskih pogojih)

L je korekcijski faktor (La ali Ld)

P je izmerjena moč (moč pri preskusu).

5.2   Referenčni atmosferski pogoji

5.2.1   Temperatura (To): 298 K (25 °C)

5.2.2   Suhi tlak (Pso): 99 kPa

Opomba: Suhi tlak je sestavljen iz skupnega tlaka 100 kPa in tlaka vodne pare 1 kPa.

5.3   Atmosferski pogoji pri preskusu

Atmosferski pogoji med preskusom so:

5.3.1   Temperatura (T)

| Za motorje na prisilni vžig | 288 K ≤ T ≤ 308 K |
| --- | --- |
| Za dizelske motorje | 283 K ≤ T ≤ 313 K |

Za motorje na prisilni vžig

288 K ≤ T ≤ 308 K

Za dizelske motorje

283 K ≤ T ≤ 313 K

5.3.2   Tlak (Ps)

80 kPa ≤ Ps ≤ 110 kPa

5.4   Določitev korekcijskih faktorjev αa in αd
   (10)

5.4.1   Faktor αa za sesalno ali tlačno polnjene motorje s prisilnim vžigom

Korekcijski faktor αa se izračuna z naslednjim obrazcem:

Formula
   (11)

pri čemer:

Ps je skupni suhi atmosferski tlak v kilopaskalih (kPa); to je skupni zračni tlak minus tlak vodne pare,

T je absolutna temperatura zraka, ki ga vsesa motor, v kelvinih (K).

Pogoji, ki morajo biti izpolnjeni v laboratoriju

Da se preskus šteje za veljavnega, mora biti korekcijski faktor αa takšen, da je 0,93 < αa < 1,07.

Če so te meje presežene, se v poročilu o preskusu navede popravljena dobljena vrednost in natančno opišejo pogoji preskušanja (temperatura in tlak).

5.4.2   Dizelski motorji – faktor αd

Korekcijski faktor za moč (αd) za dizelske motorje pri stalnem pretoku goriva se dobi z uporabo naslednje enačbe:

pri čemer αd = (fa) fm

fa je atmosferski faktor

fm je karakteristični parameter za vsak tip motorja in nastavitev

5.4.2.1   Atmosferski faktor fa

Ta faktor označuje učinke okoljskih pogojev (tlak, temperatura in vlažnost) na zrak, ki ga vsesa motor. Obrazec za atmosferski faktor se razlikuje glede na tip motorja.

5.4.2.1.1   Sesalni in mehansko tlačno polnjeni motorji.

Formula

5.4.2.1.2   Tlačno polnjeni motorji s turbinskim polnilnikom na izpušne pline, s hlajenjem vstopnega zraka ali brez njega

Formula

5.4.2.2   Faktor motorja fm

fm je funkcija qc (popravljen pretok goriva):

fm = 0,036 qc – 1,14

pri čemer: qc = q/r

pri čemer:

q tok goriva v miligramih na cikel na liter celotne gibne prostornine (mg/(liter cikel)),

r je razmerje med tlakom na vstopu v polnilnik in pri izstopu iz polnilnika (za sesalne motorje r = 1).

Ta obrazec velja za interval vrednosti qc med 40 mg/(l. cikel) in 65 mg/(l. cikel).

Za vrednosti qc, ki so manjše od 40 mg/(l. cikel), se za fm vzame konstantna vrednost 0,3 (fm = 0,3).

Za vrednosti qc, ki so manjše od 65 mg/(l. cikel), se za fm vzame konstantna vrednost 1,2 (fm = 1,2) (glej sliko).

Image

5.4.2.3   Pogoji, ki morajo biti izpolnjeni v laboratoriju,

da se preskus šteje za veljavnega; korekcijski faktor αd mora biti takšen, da velja 0,9 ≤ αd ≤ 1,1

Če so te meje presežene, se v poročilu o preskusu navede popravljena dobljena vrednost in natančno opišejo pogoji preskušanja (temperatura in tlak).

---

(1)

| (1a) | Celotni sesalni sistem se vgradi, kot je določeno za predvideno uporabo:
  ko obstaja nevarnost znatnega vpliva na moč motorja;
  pri dvotaktnih motorjih in motorjih s prisilnim vžigom;
  če tako zahteva proizvajalec.
  V drugih primerih se lahko uporabi enakovreden sistem, pri tem je treba preveriti, da se sesalni tlak ne razlikuje več kakor za 100 Pa od največje dovoljene meje, ki jo je navedel proizvajalec za čist filter za zrak. |
| --- | --- |

(1a)

Celotni sesalni sistem se vgradi, kot je določeno za predvideno uporabo:

ko obstaja nevarnost znatnega vpliva na moč motorja;

pri dvotaktnih motorjih in motorjih s prisilnim vžigom;

če tako zahteva proizvajalec.

V drugih primerih se lahko uporabi enakovreden sistem, pri tem je treba preveriti, da se sesalni tlak ne razlikuje več kakor za 100 Pa od največje dovoljene meje, ki jo je navedel proizvajalec za čist filter za zrak.

(2)

| (1b) | Celotni izpušni sistem se namesti, kakor je določeno za predvideno izvedbo:
  ko obstaja nevarnost znatnega vpliva na moč motorja;
  pri dvotaktnih motorjih in motorjih s prisilnim vžigom;
  če tako zahteva proizvajalec.
  V drugih primerih se lahko vgradi enakovredni sistem, pod pogojem, da se tlak, izmerjen pri izhodu iz izpušnega sistema motorja, ne razlikuje za več kot 1 000 Pa od tlaka, ki ga določi proizvajalec.
  Izhod iz izpušnega sistema motorja je opredeljen kot točka, 150 mm nižje od konca dela izpušnega sistema, vgrajenega v motorju.
  Tekočino lahko hladi bodisi hladilnik motorja ali pa zunanji tokokrog pod pogojem, da ostaneta izguba tlaka tega tokokroga in tlak na vhodu v črpalko v bistvu enaka kakor v hladilnem sistemu motorja. Če je vgrajena žaluzija hladilnika, mora biti odprta. |
| --- | --- |

(1b)

Celotni izpušni sistem se namesti, kakor je določeno za predvideno izvedbo:

ko obstaja nevarnost znatnega vpliva na moč motorja;

pri dvotaktnih motorjih in motorjih s prisilnim vžigom;

če tako zahteva proizvajalec.

V drugih primerih se lahko vgradi enakovredni sistem, pod pogojem, da se tlak, izmerjen pri izhodu iz izpušnega sistema motorja, ne razlikuje za več kot 1 000 Pa od tlaka, ki ga določi proizvajalec.

Izhod iz izpušnega sistema motorja je opredeljen kot točka, 150 mm nižje od konca dela izpušnega sistema, vgrajenega v motorju.

Tekočino lahko hladi bodisi hladilnik motorja ali pa zunanji tokokrog pod pogojem, da ostaneta izguba tlaka tega tokokroga in tlak na vhodu v črpalko v bistvu enaka kakor v hladilnem sistemu motorja. Če je vgrajena žaluzija hladilnika, mora biti odprta.

(1)  Če je zavora na izpušne pline vgrajena v motor, mora biti loputa za zrak pritrjena v povsem odprtem položaju.

(2)  Tlak v sistemu za dovod goriva je mogoče po potrebi uravnavati, da se doseže tlak, ki obstaja v neki izvedbi motorja (zlasti če se uporablja „povratni vod za gorivo“).

(3)  Ventil za dovod zraka je kontrolni ventil za pnevmatični regulator tlačilke za vbrizgavanje goriva. Regulator opreme za vbrizgavanje goriva lahko vključuje druge enote, ki lahko vplivajo na količino vbrizganega goriva.

(4)  Hladilnik, ventilator, okrov za usmerjanje zraka na ventilatorju, vodno črpalko in termostat se namesti na napravo za preskušanje v isti relativni položaj kot na vozilu. Kroženje hladilne tekočine poganja le vodna črpalka motorja. Če ventilatorja, hladilnika in okrova ventilatorja ni mogoče primerno namestiti na motor, se moč, ki jo absorbira ventilator, če je ločeno nameščen na pravo mesto glede na hladilnik in okrov (če se uporablja), določi pri tistih vrtilnih frekvencah, ki ustrezajo vrtilnim frekvencam motorja, ki se uporabljajo za določanje moči motorja, bodisi z izračunom iz standardnih lastnosti bodisi s praktičnimi preskusi. Ta moč, popravljena na standardne podnebne pogoje (293,2 K (20 °C) in 101,3 kPa), se mora odšteti od popravljene moči.

(5)  Če je vgrajen ventilator ali puhalo, ki se lahko odklopi ali deluje progresivno, se preskus opravi z ventilatorjem (ali puhalom), ki se lahko odklopi, ali s progresivno delujočim ventilatorjem ali puhalom, ki deluje ob največjem zdrsu.

(6)  Termostat se lahko pritrdi v povsem odprtem položaju.

(7)  Največja moč alternatorja: moč alternatorja se omeji na moč, potrebno za poganjanje dodatne opreme, ki je nujna za delovanje motorja. Če je treba priključiti akumulator, je treba uporabiti poln akumulator v dobrem stanju.

(8)  Motorji z hlajenjem polnilnega zraka se preskušajo bodisi s tekočinsko bodisi zračno hlajenim polnilnim zrakom, vendar se lahko na željo proizvajalca motorja hladilnik zraka nadomesti s sistemom naprave za preskušanje.V vsakem primeru se merjenje moči pri vsaki vrtilni frekvenci izvede z enakima padcema tlaka in temperature polnilnega zraka v hladilniku polnilnega zraka na napravi za preskušanje kot ju je navedel proizvajalec za uporabo sistema na popolnem vozilu.

(9)  Vključuje lahko, na primer, sistem EGR (vračanje izpušnih plinov v valj), katalizator, toplotni reaktor, sistem za dovod sekundarnega zraka in sistem za zaščito pred izhlapevanjem goriva.

(10)  Preskusi se lahko izvedejo v klimatiziranih preskuševalnih prostorih, kjer se atmosferski pogoji lahko nadzorujejo.

(11)  Če so motorji opremljeni s samodejnim sistemom za nadzor temperature zraka in če je naprava taka, da pri polni obremenitvi pri 25 °C ni dodanega segretega zraka, se preskus izvede s povsem zaprto napravo. Če naprava še vedno deluje pri 25 °C, se preskus izvede pri običajnem delovanju naprave in se eksponent temperature v korekcijskem faktorju šteje za nični (brez popravka temperature).

Dodatek

Rezultati preskusov za merjenje neto moči motorja

Ta obrazec izpolni laboratorij, ki izvaja preskus.

1.   Preskuševalni pogoji

| 1.1 | Tlaki, izmerjeni pri največji moči |
| --- | --- |

1.1

Tlaki, izmerjeni pri največji moči

| 1.1.1 | Skupni zračni tlak: ... Pa |
| --- | --- |

1.1.1

Skupni zračni tlak: ... Pa

| 1.1.2 | Tlak vodne pare: ... Pa |
| --- | --- |

1.1.2

Tlak vodne pare: ... Pa

| 1.1.3 | Tlak v izpušnem sistemu: ... Pa |
| --- | --- |

1.1.3

Tlak v izpušnem sistemu: ... Pa

| 1.2 | Temperature, izmerjene pri največji moči |
| --- | --- |

1.2

Temperature, izmerjene pri največji moči

| 1.2.1 | Vsesanega zraka: ... K |
| --- | --- |

1.2.1

Vsesanega zraka: ... K

| 1.2.2 | Na izhodu iz hladilnika vsesanega zraka motorja: ... K |
| --- | --- |

1.2.2

Na izhodu iz hladilnika vsesanega zraka motorja: ... K

| 1.2.3 | Hladilne tekočine |
| --- | --- |

1.2.3

Hladilne tekočine

| 1.2.3.1 | Na izhodu hladilne tekočine motorja: ... K (1) |
| --- | --- |

1.2.3.1

Na izhodu hladilne tekočine motorja: ... K (1)

| 1.2.3.2 | Na referenčni točki v primeru hlajenja zraka: ... K (1) |
| --- | --- |

1.2.3.2

Na referenčni točki v primeru hlajenja zraka: ... K (1)

| 1.2.4 | Mazalnega olja: ... K (navedite merilno točko) |
| --- | --- |

1.2.4

Mazalnega olja: ... K (navedite merilno točko)

| 1.2.5 | Goriva: |
| --- | --- |

1.2.5

Goriva:

| 1.2.5.1 | Na vhodu črpalke za gorivo: ... K |
| --- | --- |

1.2.5.1

Na vhodu črpalke za gorivo: ... K

| 1.2.5.2 | V napravi za merjenje porabe goriva: ... K |
| --- | --- |

1.2.5.2

V napravi za merjenje porabe goriva: ... K

| 1.2.6 | Izpušnih plinov, izmerjeno v točki blizu izstopnih prirobnic izpušnih kolektorjev: ... °C |
| --- | --- |

1.2.6

Izpušnih plinov, izmerjeno v točki blizu izstopnih prirobnic izpušnih kolektorjev: ... °C

| 1.3 | Vrtilna frekvenca motorja v prostem teku: ... min–1 |
| --- | --- |

1.3

Vrtilna frekvenca motorja v prostem teku: ... min–1

| 1.4 | Lastnosti dinamometra: |
| --- | --- |

1.4

Lastnosti dinamometra:

| 1.4.1 | Znamka: ... Model: ... |
| --- | --- |

1.4.1

Znamka: ... Model: ...

| 1.4.2 | Tip: ... |
| --- | --- |

1.4.2

Tip: ...

| 1.5 | Lastnosti merilnika motnosti: |
| --- | --- |

1.5

Lastnosti merilnika motnosti:

| 1.5.1 | Znamka: ... |
| --- | --- |

1.5.1

Znamka: ...

| 1.5.2 | Tip: ... |
| --- | --- |

1.5.2

Tip: ...

2.   Gorivo

| 2.1 | Za motorje na prisilni vžig na tekoče gorivo |
| --- | --- |

2.1

Za motorje na prisilni vžig na tekoče gorivo

| 2.1.1 | Znamka: ... |
| --- | --- |

2.1.1

Znamka: ...

| 2.1.2 | Specifikacija: ... |
| --- | --- |

2.1.2

Specifikacija: ...

| 2.1.3 | Dodatek proti klenkanju (svinec itd.): ... |
| --- | --- |

2.1.3

Dodatek proti klenkanju (svinec itd.): ...

| 2.1.3.1 | Tip: ... |
| --- | --- |

2.1.3.1

Tip: ...

| 2.1.3.2 | Vsebina: ... mg/1 |
| --- | --- |

2.1.3.2

Vsebina: ... mg/1

| 2.1.4 | Oktansko število RON: ... (ASTM D 26 99-70) |
| --- | --- |

2.1.4

Oktansko število RON: ... (ASTM D 26 99-70)

| 2.1.4.1 | Oktansko število MON: ... |
| --- | --- |

2.1.4.1

Oktansko število MON: ...

| 2.1.4.2 | Specifična gostota: ... g/cm3 pri 288 K |
| --- | --- |

2.1.4.2

Specifična gostota: ... g/cm3 pri 288 K

| 2.1.4.3 | Nižja kalorična vrednost: ... kJ/kg | Vrtilna frekvenca motorja (min–1) | Nazivni pretok G (l/s) | Mejne vrednosti absorpcije (m–1) | Izmerjene vrednosti absorpcije (m–1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | |
| 2 | | | | |
| 3 | | | | |
| 4 | | | | |
| 5 | | | | |
| 6 | | | | |

2.1.4.3

Nižja kalorična vrednost: ... kJ/kg

Vrtilna frekvenca motorja (min–1)

Nazivni pretok G (l/s)

Mejne vrednosti absorpcije (m–1)

Izmerjene vrednosti absorpcije (m–1)

1

2

3

4

5

6

Največja neto moč: ... kW pri ... min–1

Največji neto navor: ... Nm pri ... min–1

| 2.2 | Za motorje s prisilnim vžigom in dvogorivne motorje, ki delujejo na plinasto gorivo |
| --- | --- |

2.2

Za motorje s prisilnim vžigom in dvogorivne motorje, ki delujejo na plinasto gorivo

| 2.2.1 | Znamka: ... |
| --- | --- |

2.2.1

Znamka: ...

| 2.2.2 | Specifikacija: ... |
| --- | --- |

2.2.2

Specifikacija: ...

| 2.2.3 | Tlak v rezervoarju: ... bar |
| --- | --- |

2.2.3

Tlak v rezervoarju: ... bar

| 2.2.4 | Delovni tlak: ... bar |
| --- | --- |

2.2.4

Delovni tlak: ... bar

| 2.2.5 | Nižja kalorična vrednost: ... kJ/kg |
| --- | --- |

2.2.5

Nižja kalorična vrednost: ... kJ/kg

| 2.3 | Za motorje na kompresijski vžig na plinasto gorivo |
| --- | --- |

2.3

Za motorje na kompresijski vžig na plinasto gorivo

| 2.3.1 | Napajalni sistem: ... plin |
| --- | --- |

2.3.1

Napajalni sistem: ... plin

| 2.3.2 | Specifikacija uporabljenega plina: ... |
| --- | --- |

2.3.2

Specifikacija uporabljenega plina: ...

| 2.3.3 | Razmerje plinsko olje/plin: ... |
| --- | --- |

2.3.3

Razmerje plinsko olje/plin: ...

| 2.3.4 | Spodnja kurilnost: ... |
| --- | --- |

2.3.4

Spodnja kurilnost: ...

| 2.4 | Za motorje s prisilnim vžigom in dvogorivne motorje, ki delujejo na dizelsko gorivo |
| --- | --- |

2.4

Za motorje s prisilnim vžigom in dvogorivne motorje, ki delujejo na dizelsko gorivo

| 2.4.1 | Znamka: ... |
| --- | --- |

2.4.1

Znamka: ...

| 2.4.2 | Specifikacija uporabljenega goriva: ... |
| --- | --- |

2.4.2

Specifikacija uporabljenega goriva: ...

| 2.4.3 | Cetansko število (ASTM D 976-71) ... |
| --- | --- |

2.4.3

Cetansko število (ASTM D 976-71) ...

| 2.4.4 | Specifična gostota: ... g/cm3 pri 288 K |
| --- | --- |

2.4.4

Specifična gostota: ... g/cm3 pri 288 K

| 2.4.5 | Spodnja kurilnost: ... kJ/kg |
| --- | --- |

2.4.5

Spodnja kurilnost: ... kJ/kg

3.   Mazivo

| 3.1 | Znamka: ... |
| --- | --- |

3.1

Znamka: ...

| 3.2 | Specifikacija: ... |
| --- | --- |

3.2

Specifikacija: ...

| 3.3 | Viskoznost po SAE: ... |
| --- | --- |

3.3

Viskoznost po SAE: ...

4.   Podrobni rezultati meritev (2)

| Vrtilna hitrost motorja, min–1 | | |
| --- | --- | --- |
| Izmerjeni navor, Nm | | |
| Izmerjena moč, kW | | |
| Izmerjeni pretok goriva, g/h | | |
| Atmosferski tlak, kPa | | |
| Tlak vodne pare, kPa | | |
| Temperatura vstopnega zraka, K | | |
| Moč, ki se doda za št. 1
  presežno dodatno opremo št. 2
  iz preglednice 1, kW št. 3 | | |
| Korekcijski faktor za moč | | |
| Popravljena moč na zavori, kW (z ventilatorjem/brez ventilatorja (3)) | | |
| Moč ventilatorja, kW (se odvzame, če ventilator ni vgrajen) | | |
| Neto moč, kW | | |
| Neto navor, Nm | | |
| Popravljena specifična poraba goriva g/(kWh) (4) | | |
| Temperatura hladilne tekočine pri izhodu, K | | |
| Temperatura mazalnega olja t v merilni točki, K | | |
| Temperatura zraka za tlačnim polnilnikom, K (5) | | |
| Temperatura goriva na vstopu v tlačilko za vbrizgavanje goriva, K | | |
| Temperatura zraka za hladilnikom polnilnega zraka, K (5) | | |
| Tlak za tlačnim polnilnikom, kPa (5) | | |
| Tlak za hladilnikom polnilnega zraka, kPa | | |

Vrtilna hitrost motorja, min–1

Izmerjeni navor, Nm

Izmerjena moč, kW

Izmerjeni pretok goriva, g/h

Atmosferski tlak, kPa

Tlak vodne pare, kPa

Temperatura vstopnega zraka, K

Moč, ki se doda za št. 1

presežno dodatno opremo št. 2

iz preglednice 1, kW št. 3

Korekcijski faktor za moč

Popravljena moč na zavori, kW (z ventilatorjem/brez ventilatorja (3))

Moč ventilatorja, kW (se odvzame, če ventilator ni vgrajen)

Neto moč, kW

Neto navor, Nm

Popravljena specifična poraba goriva g/(kWh) (4)

Temperatura hladilne tekočine pri izhodu, K

Temperatura mazalnega olja t v merilni točki, K

Temperatura zraka za tlačnim polnilnikom, K (5)

Temperatura goriva na vstopu v tlačilko za vbrizgavanje goriva, K

Temperatura zraka za hladilnikom polnilnega zraka, K (5)

Tlak za tlačnim polnilnikom, kPa (5)

Tlak za hladilnikom polnilnega zraka, kPa

---

(1)  Neustrezno prečrtaj.

(2)  Zabeležijo se značilne krivulje neto moči in neto navora kot funkcija vrtilne hitrosti motorja.

(3)  Neustrezno črtati.

(4)  Izračunano z neto močjo za motorje na kompresijski in prisilni vžig, v zadnjem primeru pomnoženo s korekcijskim faktorjem za moč.

(5)  Neustrezno črtati.

---

PRILOGA 6

METODA MERJENJA NETO MOČI IN NAJVEČJE 30-MINUTNE MOČI ELEKTRIČNIH SISTEMOV ZA PRENOS MOČI

1.   TE ZAHTEVE SE UPORABLJAJO ZA MERJENJE NAJVEČJE NETO MOČI IN NAJVEČJE 30-MINUTNE MOČI ELEKTRIČNIH SISTEMOV ZA PRENOS MOČI, KI SE UPORABLJAJO ZA POGON CESTNIH VOZIL NA ZGOLJ ELEKTRIČNI POGON.

2.   PRESKUŠEVALNI POGOJI

2.1   Sistem za prenos moči je utečen v skladu s priporočili proizvajalca.

2.2   Če se meritev moči lahko izvaja le na sistemu za prenos moči z vgrajenim menjalnikom ali reduktorjem, se upošteva izkoristek.

2.3   Dodatna oprema

2.3.1   Dodatna oprema, ki jo je treba namestiti

Med preskusom je dodatna oprema, potrebna za delovanje sistema za prenos moči za predvideno uporabo (kot je navedeno v preglednici 1 te priloge), nameščena na isto mesto, kot je nameščena v vozilu.

2.3.2   Dodatna oprema, ki jo je treba odstraniti

Dodatna oprema, ki je potrebna za dobro delovanje vozila in je lahko vgrajena v motor, se odstrani za izvedbo preskusa. Naslednji okvirni seznam je naveden kot primer:

kompresor za zavorni sistem, kompresor za servokrmiljenje, kompresor za uravnavanje sistema vzmetenja, klimatski sistem itd.

Če opreme ni mogoče odstraniti, se lahko določi moč, ki jo ta absorbira v neobremenjenem stanju, in doda k izmerjeni moči.

Preglednica 1

Dodatna oprema, ki mora biti vgrajena pri določanju neto moči in največje 30-minutne moči električnih sistemov za prenos moči

(Izraz „standardna oprema“ pomeni opremo, ki jo pri določeni izvedbi vgradi proizvajalec).

| Št. | Dodatna oprema | Vgrajena za preskus neto moči in največje 30-minutne moči |
| --- | --- | --- |
| 1 | Vir enosmerne napetosti | padec napetosti med preskusom, manjši od 5 % |
| 2 | Variator hitrosti in krmilna naprava | Da: standardna oprema. |
| 3 | Tekočinsko hlajenje | |
| Pokrov motorja
  Odprtina na pokrovu | Ne |
| Hladilnik (1)
   (2)

  Ventilator
  Okrov za usmerjanje zraka na ventilatorju
  Črpalka
  Termostat (3) | Da: standardna oprema. |
| Zračno hlajenje | |
| Filter za zrak
  Okrov
  Puhalo
  Sistem za prilagajanje temperature | Da: standardna oprema. |
| 4 | Električna oprema | Da: standardna oprema. |
| 5 | Dodatni ventilator preskuševalne naprave | Da, če je potrebno |

Št.

Dodatna oprema

Vgrajena za preskus neto moči in največje 30-minutne moči

1

Vir enosmerne napetosti

padec napetosti med preskusom, manjši od 5 %

2

Variator hitrosti in krmilna naprava

Da: standardna oprema.

3

Tekočinsko hlajenje

Pokrov motorja

Odprtina na pokrovu

Ne

Hladilnik (1)
   (2)

Ventilator

Okrov za usmerjanje zraka na ventilatorju

Črpalka

Termostat (3)

Da: standardna oprema.

Zračno hlajenje

Filter za zrak

Okrov

Puhalo

Sistem za prilagajanje temperature

Da: standardna oprema.

4

Električna oprema

Da: standardna oprema.

5

Dodatni ventilator preskuševalne naprave

Da, če je potrebno

2.4   Pogoji nastavitve

Pogoji nastavitve so v skladu s specifikacijami proizvajalca za proizvodnjo motorjev in se uporabljajo brez nadaljnje spremembe za posamezno uporabo.

2.5   Podatki, ki jih je treba pridobiti

2.5.1   Preskus za določanje neto moči se opravi s pedalom za plin, postavljenim v najvišji položaj.

2.5.2   Motor mora biti utečen po priporočilih predlagatelja vloge za homologacijo.

2.5.3   Podatki o navoru in številu vrtljajev se zabeležijo istočasno.

2.5.4   Po potrebi se mora temperatura hladilne tekočine, zabeležena na izhodu iz motorja, vzdrževati pri ± 5 K nastavljene temperature termostata, ki jo je določil proizvajalec.

Pri sistemih za prenos moči z zračnim hlajenjem je temperatura na točki, ki jo določi proizvajalec, v območju + 0/– 20 K okoli najvišje vrednosti, ki jo je določil proizvajalec.

2.5.5   Temperatura mazalnega olja, izmerjena v posodi za mazivo ali na izhodu iz izmenjevalnika temperature olja (če je), je v mejah, ki jih je določil proizvajalec.

2.5.6   Za ohranjanje temperature v mejah, določenih v odstavkih 2.5.4 in 2.5.5, se lahko po potrebi uporablja pomožni regulacijski sistem.

3.   TOČNOST MERITEV

3.1   Navor: ± 1 odstotek izmerjenega navora.

Sistem za merjenje navora je umerjen tako, da upošteva izgube zaradi trenja. Točnost na spodnji polovici merilnega območja dinamometra je lahko ± 2 % izmerjenega navora.

3.2   Vrtilna frekvenca motorja: 0,5 odstotka izmerjene vrtilne frekvence.

3.3   Temperatura vsesanega zraka: ± 2 K.

---

(1)  Hladilnik, ventilator, okrov za usmerjanje zraka na ventilatorju, vodna črpalka in termostat se namestijo na napravo za preskušanje v istih relativnih položajih kot na vozilu. Kroženje hladilne tekočine sproži le vodna črpalka sistema za prenos moči.

Tekočino lahko hladi hladilnik sistema za prenos moči ali pa zunanji tokokrog, pod pogojem, da izguba tlaka tega tokokroga in tlak na vhodu v črpalko načeloma ostaneta enaka kot v hladilnem sistemu sistema za prenos moči. Če je vgrajena žaluzija hladilnika, je odprta.

Če ventilatorja, hladilnika in okrova ventilatorja ni mogoče primerno namestiti za preskuševalno napravo, se moč, ki jo absorbira ventilator, če je ločeno nameščen na pravo mesto glede na hladilnik in okrov (če se uporablja), določi pri tistem številu vrtljajev, ki ustreza različnim vrtilnim frekvencam motorja, ki se uporabljajo za določanje moči motorja, ali z izračunom iz standardnih lastnosti ali s praktičnimi preskusi. Ta moč, popravljena na običajne zunanje (atmosferske) pogoje, se mora odšteti od pravilne moči.

(2)  Če je vgrajen ventilator ali puhalo, ki se lahko odklopi ali deluje progresivno, je treba preskus opraviti z ventilatorjem (ali puhalom), ki se lahko odklopi, ali pri stanju največjega zdrsa.

(3)  Termostat se lahko pritrdi v povsem odprtem položaju.

---

PRILOGA 7

PREVERJANJE SKLADNOSTI PROIZVODNJE

1.   SPLOŠNO

Te zahteve so v skladu s preskusi, ki jih je treba izvajati za preverjanje skladnosti proizvodnje v skladu z odstavkom 6.6 in njegovimi pododstavki.

2.   PRESKUŠEVALNI POSTOPKI

Metode preskušanja in merilni instrumenti so opisani v Prilogi 5 ali 6 k temu pravilniku.

3.   ZBIRANJE VZORCEV

Izbrati je treba en sistem za prenos moči. Če se po preskusu iz odstavka 5.1 izkaže, da sistem za prenos moči ne izpolnjuje zahtev tega pravilnika, se preskusita še dva sistema za prenos moči.

4.   MERILA ZA MERITVE

4.1   Neto moč motorja z notranjim zgorevanjem

Med preskusi za potrditev skladnosti proizvodnje se moč meri pri dveh številih vrtljajev motorja, S1 in S2, ki ustrezata merilnim točkam največje moči in največjega navora, dovoljenih za homologacijo tipa. Pri teh dveh vrtilnih frekvencah motorja, za kateri je možno odstopanje ± 5 odstotkov, se neto moč, izmerjena v vsaj eni točki v razponu S1 ± 5 odstotkov in S2 ± 5 odstotkov, ne sme razlikovati za več kot ± 5 odstotkov od vrednosti iz homologacije.

4.2   Neto moč in največja 30-minutna moč električnih sistemov za prenos moči

Med preskusi za potrditev skladnosti proizvodnje se moč meri pri vrtilni frekvenci motorja S1, ki ustreza merilnim točkam največje moči, dovoljene za homologacijo tipa. Pri tej vrtilni frekvenci se neto moč ne sme razlikovati za več kot ± 5 odstotkov od vrednosti iz homologacije.

5.   VREDNOTENJE REZULTATOV

5.1   Če neto moč in največja 30-minutna moč sistema za prenos moči, preskušenega v skladu z odstavkom 2, izpolnjuje zahteve iz odstavka 4, se šteje, da je proizvodnja skladna s homologacijo.

5.2   Če zahteve iz odstavka 4 niso izpolnjene, se na isti način preskusita še dva sistema za prenos moči.

5.3   Če vrednost neto moči ali največje 30-minutne moči drugega in/ali tretjega sistema za prenos moči iz odstavka 5.2 ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 4, se šteje, da proizvodnja ne izpolnjuje zahtev tega pravilnika, veljati začnejo predpisi iz odstavka 7.1.

---

PRILOGA 8

REFERENČNA GORIVA

| 1. | Tehnični podatki o referenčnih gorivih UNP | Gorivo A | Gorivo B | Preskuševalna metoda |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sestava: | | | ISO 7941 |
| C3 | vol. % | 30 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4 | vol. % | ravnotežje | ravnotežje | |
| < C3, > C4 | vol. % | največ 2 % | največ 2 % | |
| Olefini | vol. % | 9 ± 3 | 12 ± 3 | |
| Izparilni ostanek | ppm | največ 50 | največ 50 | NFM 41-015 |
| Vsebnost vode | | nič | nič | vizualni pregled |
| Vsebnost žvepla | ppm masa (*) | največ 50 | največ 50 | EN 24260 |
| Vodikov sulfid | | nič | nič | |
| Korozija bakra | ocena | razred 1 | razred 1 | ISO 625 1 (**) |
| Vonj | | značilen | značilen | |
| MON | | najmanj 89 | najmanj 89 | EN 589 Priloga B |

1.

Tehnični podatki o referenčnih gorivih UNP

Gorivo A

Gorivo B

Preskuševalna metoda

Sestava:

ISO 7941

C3

vol. %

30 ± 2

85 ± 2

C4

vol. %

ravnotežje

ravnotežje

< C3, > C4

vol. %

največ 2 %

največ 2 %

Olefini

vol. %

9 ± 3

12 ± 3

Izparilni ostanek

ppm

največ 50

največ 50

NFM 41-015

Vsebnost vode

nič

nič

vizualni pregled

Vsebnost žvepla

ppm masa (*)

največ 50

največ 50

EN 24260

Vodikov sulfid

nič

nič

Korozija bakra

ocena

razred 1

razred 1

ISO 625 1 (**)

Vonj

značilen

značilen

MON

najmanj 89

najmanj 89

EN 589 Priloga B

| 2. | Tehnični podatki o referenčnih gorivih ZP | G20 | G23 | G25 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sestava: | | | |
| CH4 | % vol. | 100 | 92,5 | 86 |
| N2 | % vol. | 0 | 7,5 | 14 |
| Wobbejev indeks (***) | MJ/m3 | 53,6 ± 2 % | 48,2 + 2 % | 43,9 ± 2 % |

2.

Tehnični podatki o referenčnih gorivih ZP

G20

G23

G25

Sestava:

CH4

% vol.

100

92,5

86

N2

% vol.

0

7,5

14

Wobbejev indeks (***)

MJ/m3

53,6 ± 2 %

48,2 + 2 %

43,9 ± 2 %

Sestavni plini mešanic imajo vsaj naslednje čistosti:

N2
  : 99 %

CH4
  : 95 % s skupno vsebnostjo vodika, ogljikovega monoksida in kisika pod 1 odstotkom in s skupno vsebnostjo dušika in ogljikovega dioksida pod 2 odstotkoma.

Wobbejev indeks je razmerje med kurilnostjo plina na enoto prostornine in kvadratnim korenom njegove relativne gostote pri istih referenčnih pogojih:

Formula

pri čemer je:

| Hplin | = | kalorična vrednost goriva v MJ/m3 |
| --- | --- | --- |
| ρzrak | = | gostota zraka pri 0 °C |
| ρplin | = | gostota goriva pri 0 °C |

Hplin

=

kalorična vrednost goriva v MJ/m3

ρzrak

=

gostota zraka pri 0 °C

ρplin

=

gostota goriva pri 0 °C

Wobbejev indeks je bruto ali neto glede na to, ali je uporabljena bruto ali neto kurilnost.

---

(*)  Vrednost se določi pri standardnih pogojih (293,2 K (20 °C) in 101,3 kPa).

(**)  S to metodo ni mogoče natančno določiti prisotnosti korozivnih snovi, če so v vzorcu antikorozijska sredstva ali druge kemikalije, ki zmanjšujejo korozivnost vzorca na bakrenem traku. Zato je dodajanje takih spojin z edinim namenom vplivanja na preskuševalno metodo prepovedano.

(***)  Na podlagi zgornje kurilnosti in izračunano za 0 °C.

---

| 7.11.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 323/91 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 323/91

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na naslovu:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 115 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – enotne določbe za homologacijo:

| I. | posebnih sistemov za naknadno vgradnjo v motorna vozila, ki omogočajo uporabo utekočinjenega naftnega plina (UNP) v pogonskem sistemu teh vozil |
| --- | --- |

I.

posebnih sistemov za naknadno vgradnjo v motorna vozila, ki omogočajo uporabo utekočinjenega naftnega plina (UNP) v pogonskem sistemu teh vozil

| II. | posebnih sistemov za naknadno vgradnjo v motorna vozila, ki omogočajo uporabo stisnjenega zemeljskega plina (SZP) v pogonskem sistemu teh vozil |
| --- | --- |

II.

posebnih sistemov za naknadno vgradnjo v motorna vozila, ki omogočajo uporabo stisnjenega zemeljskega plina (SZP) v pogonskem sistemu teh vozil

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dodatka 6 k prvotni različici pravilnika – začetek veljavnosti: 10. junij 2014

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitve pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za homologacijo |
| --- | --- |

3.

| 4. | Oznake |
| --- | --- |

4.

| 5. | Homologacija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikacije v zvezi s sistemi za naknadno vgradnjo |
| --- | --- |

6.

| 7. | Priročniki z navodili |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sprememba in razširitev homologacije za tip sistema za naknadno vgradnjo |
| --- | --- |

8.

| 9. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Dokončna opustitev proizvodnje |
| --- | --- |

11.

| 12. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov |
| --- | --- |

12.

PRILOGE

| 1A | Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončni opustitvi proizvodnje tipa opreme za UNP za naknadno vgradnjo v skladu s Pravilnikom št. 115 |
| --- | --- |

1A

| 1B | Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončni opustitvi proizvodnje tipa opreme za SZP za naknadno vgradnjo v skladu s Pravilnikom št. 115 |
| --- | --- |

1B

| 2A | Primer homologacijske oznake tipa sistema za UNP za naknadno vgradnjo |
| --- | --- |

2A

| 2B | Primer homologacijske oznake tipa sistema za SZP za naknadno vgradnjo |
| --- | --- |

2B

| 3A | Popoln seznam podatkov za homologacijo sistema za UNP za naknadno vgradnjo, vgrajenega v vozilo |
| --- | --- |

3A

| 3B | Popoln seznam podatkov za homologacijo sistema za SZP za naknadno vgradnjo, vgrajenega v vozilo |
| --- | --- |

3B

| 4. | Opis postopkov preskusa puščanja za sisteme za SZP/UNP, vgrajene v vozila |
| --- | --- |

4.

| 5. | Predpisi o pritrditvi posod za UNP in SZP |
| --- | --- |

5.

| 6A | Dvogorivna vozila z motorji z neposrednim vbrizgavanjem bencina – izračun razmerja energije iz UNP |
| --- | --- |

6A

| 6B | Dvogorivna vozila z motorji z neposrednim vbrizgavanjem bencina – izračun razmerja energije iz SZP |
| --- | --- |

6B

1.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za:

| 1.1 | Del I | : | posebne sisteme za naknadno vgradnjo v motorna vozila, ki omogočajo uporabo UNP v pogonskem sistemu teh vozil. |
| --- | --- | --- | --- |
| Del II | : | posebne sisteme za naknadno vgradnjo v motorna vozila, ki omogočajo uporabo SZP v pogonskem sistemu teh vozil. |

1.1

Del I

:

posebne sisteme za naknadno vgradnjo v motorna vozila, ki omogočajo uporabo UNP v pogonskem sistemu teh vozil.

Del II

:

posebne sisteme za naknadno vgradnjo v motorna vozila, ki omogočajo uporabo SZP v pogonskem sistemu teh vozil.

| 1.2 | Ta pravilnik se uporablja za določeno družino vozil, za katero je podeljena homologacija, ko proizvajalec sistemov za naknadno vgradnjo ohrani prvotne značilnosti celotnega sistema. |
| --- | --- |

1.2

Ta pravilnik se uporablja za določeno družino vozil, za katero je podeljena homologacija, ko proizvajalec sistemov za naknadno vgradnjo ohrani prvotne značilnosti celotnega sistema.

| 1.3 | Ta pravilnik se ne uporablja za postopke, preverjanja in preglede, namenjene preverjanju pravilnosti vgradnje sistemov za naknadno vgradnjo v vozila, saj je za to pristojna pogodbenica, pri kateri je vozilo registrirano. |
| --- | --- |

1.3

Ta pravilnik se ne uporablja za postopke, preverjanja in preglede, namenjene preverjanju pravilnosti vgradnje sistemov za naknadno vgradnjo v vozila, saj je za to pristojna pogodbenica, pri kateri je vozilo registrirano.

| 1.4 | Ta pravilnik se uporablja za sisteme za naknadno vgradnjo, namenjene za vgradnjo v vozila kategorij M in N (1) razen:






  (a) | vozil, homologiranih v skladu s Pravilnikom št. 83 (spremembe 00, 01, 02, 03 ali 04), |
| --- | --- | --- |

1.4

Ta pravilnik se uporablja za sisteme za naknadno vgradnjo, namenjene za vgradnjo v vozila kategorij M in N (1) razen:

(a)

vozil, homologiranih v skladu s Pravilnikom št. 83 (spremembe 00, 01, 02, 03 ali 04),

| (b) | vozil, homologiranih v skladu s Pravilnikom št. 49 (spremembe 00, 01, 02 ali 03), |
| --- | --- |

(b)

vozil, homologiranih v skladu s Pravilnikom št. 49 (spremembe 00, 01, 02 ali 03),

| (c) | vozil, homologiranih v skladu z Direktivo Sveta 70/220/EGS (2), vključno z Direktivo 96/69/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) o spremembah, |
| --- | --- |

(c)

vozil, homologiranih v skladu z Direktivo Sveta 70/220/EGS (2), vključno z Direktivo 96/69/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) o spremembah,

| (d) | vozil, homologiranih v skladu z Direktivo Sveta 88/77/EGS (4), vključno z Direktivo 96/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) o spremembah. |
| --- | --- |

(d)

vozil, homologiranih v skladu z Direktivo Sveta 88/77/EGS (4), vključno z Direktivo 96/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) o spremembah.

| 1.5 | Zahteve za druge kategorije (M1, N1 ali druge) so opredeljene v odstavkih od 2 do 7 (6).
  Ko je sistem za naknadno vgradnjo vgrajen v vozilo, mora spremenjeno vozilo izpolnjevati vse določbe pravilnika, v skladu s katerim je bila prvotno podeljena homologacija. |
| --- | --- |

1.5

Zahteve za druge kategorije (M1, N1 ali druge) so opredeljene v odstavkih od 2 do 7 (6).

Ko je sistem za naknadno vgradnjo vgrajen v vozilo, mora spremenjeno vozilo izpolnjevati vse določbe pravilnika, v skladu s katerim je bila prvotno podeljena homologacija.

2.   OPREDELITVE POJMOV

| 2.1 | „Homologacija sistema za naknadno vgradnjo za UNP ali SZP“ pomeni homologacijo tipa sistema za naknadno vgradnjo v motorna vozila, ki omogoča uporabo UNP ali SZP.






  2.1.1 | Posebni sistem homologiranega tipa za UNP za naknadno vgradnjo je lahko sestavljen iz več sestavnih delov, ki so razvrščeni in homologirani v skladu s Pravilnikom št. 67 (spremembe 01, del I) in priročnikom z navodili za zadevno vozilo. |
| --- | --- | --- |

2.1

„Homologacija sistema za naknadno vgradnjo za UNP ali SZP“ pomeni homologacijo tipa sistema za naknadno vgradnjo v motorna vozila, ki omogoča uporabo UNP ali SZP.

2.1.1

Posebni sistem homologiranega tipa za UNP za naknadno vgradnjo je lahko sestavljen iz več sestavnih delov, ki so razvrščeni in homologirani v skladu s Pravilnikom št. 67 (spremembe 01, del I) in priročnikom z navodili za zadevno vozilo.

| 2.1.2 | Posebni sistem homologiranega tipa za SZP za naknadno vgradnjo je lahko sestavljen iz več sestavnih delov, ki so razvrščeni in homologirani v skladu s Pravilnikom št. 110 (del I) in priročnikom z navodili za zadevno vozilo. |
| --- | --- |

2.1.2

Posebni sistem homologiranega tipa za SZP za naknadno vgradnjo je lahko sestavljen iz več sestavnih delov, ki so razvrščeni in homologirani v skladu s Pravilnikom št. 110 (del I) in priročnikom z navodili za zadevno vozilo.

| 2.1.3 | „Vozilo se šteje za enogorivno“, če je po naknadnem opremljanju zasnovano v glavnem za stalni pogon na UNP ali SZP, vendar lahko še vedno ima bencinski sistem za uporabo v sili, pri čemer prostornina posode za bencin ne sme presegati 15 litrov. |
| --- | --- |

2.1.3

„Vozilo se šteje za enogorivno“, če je po naknadnem opremljanju zasnovano v glavnem za stalni pogon na UNP ali SZP, vendar lahko še vedno ima bencinski sistem za uporabo v sili, pri čemer prostornina posode za bencin ne sme presegati 15 litrov.

| 2.1.4 | „Vozilo se šteje za dvogorivno“, če je po naknadnem opremljanju opremljeno s posodo za plin in ločeno posodo za bencin s prostornino nad 15 litrov in če je zasnovano tako, da ga naenkrat poganja samo eno gorivo. Hkratna uporaba obeh goriv je omejena količinsko ali časovno. |
| --- | --- |

2.1.4

„Vozilo se šteje za dvogorivno“, če je po naknadnem opremljanju opremljeno s posodo za plin in ločeno posodo za bencin s prostornino nad 15 litrov in če je zasnovano tako, da ga naenkrat poganja samo eno gorivo. Hkratna uporaba obeh goriv je omejena količinsko ali časovno.

| 2.1.5 | „Sistem nadrejeno-podrejeno“ pomeni sistem za naknadno vgradnjo, pri katerem lahko elektronska krmilna enota za UNP ali elektronska krmilna enota za SZP pretvori krmilno strategijo elektronske krmilne enote za bencin v delovanje na UNP ali SZP. |
| --- | --- |

2.1.5

„Sistem nadrejeno-podrejeno“ pomeni sistem za naknadno vgradnjo, pri katerem lahko elektronska krmilna enota za UNP ali elektronska krmilna enota za SZP pretvori krmilno strategijo elektronske krmilne enote za bencin v delovanje na UNP ali SZP.

| 2.1.6 | „Originalno vozilo“ pomeni vozilo pred vgradnjo sistema za naknadno vgradnjo. |
| --- | --- |

2.1.6

„Originalno vozilo“ pomeni vozilo pred vgradnjo sistema za naknadno vgradnjo.

| 2.2 | „Posebni sistem homologiranega tipa za naknadno vgradnjo za UNP ali SZP“ pomeni sisteme, ki se ne razlikujejo po značilnostih, kot so:






  2.2.1 | proizvajalec sistema za naknadno vgradnjo (odgovoren za vlogo za homologacijo sistema za naknadno vgradnjo); |
| --- | --- | --- |

2.2

„Posebni sistem homologiranega tipa za naknadno vgradnjo za UNP ali SZP“ pomeni sisteme, ki se ne razlikujejo po značilnostih, kot so:

2.2.1

proizvajalec sistema za naknadno vgradnjo (odgovoren za vlogo za homologacijo sistema za naknadno vgradnjo);

| 2.2.2 | tip regulatorja tlaka/uparjalnika istega proizvajalca; |
| --- | --- |

2.2.2

tip regulatorja tlaka/uparjalnika istega proizvajalca;

| 2.2.3 | tip sistema za dovajanje plina istega proizvajalca (tj. indukcijski mešalnik, vbrizgalna naprava, hlapi ali tekočina, eno- ali večtočkovni sistem vbrizgavanja); |
| --- | --- |

2.2.3

tip sistema za dovajanje plina istega proizvajalca (tj. indukcijski mešalnik, vbrizgalna naprava, hlapi ali tekočina, eno- ali večtočkovni sistem vbrizgavanja);

| 2.2.4 | tipi kompletov senzorjev in sprožil; |
| --- | --- |

2.2.4

tipi kompletov senzorjev in sprožil;

| 2.2.5 | tip posode za gorivo (tj. tekoči odjem UNP/parni tlak, parni odjem UNP, tekoči odjem UNP /s tlačno črpalko, tlačni odjem SZP), varnostne naprave in dodatki za posodo za gorivo, kot zahteva Pravilnik št. 67 (spremembe 01) ali Pravilnik št. 110, kjer to pride v poštev (tj. varnostni ventil); |
| --- | --- |

2.2.5

tip posode za gorivo (tj. tekoči odjem UNP/parni tlak, parni odjem UNP, tekoči odjem UNP /s tlačno črpalko, tlačni odjem SZP), varnostne naprave in dodatki za posodo za gorivo, kot zahteva Pravilnik št. 67 (spremembe 01) ali Pravilnik št. 110, kjer to pride v poštev (tj. varnostni ventil);

| 2.2.6 | naprave za pritrditev posode za gorivo.

  Opomba: v zvezi z odstavki 2.2.4, 2.2.5 in 2.2.6 lahko proizvajalec sistema za naknadno vgradnjo v priročnik za vgradnjo kot zamenljive dele vstavi druge sestavne dele, vključene v homologacijo (glej odstavek 7); |
| --- | --- |

2.2.6

naprave za pritrditev posode za gorivo.

Opomba: v zvezi z odstavki 2.2.4, 2.2.5 in 2.2.6 lahko proizvajalec sistema za naknadno vgradnjo v priročnik za vgradnjo kot zamenljive dele vstavi druge sestavne dele, vključene v homologacijo (glej odstavek 7);

| 2.2.7 | tip elektronske krmilne enote istega proizvajalca; |
| --- | --- |

2.2.7

tip elektronske krmilne enote istega proizvajalca;

| 2.2.8 | osnovna načela programske opreme in krmilna strategija; |
| --- | --- |

2.2.8

osnovna načela programske opreme in krmilna strategija;

| 2.2.9 | priročnik za vgradnjo (glej odstavek 7); |
| --- | --- |

2.2.9

priročnik za vgradnjo (glej odstavek 7);

| 2.2.10 | priročnik za končne uporabnike (glej odstavek 7). |
| --- | --- |

2.2.10

priročnik za končne uporabnike (glej odstavek 7).

| 2.3 | „Proizvajalec sistema“ pomeni organizacijo, ki lahko prevzame tehnično odgovornost za proizvodnjo sistemov za UNP in SZP za naknadno vgradnjo in ki lahko dokaže, da ima zahtevane značilnosti in potrebna sredstva za zagotovitev ustrezne kakovosti in skladnosti proizvodnje sistema za naknadno vgradnjo. |
| --- | --- |

2.3

„Proizvajalec sistema“ pomeni organizacijo, ki lahko prevzame tehnično odgovornost za proizvodnjo sistemov za UNP in SZP za naknadno vgradnjo in ki lahko dokaže, da ima zahtevane značilnosti in potrebna sredstva za zagotovitev ustrezne kakovosti in skladnosti proizvodnje sistema za naknadno vgradnjo.

| 2.4 | „Vgrajevalec“ pomeni organizacijo, ki lahko prevzame tehnično odgovornost za pravilno in varno vgradnjo homologiranega sistema za UNP in SZP za naknadno vgradnjo v skladu z odstavkoma 6.1.1.3 in 6.2.1.3 tega pravilnika (7). |
| --- | --- |

2.4

„Vgrajevalec“ pomeni organizacijo, ki lahko prevzame tehnično odgovornost za pravilno in varno vgradnjo homologiranega sistema za UNP in SZP za naknadno vgradnjo v skladu z odstavkoma 6.1.1.3 in 6.2.1.3 tega pravilnika (7).

| 2.5 | V tem pravilniku „matično vozilo“ v zvezi s sistemom za UNP in sistemom za SZP pomeni vozilo, izbrano za dokazovanje izpolnjevanja zahtev iz tega pravilnika in na katerega se sklicujejo člani družine.






  2.5.1 | V skladu s tem pravilnikom je „član družine“ vozilo, ki ima s svojim matičnim vozilom skupne naslednje bistvene značilnosti:
  Opredelitev družine temelji na značilnostih originalnega vozila.






  2.5.1.1 | (a) | Proizvaja ga isti proizvajalec vozil. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.5

V tem pravilniku „matično vozilo“ v zvezi s sistemom za UNP in sistemom za SZP pomeni vozilo, izbrano za dokazovanje izpolnjevanja zahtev iz tega pravilnika in na katerega se sklicujejo člani družine.

2.5.1

V skladu s tem pravilnikom je „član družine“ vozilo, ki ima s svojim matičnim vozilom skupne naslednje bistvene značilnosti:

Opredelitev družine temelji na značilnostih originalnega vozila.

2.5.1.1

(a)

Proizvaja ga isti proizvajalec vozil.

| (b) | Uvrščeno je v isto kategorijo M1, M2, M3, N1, N2 ali N3. Vozila kategorij M1 in N1 razreda I lahko spadajo v isto družino. |
| --- | --- |

(b)

Uvrščeno je v isto kategorijo M1, M2, M3, N1, N2 ali N3. Vozila kategorij M1 in N1 razreda I lahko spadajo v isto družino.

| (c) | Zanj veljajo enake mejne vrednosti emisij ali tiste, navedene v prejšnjih spremembah pravilnika, ki se uporablja. |
| --- | --- |

(c)

Zanj veljajo enake mejne vrednosti emisij ali tiste, navedene v prejšnjih spremembah pravilnika, ki se uporablja.

| (d) | Če ima sistem za dovajanje plina osrednjo enoto za odmerjanje za celoten motor, ima homologirano izhodno moč med 0,7- in 1,15-kratnikom moči motorja matičnega vozila. Če ima sistem za dovajanje plina ločeno enoto za odmerjanje za vsak valj, ima homologirano izhodno moč na valj med 0,7- in 1,15-kratnikom moči motorja matičnega vozila. |
| --- | --- |

(d)

Če ima sistem za dovajanje plina osrednjo enoto za odmerjanje za celoten motor, ima homologirano izhodno moč med 0,7- in 1,15-kratnikom moči motorja matičnega vozila. Če ima sistem za dovajanje plina ločeno enoto za odmerjanje za vsak valj, ima homologirano izhodno moč na valj med 0,7- in 1,15-kratnikom moči motorja matičnega vozila.

| (e) | Napajanje z gorivom in proces zgorevanja (vbrizgavanje: neposredno ali posredno, enotočkovno ali večtočkovno). |
| --- | --- |

(e)

Napajanje z gorivom in proces zgorevanja (vbrizgavanje: neposredno ali posredno, enotočkovno ali večtočkovno).

| (f) | Ima enak sistem za uravnavanje onesnaževanja:






  (i) | enak tip katalizatorja, če je vgrajen (tristezni, oksidacijski, DeNOx); |
| --- | --- | --- |

(f)

Ima enak sistem za uravnavanje onesnaževanja:

(i)

enak tip katalizatorja, če je vgrajen (tristezni, oksidacijski, DeNOx);

| (ii) | vpihavanje zraka (z ali brez); |
| --- | --- |

(ii)

vpihavanje zraka (z ali brez);

| (iii) | vračanje izpušnih plinov (EGR) (z ali brez). |
| --- | --- |

(iii)

vračanje izpušnih plinov (EGR) (z ali brez).

Če preskušeno vozilo ni bilo opremljeno z vpihavanjem zraka ali sistemom EGR, so dovoljeni motorji s temi napravami.

| 2.5.1.2 | V zvezi z zahtevo iz odstavka 2.5.1.1(a) lahko družina vozil vključuje tudi vozila, ki jih proizvajajo drugi proizvajalci vozil, če se lahko homologacijskemu organu dokaže, da sta uporabljena enak tip motorja in enaka strategija za uravnavanje emisij. |
| --- | --- |

2.5.1.2

V zvezi z zahtevo iz odstavka 2.5.1.1(a) lahko družina vozil vključuje tudi vozila, ki jih proizvajajo drugi proizvajalci vozil, če se lahko homologacijskemu organu dokaže, da sta uporabljena enak tip motorja in enaka strategija za uravnavanje emisij.

| 2.5.1.3 | V zvezi z zahtevo iz odstavka 2.5.1.1(d):






  (a) | če je vgrajena osrednja enota za odmerjanje za celotno vozilo in predstavitev pokaže, da sta lahko dve vozili, ki za gorivo uporabljata plin, člana iste družine, vendar imata različno homologirano izhodno moč P1 in P2 (P1 < P2), in sta obe vozili preskušeni, kot da sta matični vozili, se družinska vez šteje za veljavno za vsako vozilo, ki ima homologirano izhodno moč med 0,7*P1 in 1,15*P2; |
| --- | --- | --- |

2.5.1.3

V zvezi z zahtevo iz odstavka 2.5.1.1(d):

(a)

če je vgrajena osrednja enota za odmerjanje za celotno vozilo in predstavitev pokaže, da sta lahko dve vozili, ki za gorivo uporabljata plin, člana iste družine, vendar imata različno homologirano izhodno moč P1 in P2 (P1 < P2), in sta obe vozili preskušeni, kot da sta matični vozili, se družinska vez šteje za veljavno za vsako vozilo, ki ima homologirano izhodno moč med 0,7*P1 in 1,15*P2;

| (b) | če je vgrajena ločena enota za odmerjanje za vsak valj in predstavitev pokaže, da sta lahko dve vozili, ki za gorivo uporabljata plin, člana iste družine, vendar imata različno homologirano izhodno moč P1 in P2 (P1 < P2), in sta obe vozili preskušeni, kot da sta matični vozili, se družinska vez šteje za veljavno za vsako vozilo, ki ima homologirano izhodno moč med 0,7*P1 in 1,15*P2. |
| --- | --- |

(b)

če je vgrajena ločena enota za odmerjanje za vsak valj in predstavitev pokaže, da sta lahko dve vozili, ki za gorivo uporabljata plin, člana iste družine, vendar imata različno homologirano izhodno moč P1 in P2 (P1 < P2), in sta obe vozili preskušeni, kot da sta matični vozili, se družinska vez šteje za veljavno za vsako vozilo, ki ima homologirano izhodno moč med 0,7*P1 in 1,15*P2.

| 2.5.1.4 | V zvezi z zahtevo iz odstavka 2.5.1.1(f) se v primeru sistema „nadrejeno-podrejeno“ iz odstavka 2.1.6 družinska vez šteje za veljavno ne glede na prisotnost vpihavanja zraka ali sistema EGR. |
| --- | --- |

2.5.1.4

V zvezi z zahtevo iz odstavka 2.5.1.1(f) se v primeru sistema „nadrejeno-podrejeno“ iz odstavka 2.1.6 družinska vez šteje za veljavno ne glede na prisotnost vpihavanja zraka ali sistema EGR.

| 2.6 | Za opredelitve sestavnih delov sistemov za UNP za naknadno vgradnjo glej Pravilnik št. 67 (spremembe 01). |
| --- | --- |

2.6

Za opredelitve sestavnih delov sistemov za UNP za naknadno vgradnjo glej Pravilnik št. 67 (spremembe 01).

| 2.7 | Za opredelitve sestavnih delov sistemov za SZP za naknadno vgradnjo glej Pravilnik št. 110. |
| --- | --- |

2.7

Za opredelitve sestavnih delov sistemov za SZP za naknadno vgradnjo glej Pravilnik št. 110.

3.   VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

| 3.1 | Vlogo za homologacijo posebnega sistema za naknadno vgradnjo vloži proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik. |
| --- | --- |

3.1

Vlogo za homologacijo posebnega sistema za naknadno vgradnjo vloži proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik.

| 3.2 | Vlogi se v treh izvodih priložijo dokumenti, navedeni v nadaljevanju, in naslednji podatki:






  3.2.1 | opis sistema za naknadno vgradnjo z vsemi pomembnimi podrobnostmi, vključno s homologacijskimi številkami sestavnih delov iz Priloge 3A k temu pravilniku za sistem za UNP in Priloge 3B k temu pravilniku za sistem za SZP; |
| --- | --- | --- |

3.2

Vlogi se v treh izvodih priložijo dokumenti, navedeni v nadaljevanju, in naslednji podatki:

3.2.1

opis sistema za naknadno vgradnjo z vsemi pomembnimi podrobnostmi, vključno s homologacijskimi številkami sestavnih delov iz Priloge 3A k temu pravilniku za sistem za UNP in Priloge 3B k temu pravilniku za sistem za SZP;

| 3.2.2 | opis matičnih vozil, na katerih se bodo preskusile zahteve iz tega pravilnika; |
| --- | --- |

3.2.2

opis matičnih vozil, na katerih se bodo preskusile zahteve iz tega pravilnika;

| 3.2.3 | opis vseh sprememb, izvedenih na originalnem matičnem vozilu (samo v primeru dvogorivne konfiguracije); |
| --- | --- |

3.2.3

opis vseh sprememb, izvedenih na originalnem matičnem vozilu (samo v primeru dvogorivne konfiguracije);

| 3.2.4 | preverjanje skladnosti s specifikacijami iz odstavka 6. tega pravilnika; |
| --- | --- |

3.2.4

preverjanje skladnosti s specifikacijami iz odstavka 6. tega pravilnika;

| 3.2.5 | po potrebi za namene odstavka 5.2 tudi obvestilo o homologaciji sistema za naknadno vgradnjo za matično vozilo, ki se razlikuje od tistega, za katerega je vložena vloga za homologacijo, ki potrjuje, da je sistem za naknadno vgradnjo homologiran kot sistem „nadrejeno-podrejeno“ iz odstavka 2.1.5. |
| --- | --- |

3.2.5

po potrebi za namene odstavka 5.2 tudi obvestilo o homologaciji sistema za naknadno vgradnjo za matično vozilo, ki se razlikuje od tistega, za katerega je vložena vloga za homologacijo, ki potrjuje, da je sistem za naknadno vgradnjo homologiran kot sistem „nadrejeno-podrejeno“ iz odstavka 2.1.5.

| 3.3 | Priročniki za vgradnjo sistemov za naknadno vgradnjo v matična vozila. |
| --- | --- |

3.3

Priročniki za vgradnjo sistemov za naknadno vgradnjo v matična vozila.

| 3.4 | Priročnik za končne uporabnike. |
| --- | --- |

3.4

Priročnik za končne uporabnike.

| 3.5 | Vzorec posebnega sistema za naknadno vgradnjo, ki je pravilno vgrajen v matična vozila. |
| --- | --- |

3.5

Vzorec posebnega sistema za naknadno vgradnjo, ki je pravilno vgrajen v matična vozila.

4.   OZNAKE

| 4.1 | Vzorcem posebnega sistema za naknadno vgradnjo, predloženim v homologacijo, mora biti priložena ploščica s trgovskim imenom ali blagovno znamko proizvajalca sistema za naknadno vgradnjo in tipom, kot je navedeno v prilogah 2A in 2B. |
| --- | --- |

4.1

Vzorcem posebnega sistema za naknadno vgradnjo, predloženim v homologacijo, mora biti priložena ploščica s trgovskim imenom ali blagovno znamko proizvajalca sistema za naknadno vgradnjo in tipom, kot je navedeno v prilogah 2A in 2B.

| 4.2 | Vsi sistemi za naknadno vgradnjo, vgrajeni v vozilo, ki spada v družino, kot je opredeljeno v odstavku 2 tega pravilnika, morajo biti identificirani s ploščico s homologacijsko številko in tehničnimi specifikacijami v skladu s prilogama 2A in 2B. Ta ploščica mora biti jasno berljiva in neizbrisna ter trajno pritrjena na konstrukcijo vozila. |
| --- | --- |

4.2

Vsi sistemi za naknadno vgradnjo, vgrajeni v vozilo, ki spada v družino, kot je opredeljeno v odstavku 2 tega pravilnika, morajo biti identificirani s ploščico s homologacijsko številko in tehničnimi specifikacijami v skladu s prilogama 2A in 2B. Ta ploščica mora biti jasno berljiva in neizbrisna ter trajno pritrjena na konstrukcijo vozila.

5.   HOMOLOGACIJA

| 5.1 | Če vzorec sistema za naknadno vgradnjo, predložen v homologacijo, izpolnjuje zahteve iz odstavka 6 tega pravilnika, se podeli homologacija za sistem za naknadno vgradnjo. |
| --- | --- |

5.1

Če vzorec sistema za naknadno vgradnjo, predložen v homologacijo, izpolnjuje zahteve iz odstavka 6 tega pravilnika, se podeli homologacija za sistem za naknadno vgradnjo.

| 5.2 | Za sisteme za naknadno vgradnjo, ki so že bili homologirani kot sistemi „nadrejeno-podrejeno“ v vsaj enem matičnem vozilu, ni nujno, da morajo biti skladni z odstavkom 6.1.4.4.2.1 ali 6.2.4.4.2.1 tega pravilnika. |
| --- | --- |

5.2

Za sisteme za naknadno vgradnjo, ki so že bili homologirani kot sistemi „nadrejeno-podrejeno“ v vsaj enem matičnem vozilu, ni nujno, da morajo biti skladni z odstavkom 6.1.4.4.2.1 ali 6.2.4.4.2.1 tega pravilnika.

| 5.3 | Vsakemu homologiranemu tipu sistema za naknadno vgradnjo se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (trenutno 00 za pravilnik v prvotni obliki) navajata spremembe, vključno z najnovejšimi večjimi tehničnimi spremembami pravilnika v času izdaje homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste homologacijske številke drugemu tipu sistema za naknadno vgradnjo. |
| --- | --- |

5.3

Vsakemu homologiranemu tipu sistema za naknadno vgradnjo se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (trenutno 00 za pravilnik v prvotni obliki) navajata spremembe, vključno z najnovejšimi večjimi tehničnimi spremembami pravilnika v času izdaje homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste homologacijske številke drugemu tipu sistema za naknadno vgradnjo.

| 5.4 | O podelitvi, zavrnitvi ali razširitvi homologacije tipa/dela sistema za naknadno vgradnjo v skladu s tem pravilnikom je treba obvestiti pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, in sicer z obrazcem, ki je skladen z vzorcem iz prilog 1A in 1B k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.4

O podelitvi, zavrnitvi ali razširitvi homologacije tipa/dela sistema za naknadno vgradnjo v skladu s tem pravilnikom je treba obvestiti pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, in sicer z obrazcem, ki je skladen z vzorcem iz prilog 1A in 1B k temu pravilniku.

| 5.5 | Na vse sisteme za naknadno vgradnjo, ki so skladni s tipom, homologiranim v skladu s tem pravilnikom, se namesti ploščica z mednarodno homologacijsko oznako, kot je navedeno v prilogah 2A in 2B, na kateri mora biti tudi oznaka iz odstavka 4.1. To homologacijsko oznako sestavljajo:






  5.5.1 | krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (8); |
| --- | --- | --- |

5.5

Na vse sisteme za naknadno vgradnjo, ki so skladni s tipom, homologiranim v skladu s tem pravilnikom, se namesti ploščica z mednarodno homologacijsko oznako, kot je navedeno v prilogah 2A in 2B, na kateri mora biti tudi oznaka iz odstavka 4.1. To homologacijsko oznako sestavljajo:

5.5.1

krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (8);

| 5.5.2 | številka tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka na desni strani kroga iz odstavka 5.5.1. Homologacijska številka je sestavljena iz homologacijske številke sistema za naknadno vgradnjo, ki je navedena na obrazcu za ta tip (glej odstavek 5.2 ter prilogi 1A in 1B) in pred katero sta dve številki, ki navajata najnovejše spremembe tega pravilnika. |
| --- | --- |

5.5.2

številka tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka na desni strani kroga iz odstavka 5.5.1. Homologacijska številka je sestavljena iz homologacijske številke sistema za naknadno vgradnjo, ki je navedena na obrazcu za ta tip (glej odstavek 5.2 ter prilogi 1A in 1B) in pred katero sta dve številki, ki navajata najnovejše spremembe tega pravilnika.

| 5.6 | Homologacijska oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

5.6

Homologacijska oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna.

| 5.7 | V prilogah 2A in 2B k temu pravilniku so prikazani primeri omenjene ploščice s homologacijsko oznako. |
| --- | --- |

5.7

V prilogah 2A in 2B k temu pravilniku so prikazani primeri omenjene ploščice s homologacijsko oznako.

6.   SPECIFIKACIJE V ZVEZI S SISTEMI ZA NAKNADNO VGRADNJO

6.1   Del I – specifikacije sistemov za UNP za naknadno vgradnjo:

6.1.1   Zahteve za vgradnjo posebne opreme, ki omogoča uporabo UNP v pogonskem sistemu vozila

| 6.1.1.1 | Sistem za UNP za naknadno vgradnjo morajo sestavljati vsaj naslednji sestavni deli:






  6.1.1.1.1 | sestavni deli, ki so navedeni v Pravilniku št. 67 (spremembe 01) in opredeljeni kot potrebni; |
| --- | --- | --- |

6.1.1.1

Sistem za UNP za naknadno vgradnjo morajo sestavljati vsaj naslednji sestavni deli:

6.1.1.1.1

sestavni deli, ki so navedeni v Pravilniku št. 67 (spremembe 01) in opredeljeni kot potrebni;

| 6.1.1.1.2 | priročnik za vgradnjo; |
| --- | --- |

6.1.1.1.2

priročnik za vgradnjo;

| 6.1.1.1.3 | priročnik za končne uporabnike. |
| --- | --- |

6.1.1.1.3

priročnik za končne uporabnike.

| 6.1.1.2 | Sistem za UNP za naknadno vgradnjo lahko vključuje tudi sestavne dele, ki so v Pravilniku št. 67 (spremembe 01) navedeni kot neobvezni. |
| --- | --- |

6.1.1.2

Sistem za UNP za naknadno vgradnjo lahko vključuje tudi sestavne dele, ki so v Pravilniku št. 67 (spremembe 01) navedeni kot neobvezni.

| 6.1.1.3 | Sistem za UNP za naknadno vgradnjo, ki je pravilno vgrajen v vozilo, kot je predpisano v priročniku za vgradnjo, mora izpolnjevati zahteve za vgradnjo iz Pravilnika št. 67 (spremembe 01). V zvezi s pritrditvijo posode za gorivo se šteje, da so zahteve iz Pravilnika št. 67 (spremembe 01) izpolnjene, če so izpolnjene zahteve iz Priloge 5 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

6.1.1.3

Sistem za UNP za naknadno vgradnjo, ki je pravilno vgrajen v vozilo, kot je predpisano v priročniku za vgradnjo, mora izpolnjevati zahteve za vgradnjo iz Pravilnika št. 67 (spremembe 01). V zvezi s pritrditvijo posode za gorivo se šteje, da so zahteve iz Pravilnika št. 67 (spremembe 01) izpolnjene, če so izpolnjene zahteve iz Priloge 5 k temu pravilniku.

6.1.2   Emisije onesnaževal in emisije CO2 (samo za vozila kategorij M1 in N1)

6.1.2.1   Na enem vzorcu sistema za UNP za naknadno vgradnjo, kot je opisan v odstavku 2.2 tega pravilnika, vgrajenem v matična vozila, kot so opisana v odstavku 2.5 tega pravilnika, se opravijo preskusni postopki, opisani v pravilnikih št. 83 (9) in št. 101 ali št. 49 (10), kjer pride v poštev, v okviru zahtev iz odstavkov 6.1.2.4 in 6.1.2.5. Na vozilih in/ali motorjih se opravi tudi primerjalni preskus največje moči, kot je opisano v Pravilniku št. 85 za motorje ali v odstavku 6.1.3 za vozila.

6.1.2.2   Gorivo za pogon motorja: vrsta goriva, ki se običajno uporablja za pogon motorja, je lahko:

| (a) | samo UNP (način UNP) v primeru enogorivnega sistema (9); |
| --- | --- |

(a)

samo UNP (način UNP) v primeru enogorivnega sistema (9);

| (b) | neosvinčen bencin (bencinski način) ali UNP (način UNP) v primeru dvogorivnega sistema; |
| --- | --- |

(b)

neosvinčen bencin (bencinski način) ali UNP (način UNP) v primeru dvogorivnega sistema;

| (c) | dizelsko gorivo ali dizelsko gorivo in UNP (dvogorivni sistem).
  (Določbe za dvogorivni sistem je še treba določiti). |
| --- | --- |

(c)

dizelsko gorivo ali dizelsko gorivo in UNP (dvogorivni sistem).

(Določbe za dvogorivni sistem je še treba določiti).

6.1.2.3   „Onesnaževala“ so:

| (a) | ogljikov monoksid; |
| --- | --- |

(a)

ogljikov monoksid;

| (b) | ogljikovodiki z razmerjem:


  CH1,85

  za bencin;


  CH1,86

  za dizelsko gorivo;


  CH2,52

  za UNP;


  CH (še ni določeno)
  za dvogorivni sistem; |
| --- | --- |

(b)

ogljikovodiki z razmerjem:

CH1,85

  za bencin;

CH1,86

  za dizelsko gorivo;

CH2,52

  za UNP;

CH (še ni določeno)
  za dvogorivni sistem;

| (c) | dušikovi oksidi, izraženi z ekvivalentom dušikovega dioksida (NO2); |
| --- | --- |

(c)

dušikovi oksidi, izraženi z ekvivalentom dušikovega dioksida (NO2);

| (d) | delci itd. |
| --- | --- |

(d)

delci itd.

6.1.2.4   Emisije izpušnih plinov in emisije CO2 (kategoriji vozil M1 in N1):

6.1.2.4.1   Posebne zahteve za preskus tipa I (preverjanje povprečnih emisij izpušnih plinov po hladnem zagonu):

6.1.2.4.1.1   Meritve emisij iz izpušne cevi se opravijo po hladnem zagonu z vsakim gorivom:

| (a) | referenčni bencin; |
| --- | --- |

(a)

referenčni bencin;

| (b) | referenčni UNP A; |
| --- | --- |

(b)

referenčni UNP A;

| (c) | referenčni UNP B. |
| --- | --- |

(c)

referenčni UNP B.

Emisije CO, HC in NOx se izračunajo v skladu s Pravilnikom št. 83 (9).

6.1.2.4.1.2   Nastavitev dinamometra

V dogovoru s homologacijskim organom je mogoče uporabiti eno od naslednjih metod:

| 6.1.2.4.1.2.1 | Uporaba faktorjev/koeficientov iztekanja originalnega vozila:
  Če se uporabijo koeficienti iztekanja originalnega vozila, uporabljeni med homologacijo, veljajo naslednji pogoji:






  (a) | masa matičnega vozila se izmeri tako, da je sistem za naknadno vgradnjo vgrajen v vozilo, vključno s polno posodo za UNP, ali pa se izračuna kot vsota referenčne mase originalnega vozila in mase sistema za naknadno vgradnjo s polno posodo za UNP; |
| --- | --- | --- |

6.1.2.4.1.2.1

Uporaba faktorjev/koeficientov iztekanja originalnega vozila:

Če se uporabijo koeficienti iztekanja originalnega vozila, uporabljeni med homologacijo, veljajo naslednji pogoji:

(a)

masa matičnega vozila se izmeri tako, da je sistem za naknadno vgradnjo vgrajen v vozilo, vključno s polno posodo za UNP, ali pa se izračuna kot vsota referenčne mase originalnega vozila in mase sistema za naknadno vgradnjo s polno posodo za UNP;

| (b) | vztrajnostna masa matičnega vozila se določi v skladu z maso naknadno opremljenega vozila; |
| --- | --- |

(b)

vztrajnostna masa matičnega vozila se določi v skladu z maso naknadno opremljenega vozila;

| (c) | kotalni upor matičnega vozila mora ustrezati vrednosti originalnega vozila, sorazmerno prilagojeni masi matičnega vozila, ki je izmerjena ali izračunana na zgornji način:

  pri čemer je:







  F’0 | = | kotalni upor matičnega vozila; |
| --- | --- | --- | --- |
| f0 | = | kotalni upor originalnega vozila; |
| m | = | referenčna masa originalnega vozila; |
| p | = | masa sistema za naknadno vgradnjo; |

(c)

kotalni upor matičnega vozila mora ustrezati vrednosti originalnega vozila, sorazmerno prilagojeni masi matičnega vozila, ki je izmerjena ali izračunana na zgornji način:

pri čemer je:

F’0

=

kotalni upor matičnega vozila;

f0

=

kotalni upor originalnega vozila;

m

=

referenčna masa originalnega vozila;

p

=

masa sistema za naknadno vgradnjo;

| (d) | drugi koeficienti upora matičnega vozila morajo biti enaki kot pri originalnem vozilu. |
| --- | --- |

(d)

drugi koeficienti upora matičnega vozila morajo biti enaki kot pri originalnem vozilu.

| 6.1.2.4.1.2.2 | Uporaba vrednosti iz tabel:






  (a) | masa matičnega vozila se izmeri tako, da je sistem za naknadno vgradnjo vgrajen v vozilo, vključno s polno posodo za UNP, ali pa se izračuna kot vsota referenčne mase originalnega vozila in mase sistema za naknadno vgradnjo s polno posodo za UNP; |
| --- | --- | --- |

6.1.2.4.1.2.2

Uporaba vrednosti iz tabel:

(a)

masa matičnega vozila se izmeri tako, da je sistem za naknadno vgradnjo vgrajen v vozilo, vključno s polno posodo za UNP, ali pa se izračuna kot vsota referenčne mase originalnega vozila in mase sistema za naknadno vgradnjo s polno posodo za UNP;

| (b) | vztrajnostna masa matičnega vozila se določi v skladu z maso naknadno opremljenega vozila; |
| --- | --- |

(b)

vztrajnostna masa matičnega vozila se določi v skladu z maso naknadno opremljenega vozila;

| (c) | koeficient a mora ustrezati referenčni masi naknadno opremljenega vozila; |
| --- | --- |

(c)

koeficient a mora ustrezati referenčni masi naknadno opremljenega vozila;

| (d) | koeficient b mora ustrezati referenčni masi originalnega vozila. |
| --- | --- |

(d)

koeficient b mora ustrezati referenčni masi originalnega vozila.

6.1.2.4.1.3   Preskus emisij izpušnih plinov v bencinskem načinu

V skladu z zahtevami iz odstavka 6.1.2.4.1.5 se preskusi opravijo trikrat z uporabo referenčnega bencina. Matična vozila, opremljena s sistemom za naknadno vgradnjo, morajo biti skladna z mejnimi vrednostmi v skladu s homologacijo originalnih vozil, vključno s faktorji poslabšanja, ki so bili uporabljeni med homologacijo originalnih vozil.

6.1.2.4.1.4   Ne glede na zahteve iz odstavka 6.1.2.4.1.3 lahko za vsako onesnaževalo ali kombinacijo onesnaževal rezultat enega od treh preskusov preseže predpisano mejno vrednost za največ 10 odstotkov pod pogojem, da je aritmetična sredina treh rezultatov pod predpisano mejno vrednostjo. Če predpisane mejne vrednosti preseže več kot eno onesnaževalo, ni pomembno, ali se to zgodi pri istem preskusu ali pri različnih preskusih.

6.1.2.4.1.5   Število preskusov emisij iz odstavka 6.1.2.4.1.3 se lahko zmanjša v naslednjih primerih:

| (a) | če je dobljeni rezultat za vsako onesnaževalo, za katero veljajo omejitve, manjši ali enak 0,7-kratniku mejne vrednosti emisij
  (tj. V1 ≤ 0,70 G), je treba izvesti en preskus; |
| --- | --- |

(a)

če je dobljeni rezultat za vsako onesnaževalo, za katero veljajo omejitve, manjši ali enak 0,7-kratniku mejne vrednosti emisij

(tj. V1 ≤ 0,70 G), je treba izvesti en preskus;

| (b) | če so za vsako onesnaževalo, za katero veljajo omejitve, izpolnjene naslednje zahteve, je treba izvesti dva preskusa:
  V1 ≤ 0,85 G in V1 + V2 ≤ 1,70 G in V2 ≤ G
  pri čemer je:






  V1 | vrednost emisije enega onesnaževala, dobljena pri prvem izvedenem preskusu tipa I; |
| --- | --- | --- |
| V2 | vrednost emisije enega onesnaževala, dobljena pri drugem izvedenem preskusu tipa I; |
| G | mejna vrednost emisij enega onesnaževala (CO/HC/NOx) v skladu s homologacijo vozil, deljenih s faktorji poslabšanja. |

(b)

če so za vsako onesnaževalo, za katero veljajo omejitve, izpolnjene naslednje zahteve, je treba izvesti dva preskusa:

V1 ≤ 0,85 G in V1 + V2 ≤ 1,70 G in V2 ≤ G

pri čemer je:

V1

vrednost emisije enega onesnaževala, dobljena pri prvem izvedenem preskusu tipa I;

V2

vrednost emisije enega onesnaževala, dobljena pri drugem izvedenem preskusu tipa I;

G

mejna vrednost emisij enega onesnaževala (CO/HC/NOx) v skladu s homologacijo vozil, deljenih s faktorji poslabšanja.

6.1.2.4.1.6   Preskus emisij izpušnih plinov v načinu UNP

V skladu z zahtevami iz odstavka 6.1.2.4.1.8 se preskusi opravijo trikrat z vsakim referenčnim UNP. Matično vozilo, opremljeno s sistemom za naknadno vgradnjo, mora biti skladno z mejnimi vrednostmi v skladu s homologacijo originalnih vozil, vključno s faktorji poslabšanja, ki so bili uporabljeni med homologacijo originalnih vozil.

Če je matično vozilo skladno s Pravilnikom št. 83 (spremembe 05), Direktivo 98/69/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11), Pravilnikom št. 49 (spremembe 04) ali Direktivo 1999/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12), lahko vozilo med vsakim preskusom uporablja bencin največ 90 sekund.

Pri vozilih, ki so skladna z novejšimi spremembami pravilnikov št. 83 in 49 ali novejšimi direktivami ali evropskimi uredbami o spremembah, ta čas ne sme biti daljši od 60 sekund.

6.1.2.4.1.6.1   Zagon motorja

Dovoljeno je, da se motor zažene z bencinom, nato pa po vnaprej določenem času, ki ga voznik ne more spreminjati, preklopi na UNP.

6.1.2.4.1.6.2   Uporaba bencina

Če je matično vozilo skladno s Pravilnikom št. 83 (spremembe 05), Direktivo 98/69/ES, Pravilnikom št. 49 (spremembe 04) ali Direktivo 1999/96/ES, lahko vozilo med vsakim preskusom uporablja bencin največ 90 sekund.

Pri vozilih, ki so skladna z novejšimi spremembami pravilnikov št. 83 in 49 ali novejšimi direktivami ali evropskimi uredbami o spremembah, ta čas ne sme biti daljši od 60 sekund.

6.1.2.4.1.6.3   Posebne določbe za motorje z neposrednim vbrizgavanjem bencina

Ne glede na odstavek 6.1.2.4.1.6.2 je pri vozilih z motorji z neposrednim vbrizgavanjem bencina med celotnim preskusnim ciklom dovoljeno uporabljati samo bencin ali bencin in hkrati UNP pod pogojem, da je poraba energije plina večja od 80 odstotkov skupne porabljene energije med preskusom.

Ta odstotek se izračuna v skladu z metodo iz Priloge 6A.

6.1.2.4.1.7   Ne glede na zahteve iz odstavka 6.1.2.4.1.6 lahko za vsako onesnaževalo ali kombinacijo onesnaževal rezultat enega od treh preskusov preseže predpisano mejno vrednost za največ 10 odstotkov pod pogojem, da je aritmetična sredina treh rezultatov pod predpisano mejno vrednostjo. V tem primeru lahko predpisane mejne vrednosti preseže več kot eno onesnaževalo pri istem preskusu ali pri različnih preskusih.

6.1.2.4.1.8   Število preskusov emisij iz odstavka 6.1.2.4.1.6 za vsako referenčno gorivo UNP se lahko zmanjša v naslednjih primerih:

| (a) | če je dobljeni rezultat za vsako onesnaževalo ali skupne emisije dveh onesnaževal, za katera veljajo omejitve, manjši ali enak 0,7-kratniku mejne vrednosti emisij (tj. M1 ≤ 0,70 G), je treba izvesti en preskus; |
| --- | --- |

(a)

če je dobljeni rezultat za vsako onesnaževalo ali skupne emisije dveh onesnaževal, za katera veljajo omejitve, manjši ali enak 0,7-kratniku mejne vrednosti emisij (tj. M1 ≤ 0,70 G), je treba izvesti en preskus;

| (b) | če so za vsako onesnaževalo ali skupne emisije dveh onesnaževal, za katera veljajo omejitve, izpolnjene naslednje zahteve, je treba izvesti dva preskusa:
  M1 ≤ 0,85 G in M1 + M2 ≤ 1,70 G in M2 ≤ G
  pri čemer je:






  M1 | vrednost emisije enega onesnaževala, dobljena pri prvem izvedenem preskusu tipa I; |
| --- | --- | --- |
| M2 | vrednost emisije enega onesnaževala, dobljena pri drugem izvedenem preskusu tipa I; |
| G | mejna vrednost emisij enega onesnaževala (CO/HC/NOx) ali vsote dveh onesnaževal (HC + NOx) v skladu s homologacijo vozil, deljenih s faktorji poslabšanja. |

(b)

če so za vsako onesnaževalo ali skupne emisije dveh onesnaževal, za katera veljajo omejitve, izpolnjene naslednje zahteve, je treba izvesti dva preskusa:

M1 ≤ 0,85 G in M1 + M2 ≤ 1,70 G in M2 ≤ G

pri čemer je:

M1

vrednost emisije enega onesnaževala, dobljena pri prvem izvedenem preskusu tipa I;

M2

vrednost emisije enega onesnaževala, dobljena pri drugem izvedenem preskusu tipa I;

G

mejna vrednost emisij enega onesnaževala (CO/HC/NOx) ali vsote dveh onesnaževal (HC + NOx) v skladu s homologacijo vozil, deljenih s faktorji poslabšanja.

6.1.2.4.2   Posebne zahteve za preskus tipa II (preskus emisij ogljikovega monoksida v prostem teku) za vozila z največjo maso nad 3 500 kg:

| 6.1.2.4.2.1 | Na enem vzorcu sistema za UNP za naknadno vgradnjo, kot je opisan v odstavku 2.2 tega pravilnika, vgrajenem v matično vozilo, kot je opisano v odstavku 2.5 tega pravilnika, se opravijo preskusni postopki tipa II, opisani v Pravilniku št. 83 (9). |
| --- | --- |

6.1.2.4.2.1

Na enem vzorcu sistema za UNP za naknadno vgradnjo, kot je opisan v odstavku 2.2 tega pravilnika, vgrajenem v matično vozilo, kot je opisano v odstavku 2.5 tega pravilnika, se opravijo preskusni postopki tipa II, opisani v Pravilniku št. 83 (9).

| 6.1.2.4.2.2 | Ne glede na določbe Pravilnika št. 83 (9) se preskus tipa II izvede na zahtevo proizvajalca sistema s samo enim referenčnim gorivom UNP, izbranim po presoji tehnične službe, ki izvaja preskus. |
| --- | --- |

6.1.2.4.2.2

Ne glede na določbe Pravilnika št. 83 (9) se preskus tipa II izvede na zahtevo proizvajalca sistema s samo enim referenčnim gorivom UNP, izbranim po presoji tehnične službe, ki izvaja preskus.

6.1.2.4.3   Sistem za UNP za naknadno vgradnjo, kot je opisan v odstavku 2.2 tega pravilnika, vgrajen v matična vozila, mora biti skladen z zahtevami in preskusi iz Pravilnika št. 83 (9) v bencinskem načinu in načinu UNP.

| 6.1.2.4.3.1 | Emisije CO2 se izračunajo v skladu s Pravilnikom št. 101 za vsako matično vozilo, če pride v poštev.
  Povprečna vrednost emisij CO2 se izračuna na naslednji način:


  pri čemer je:






  i | število matičnih vozil (i = 1 do n); |
| --- | --- | --- |
| CO2Ai | povprečna vrednost emisij CO2, dobljena pri treh preskusih tipa I s sistemom za naknadno vgradnjo in gorivom UNP A za št. vozil i; |
| CO2Bi | povprečna vrednost emisij CO2, dobljena pri treh preskusih tipa I s sistemom za naknadno vgradnjo in gorivom UNP B za št. vozil i; |
| CO2petrol.i | povprečna vrednost emisij CO2, dobljena pri treh preskusih tipa I z referenčnim bencinom za št. vozil i. |

6.1.2.4.3.1

Emisije CO2 se izračunajo v skladu s Pravilnikom št. 101 za vsako matično vozilo, če pride v poštev.

Povprečna vrednost emisij CO2 se izračuna na naslednji način:

pri čemer je:

i

število matičnih vozil (i = 1 do n);

CO2Ai

povprečna vrednost emisij CO2, dobljena pri treh preskusih tipa I s sistemom za naknadno vgradnjo in gorivom UNP A za št. vozil i;

CO2Bi

povprečna vrednost emisij CO2, dobljena pri treh preskusih tipa I s sistemom za naknadno vgradnjo in gorivom UNP B za št. vozil i;

CO2petrol.i

povprečna vrednost emisij CO2, dobljena pri treh preskusih tipa I z referenčnim bencinom za št. vozil i.

| 6.1.2.4.3.2 | Povprečna poraba goriva se izračuna na enak način kot povprečna vrednost emisij CO2 iz odstavka 6.1.2.4.3.1. |
| --- | --- |

6.1.2.4.3.2

Povprečna poraba goriva se izračuna na enak način kot povprečna vrednost emisij CO2 iz odstavka 6.1.2.4.3.1.

| 6.1.2.4.3.3 | Razmerja emisij CO2 in porabe goriva se izračunajo na naslednji način:


  Za vsako vozilo iz družine se uradne vrednosti emisij CO2 pomnožijo z zgornjimi razmerji. |
| --- | --- |

6.1.2.4.3.3

Razmerja emisij CO2 in porabe goriva se izračunajo na naslednji način:

Za vsako vozilo iz družine se uradne vrednosti emisij CO2 pomnožijo z zgornjimi razmerji.

6.1.2.5   Emisije izpušnih plinov (kategorije vozil M2, M3, N2 in N3)

Ta odstavek je rezerviran za posebne zahteve za emisije dizelskih motorjev, homologiranih v skladu s Pravilnikom št. 49 in opremljenih s sistemom za UNP za naknadno vgradnjo (dvogorivni sistem), če so potrebne.

6.1.3   Zahteve glede moči

Na matičnih vozilih ali osnovnih motorjih se opravijo naslednji preskusi:

6.1.3.1   Na enem vzorcu sistema za UNP za naknadno vgradnjo, kot je opisan v odstavku 2.2 tega pravilnika, vgrajenem v matična vozila ali na osnovne motorje, se opravijo preskusni postopki iz odstavka 6.1.3.2 ali 6.1.3.3. Izmerjena moč z UNP mora biti manjša od moči, izmerjene z bencinom, + 5 odstotkov.

6.1.3.2   Metoda z dinamometrom z valji

Največja moč na kolesih se izmeri na dinamometru z valji za vsako matično vozilo z naslednjim gorivom:

| (a) | referenčni bencin; |
| --- | --- |

(a)

referenčni bencin;

| (b) | referenčni UNP A ali B. |
| --- | --- |

(b)

referenčni UNP A ali B.

Povprečna vrednost meritev moči se izračuna na naslednji način:

Formula

Formula

Razmerje moči motorja se izračuna na naslednji način:

Formula

Za vsako vozilo iz družine se uradne vrednosti moči motorja pomnožijo z zgornjim razmerjem.

6.1.3.3   Metoda z dinamometrom za motor

Največja moč na ročični gredi se izmeri na dinamometru za motor v skladu s Pravilnikom št. 85 za vsako matično vozilo z naslednjim gorivom:

| (a) | komercialni bencin ali dizelsko gorivo; |
| --- | --- |

(a)

komercialni bencin ali dizelsko gorivo;

| (b) | komercialni UNP. |
| --- | --- |

(b)

komercialni UNP.

Povprečna vrednost meritev moči se izračuna na naslednji način:

Formula

Formula

Razmerje moči motorja se izračuna na naslednji način:

Formula

Za vsako vozilo iz družine se uradne vrednosti moči motorja pomnožijo z zgornjim razmerjem.

6.1.4   Zahteve za diagnostiko na vozilu (OBD) in preskusi za vozila, opremljena s sistemom za UNP za naknadno vgradnjo

| 6.1.4.1 | V tem odstavku se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:






  6.1.4.1.1 | „Originalni sestavni del, povezan z emisijami,“ pomeni kateri koli sestavni del v sesalnem ali izpušnem sistemu ali sistemu izhlapevanja, ki vnaša podatke v krmilnik bencina ali jih prejema iz njega. |
| --- | --- | --- |

6.1.4.1

V tem odstavku se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

6.1.4.1.1

„Originalni sestavni del, povezan z emisijami,“ pomeni kateri koli sestavni del v sesalnem ali izpušnem sistemu ali sistemu izhlapevanja, ki vnaša podatke v krmilnik bencina ali jih prejema iz njega.

| 6.1.4.1.2 | „Sestavni del za UNP, povezan z emisijami,“ pomeni kateri koli sestavni del v sesalnem ali izpušnem sistemu, ki vnaša podatke v krmilnik UNP ali jih prejema iz njega. |
| --- | --- |

6.1.4.1.2

„Sestavni del za UNP, povezan z emisijami,“ pomeni kateri koli sestavni del v sesalnem ali izpušnem sistemu, ki vnaša podatke v krmilnik UNP ali jih prejema iz njega.

| 6.1.4.2 | Če je treba pravilno vgraditi sistem za UNP za naknadno vgradnjo v vozilo, je dovoljeno simulirati pravilno delovanje originalnih sestavnih delov, ki so povezani z emisijami in se ne uporabljajo v načinu UNP. |
| --- | --- |

6.1.4.2

Če je treba pravilno vgraditi sistem za UNP za naknadno vgradnjo v vozilo, je dovoljeno simulirati pravilno delovanje originalnih sestavnih delov, ki so povezani z emisijami in se ne uporabljajo v načinu UNP.

| 6.1.4.3 | Sistem za UNP za naknadno vgradnjo, kot je opisan v odstavku 2.2 tega pravilnika, vgrajen v matična vozila, mora biti skladen z zahtevami in preskusi iz Priloge 11 k Pravilniku št. 83 (spremembe 05) v bencinskem načinu in načinu UNP. |
| --- | --- |

6.1.4.3

Sistem za UNP za naknadno vgradnjo, kot je opisan v odstavku 2.2 tega pravilnika, vgrajen v matična vozila, mora biti skladen z zahtevami in preskusi iz Priloge 11 k Pravilniku št. 83 (spremembe 05) v bencinskem načinu in načinu UNP.

| 6.1.4.4 | Posebne zahteve za OBD in preskusi za sistem za naknadno vgradnjo „nadrejeno-podrejeno“:






  6.1.4.4.1 | Ne glede na zahteve iz odstavka 6.1.4.3 mora sistem za naknadno vgradnjo „nadrejeno-podrejeno“ izpolnjevati naslednje zahteve:






  (a) | elektronska krmilna enota za bencin mora ostati aktivirana za upravljanje motorja v bencinskem načinu in načinu UNP; |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.4.4

Posebne zahteve za OBD in preskusi za sistem za naknadno vgradnjo „nadrejeno-podrejeno“:

6.1.4.4.1

Ne glede na zahteve iz odstavka 6.1.4.3 mora sistem za naknadno vgradnjo „nadrejeno-podrejeno“ izpolnjevati naslednje zahteve:

(a)

elektronska krmilna enota za bencin mora ostati aktivirana za upravljanje motorja v bencinskem načinu in načinu UNP;

| (b) | med delovanjem na bencin mora biti sistem OBD za bencin edina diagnostika na vozilu; |
| --- | --- |

(b)

med delovanjem na bencin mora biti sistem OBD za bencin edina diagnostika na vozilu;

| (c) | med delovanjem na UNP mora sistem OBD za bencin še naprej spremljati originalne sestavne dele, povezane z emisijami, razen tistih, ki niso v uporabi; |
| --- | --- |

(c)

med delovanjem na UNP mora sistem OBD za bencin še naprej spremljati originalne sestavne dele, povezane z emisijami, razen tistih, ki niso v uporabi;

| (d) | med delovanjem na UNP mora elektronska krmilna enota za UNP spremljati samo sestavne dele za UNP, povezane z emisijami, in njihove električne povezave. |
| --- | --- |

(d)

med delovanjem na UNP mora elektronska krmilna enota za UNP spremljati samo sestavne dele za UNP, povezane z emisijami, in njihove električne povezave.

| 6.1.4.4.2 | Ne glede na zahteve iz odstavka 6.1.4.3 se morajo na sistemu za UNP za naknadno vgradnjo izvesti naslednji preskusi, ki morajo biti v primeru preskusov tipa I opravljeni v skladu s Pravilnikom št. 83 (9).






  6.1.4.4.2.1 | Naslednji preskusi se morajo izvesti na enem matičnem vozilu, ki je opremljeno s sistemom za UNP za naknadno vgradnjo:






  (a) | elektronska krmilna enota za UNP mora glede strategij za gorivo (npr. vbrizgavanja) upoštevati elektronsko krmilno enoto za bencin. To se lahko prikaže s programom za spremljanje (diagnostiko), pri čemer se spremeni signal enega od tipal bencinskega sistema, ki vpliva na čas vbrizgavanja; |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.4.4.2

Ne glede na zahteve iz odstavka 6.1.4.3 se morajo na sistemu za UNP za naknadno vgradnjo izvesti naslednji preskusi, ki morajo biti v primeru preskusov tipa I opravljeni v skladu s Pravilnikom št. 83 (9).

6.1.4.4.2.1

Naslednji preskusi se morajo izvesti na enem matičnem vozilu, ki je opremljeno s sistemom za UNP za naknadno vgradnjo:

(a)

elektronska krmilna enota za UNP mora glede strategij za gorivo (npr. vbrizgavanja) upoštevati elektronsko krmilno enoto za bencin. To se lahko prikaže s programom za spremljanje (diagnostiko), pri čemer se spremeni signal enega od tipal bencinskega sistema, ki vpliva na čas vbrizgavanja;

| (b) | med preskusom tipa I in delovanjem na bencin se mora zaradi prekinitve električne povezave katerega koli originalnega sestavnega dela, povezanega z emisijami, aktivirati originalni indikator nepravilnega delovanja; |
| --- | --- |

(b)

med preskusom tipa I in delovanjem na bencin se mora zaradi prekinitve električne povezave katerega koli originalnega sestavnega dela, povezanega z emisijami, aktivirati originalni indikator nepravilnega delovanja;

| (c) | med preskusom tipa I in delovanjem na UNP se mora zaradi prekinitve električne povezave katerega koli originalnega sestavnega dela, povezanega z emisijami, ki je v uporabi med delovanjem na UNP, aktivirati originalni indikator nepravilnega delovanja. |
| --- | --- |

(c)

med preskusom tipa I in delovanjem na UNP se mora zaradi prekinitve električne povezave katerega koli originalnega sestavnega dela, povezanega z emisijami, ki je v uporabi med delovanjem na UNP, aktivirati originalni indikator nepravilnega delovanja.

| 6.1.4.4.2.2 | Naslednji preskusi se morajo izvesti na matičnih vozilih, ki so opremljena s sistemom za UNP za naknadno vgradnjo, samo v načinu delovanja na UNP:






  (a) | med preskusom tipa I: prekinitev električne povezave enega sestavnega dela za UNP, ki je povezan z emisijami; |
| --- | --- | --- |

6.1.4.4.2.2

Naslednji preskusi se morajo izvesti na matičnih vozilih, ki so opremljena s sistemom za UNP za naknadno vgradnjo, samo v načinu delovanja na UNP:

(a)

med preskusom tipa I: prekinitev električne povezave enega sestavnega dela za UNP, ki je povezan z emisijami;

| (b) | med preskusom tipa I: zamenjava enega sestavnega dela za UNP, ki je povezan z emisijami, z dotrajanim in okvarjenim delom ali elektronska simulacija takšne okvare. |
| --- | --- |

(b)

med preskusom tipa I: zamenjava enega sestavnega dela za UNP, ki je povezan z emisijami, z dotrajanim in okvarjenim delom ali elektronska simulacija takšne okvare.

Pred koncem preskusov se mora v katerem koli od zgornjih primerov aktivirati originalni indikator nepravilnega delovanja ali samodejni preklop z načina UNP na bencinski način.

| 6.1.4.4.2.3 | Kode okvar zaradi nepravilnega delovanja sestavnih delov za UNP, povezanih z emisijami, in njihovih električnih povezav se shranijo v elektronsko krmilno enoto za UNP. |
| --- | --- |

6.1.4.4.2.3

Kode okvar zaradi nepravilnega delovanja sestavnih delov za UNP, povezanih z emisijami, in njihovih električnih povezav se shranijo v elektronsko krmilno enoto za UNP.

| 6.1.4.4.2.4 | Proizvajalec sistema mora zagotoviti posebna navodila za branje kod okvar sistema za UNP iz odstavka 6.1.4.4.2.3. |
| --- | --- |

6.1.4.4.2.4

Proizvajalec sistema mora zagotoviti posebna navodila za branje kod okvar sistema za UNP iz odstavka 6.1.4.4.2.3.

6.2   Del II – specifikacije sistemov za SZP za naknadno vgradnjo

6.2.1   Zahteve za vgradnjo posebne opreme, ki omogoča uporabo stisnjenega zemeljskega plina (SZP) v pogonskem sistemu vozila

| 6.2.1.1 | Sistem za SZP za naknadno vgradnjo morajo sestavljati vsaj naslednji sestavni deli:






  6.2.1.1.1 | sestavni deli, ki so navedeni v Pravilniku št. 110 in opredeljeni kot potrebni; |
| --- | --- | --- |

6.2.1.1

Sistem za SZP za naknadno vgradnjo morajo sestavljati vsaj naslednji sestavni deli:

6.2.1.1.1

sestavni deli, ki so navedeni v Pravilniku št. 110 in opredeljeni kot potrebni;

| 6.2.1.1.2 | priročnik za vgradnjo; |
| --- | --- |

6.2.1.1.2

priročnik za vgradnjo;

| 6.2.1.1.3 | priročnik za končne uporabnike. |
| --- | --- |

6.2.1.1.3

priročnik za končne uporabnike.

| 6.2.1.2 | Sistem za SZP za naknadno vgradnjo lahko vključuje tudi sestavne dele, ki so v Pravilniku št. 110 navedeni kot neobvezni. |
| --- | --- |

6.2.1.2

Sistem za SZP za naknadno vgradnjo lahko vključuje tudi sestavne dele, ki so v Pravilniku št. 110 navedeni kot neobvezni.

| 6.2.1.3 | Sistem za SZP za naknadno vgradnjo, ki je pravilno vgrajen v vozilo, kot je predpisano v priročniku za vgradnjo, mora izpolnjevati zahteve za vgradnjo iz Pravilnika št. 110. V zvezi s pritrditvijo posode za gorivo se šteje, da so zahteve iz Pravilnika št. 110 izpolnjene, če so izpolnjene zahteve iz Priloge 5 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

6.2.1.3

Sistem za SZP za naknadno vgradnjo, ki je pravilno vgrajen v vozilo, kot je predpisano v priročniku za vgradnjo, mora izpolnjevati zahteve za vgradnjo iz Pravilnika št. 110. V zvezi s pritrditvijo posode za gorivo se šteje, da so zahteve iz Pravilnika št. 110 izpolnjene, če so izpolnjene zahteve iz Priloge 5 k temu pravilniku.

6.2.2   Emisije onesnaževal in emisije CO2 (samo za vozila kategorij M1 in N1)

6.2.2.1   Na enem vzorcu sistema za SZP za naknadno vgradnjo, kot je opisan v odstavku 2.2 tega pravilnika, vgrajenem v matično vozilo, kot je opisano v odstavku 2.5 tega pravilnika, se opravijo preskusni postopki, opisani v pravilnikih št. 83 (9) in št. 101 ali št. 49 (10), kjer pride v poštev, v okviru zahtev iz odstavkov 6.2.2.5 in 6.2.2.6.

Na vozilih in/ali motorjih se opravi tudi primerjalni preskus največje moči, kot je opisano v Pravilniku št. 85 za motorje ali v odstavku 6.2.3 za vozila.

6.2.2.2   Gorivo za pogon motorja: vrste goriva, ki se običajno uporabljajo za pogon motorja:

| (a) | samo SZP (način SZP) v primeru enogorivnega sistema (9); |
| --- | --- |

(a)

samo SZP (način SZP) v primeru enogorivnega sistema (9);

| (b) | neosvinčen bencin (bencinski način) ali SZP (način SZP) v primeru dvogorivnega sistema; |
| --- | --- |

(b)

neosvinčen bencin (bencinski način) ali SZP (način SZP) v primeru dvogorivnega sistema;

| (c) | dizelsko gorivo ali dizelsko gorivo in SZP (dvogorivni sistem).
  (Določbe za dvogorivni sistem je še treba določiti). |
| --- | --- |

(c)

dizelsko gorivo ali dizelsko gorivo in SZP (dvogorivni sistem).

(Določbe za dvogorivni sistem je še treba določiti).

6.2.2.3   „Onesnaževala“ so:

| (a) | ogljikov monoksid; |
| --- | --- |

(a)

ogljikov monoksid;

| (b) | ogljikovodiki z razmerjem:


  CH1,85

  za bencin;


  CH1,86

  za dizelsko gorivo;


  CH4

  za SZP;


  CH (še ni določeno)
  za dvogorivni sistem; |
| --- | --- |

(b)

ogljikovodiki z razmerjem:

CH1,85

  za bencin;

CH1,86

  za dizelsko gorivo;

CH4

  za SZP;

CH (še ni določeno)
  za dvogorivni sistem;

| (c) | dušikovi oksidi, izraženi z ekvivalentom dušikovega dioksida (NO2); |
| --- | --- |

(c)

dušikovi oksidi, izraženi z ekvivalentom dušikovega dioksida (NO2);

| (d) | delci itd. |
| --- | --- |

(d)

delci itd.

6.2.2.4   Emisije izpušnih plinov (kategoriji vozil M1 in N1) in emisije CO2 (vozila kategorije M1):

6.2.2.4.1   Posebne zahteve za preskus tipa I (preverjanje povprečnih emisij izpušnih plinov po hladnem zagonu):

6.2.2.4.1.1   Meritve emisij iz izpušne cevi se opravijo po hladnem zagonu z vsakim gorivom:

| (a) | referenčni bencin; |
| --- | --- |

(a)

referenčni bencin;

| (b) | referenčno gorivo G20; |
| --- | --- |

(b)

referenčno gorivo G20;

| (c) | referenčno gorivo G25. |
| --- | --- |

(c)

referenčno gorivo G25.

Emisije CO, HC in NOx se izračunajo v skladu s Pravilnikom št. 83 (9).

6.2.2.4.1.2   Nastavitev dinamometra

V dogovoru s homologacijskim organom je mogoče uporabiti eno od naslednjih metod:

| 6.2.2.4.1.2.1 | Uporaba faktorjev/koeficientov iztekanja originalnega vozila:
  Če se uporabijo koeficienti iztekanja originalnega vozila, uporabljeni med homologacijo, veljajo naslednji pogoji:






  (a) | masa matičnega vozila se izmeri tako, da je sistem za naknadno vgradnjo vgrajen v vozilo, vključno s polno posodo za SZP, ali pa se izračuna kot vsota referenčne mase originalnega vozila in mase sistema za naknadno vgradnjo s polno posodo za SZP; |
| --- | --- | --- |

6.2.2.4.1.2.1

Uporaba faktorjev/koeficientov iztekanja originalnega vozila:

Če se uporabijo koeficienti iztekanja originalnega vozila, uporabljeni med homologacijo, veljajo naslednji pogoji:

(a)

masa matičnega vozila se izmeri tako, da je sistem za naknadno vgradnjo vgrajen v vozilo, vključno s polno posodo za SZP, ali pa se izračuna kot vsota referenčne mase originalnega vozila in mase sistema za naknadno vgradnjo s polno posodo za SZP;

| (b) | vztrajnostna masa matičnega vozila se določi v skladu z maso naknadno opremljenega vozila; |
| --- | --- |

(b)

vztrajnostna masa matičnega vozila se določi v skladu z maso naknadno opremljenega vozila;

| (c) | kotalni upor matičnega vozila mora ustrezati vrednosti originalnega vozila, sorazmerno prilagojeni masi matičnega vozila, ki je izmerjena ali izračunana na zgornji način:

  pri čemer je:







  f’0 | = | kotalni upor matičnega vozila; |
| --- | --- | --- | --- |
| f0 | = | kotalni upor originalnega vozila; |
| m | = | referenčna masa originalnega vozila; |
| p | = | masa sistema za naknadno vgradnjo; |

(c)

kotalni upor matičnega vozila mora ustrezati vrednosti originalnega vozila, sorazmerno prilagojeni masi matičnega vozila, ki je izmerjena ali izračunana na zgornji način:

pri čemer je:

f’0

=

kotalni upor matičnega vozila;

f0

=

kotalni upor originalnega vozila;

m

=

referenčna masa originalnega vozila;

p

=

masa sistema za naknadno vgradnjo;

| (d) | drugi koeficienti upora matičnega vozila morajo biti enaki kot pri originalnem vozilu. |
| --- | --- |

(d)

drugi koeficienti upora matičnega vozila morajo biti enaki kot pri originalnem vozilu.

| 6.2.2.4.1.2.2 | Uporaba vrednosti iz tabel:






  (a) | masa matičnega vozila se izmeri tako, da je sistem za naknadno vgradnjo vgrajen v vozilo, vključno s polno posodo za SZP, ali pa se izračuna kot vsota referenčne mase originalnega vozila in mase sistema za naknadno vgradnjo s polno posodo za SZP; |
| --- | --- | --- |

6.2.2.4.1.2.2

Uporaba vrednosti iz tabel:

(a)

masa matičnega vozila se izmeri tako, da je sistem za naknadno vgradnjo vgrajen v vozilo, vključno s polno posodo za SZP, ali pa se izračuna kot vsota referenčne mase originalnega vozila in mase sistema za naknadno vgradnjo s polno posodo za SZP;

| (b) | vztrajnostna masa matičnega vozila se določi v skladu z maso naknadno opremljenega vozila; |
| --- | --- |

(b)

vztrajnostna masa matičnega vozila se določi v skladu z maso naknadno opremljenega vozila;

| (c) | koeficient a mora ustrezati referenčni masi naknadno opremljenega vozila; |
| --- | --- |

(c)

koeficient a mora ustrezati referenčni masi naknadno opremljenega vozila;

| (d) | koeficient b mora ustrezati referenčni masi originalnega vozila. |
| --- | --- |

(d)

koeficient b mora ustrezati referenčni masi originalnega vozila.

6.2.2.4.1.3   Preskus emisij izpušnih plinov v bencinskem načinu

V skladu z zahtevami iz odstavka 6.2.2.4.1.5 se preskusi opravijo trikrat z uporabo referenčnega bencina. Matična vozila, opremljena s sistemom za naknadno vgradnjo, morajo biti skladna z mejnimi vrednostmi v skladu s homologacijo originalnih vozil, vključno s faktorji poslabšanja, ki so bili uporabljeni med homologacijo originalnih vozil.

6.2.2.4.1.4   Ne glede na zahteve iz odstavka 6.2.2.4.1.3 lahko za vsako onesnaževalo ali kombinacijo onesnaževal rezultat enega od treh preskusov preseže predpisano mejno vrednost za največ 10 odstotkov pod pogojem, da je aritmetična sredina treh rezultatov pod predpisano mejno vrednostjo. V tem primeru lahko predpisane mejne vrednosti preseže več kot eno onesnaževalo pri istem preskusu ali pri različnih preskusih.

6.2.2.4.1.5   Število preskusov emisij iz odstavka 6.2.2.4.1.3 se lahko zmanjša v naslednjih primerih:

| (a) | če je dobljeni rezultat za vsako onesnaževalo, za katero veljajo omejitve, manjši ali enak 0,7-kratniku mejne vrednosti emisij
  (tj. V1 ≤ 0,70 G), je treba izvesti en preskus; |
| --- | --- |

(a)

če je dobljeni rezultat za vsako onesnaževalo, za katero veljajo omejitve, manjši ali enak 0,7-kratniku mejne vrednosti emisij

(tj. V1 ≤ 0,70 G), je treba izvesti en preskus;

| (b) | če so za vsako onesnaževalo, za katero veljajo omejitve, izpolnjene naslednje zahteve, je treba izvesti dva preskusa:
  V1 ≤ 0,85 G in V1 + V2 ≤ 1,70 G in V2 ≤ G
  pri čemer je:






  V1 vrednost emisije enega onesnaževala, dobljena pri prvem izvedenem preskusu tipa I; | value of the emission of one pollutant obtained from the first test of the Type I performed; |
| --- | --- | --- |
| V2 | vrednost emisije enega onesnaževala, dobljena pri drugem izvedenem preskusu tipa I; |
| G | mejna vrednost emisij enega onesnaževala (CO/HC/NOx) v skladu s homologacijo vozil, deljenih s faktorji poslabšanja. |

(b)

če so za vsako onesnaževalo, za katero veljajo omejitve, izpolnjene naslednje zahteve, je treba izvesti dva preskusa:

V1 ≤ 0,85 G in V1 + V2 ≤ 1,70 G in V2 ≤ G

pri čemer je:

V1 vrednost emisije enega onesnaževala, dobljena pri prvem izvedenem preskusu tipa I;

value of the emission of one pollutant obtained from the first test of the Type I performed;

V2

vrednost emisije enega onesnaževala, dobljena pri drugem izvedenem preskusu tipa I;

G

mejna vrednost emisij enega onesnaževala (CO/HC/NOx) v skladu s homologacijo vozil, deljenih s faktorji poslabšanja.

6.2.2.4.1.6   Preskus emisij izpušnih plinov v načinu SZP

V skladu z zahtevami iz odstavka 6.2.2.4.1.8 se preskusi opravijo trikrat z vsakim referenčnim SZP. Matična vozila, opremljena s sistemom za naknadno vgradnjo, morajo biti skladna z mejnimi vrednostmi v skladu s homologacijo originalnih vozil, vključno s faktorji poslabšanja, ki so bili uporabljeni med homologacijo originalnih vozil.

Če so matična vozila skladna s Pravilnikom št. 83 (spremembe 05), Direktivo 98/69/ES, Pravilnikom št. 49 (spremembe 04) ali Direktivo 1999/96/ES, lahko vozilo med vsakim preskusom uporablja bencin največ 90 sekund.

Pri vozilih, ki so skladna z novejšimi spremembami pravilnikov št. 83 in 49 ali novejšimi direktivami ali evropskimi uredbami o spremembah, ta čas ne sme biti daljši od 60 sekund.

6.2.2.4.1.6.1   Zagon motorja

Dovoljeno je, da se motor zažene z bencinom, nato pa po vnaprej določenem času, ki ga voznik ne more spreminjati, preklopi na SZP.

6.2.2.4.1.6.2   Uporaba bencina

Če je matično vozilo skladno s Pravilnikom št. 83 (spremembe 05), Direktivo 98/69/ES, Pravilnikom št. 49 (spremembe 04) ali Direktivo 1999/96/ES, lahko vozilo med vsakim preskusom uporablja bencin največ 90 sekund.

Pri vozilih, ki so skladna z novejšimi spremembami pravilnikov št. 83 in 49 ali novejšimi direktivami ali evropskimi uredbami o spremembah, ta čas ne sme biti daljši od 60 sekund.

6.2.2.4.1.6.3   Posebne določbe za motorje z neposrednim vbrizgavanjem bencina

Ne glede na odstavek 6.2.2.4.1.6.2 je pri vozilih z bencinskimi motorji z neposrednim vbrizgavanjem med celotnim preskusnim ciklom dovoljeno uporabljati samo bencin ali bencin in hkrati SZP pod pogojem, da je poraba energije plina večja od 80 odstotkov skupne porabljene energije med preskusom.

Ta odstotek se izračuna v skladu z metodo iz Priloge 6B.

6.2.2.4.1.7   Ne glede na zahteve iz odstavka 6.2.2.4.1.6 lahko za vsako onesnaževalo ali kombinacijo onesnaževal rezultat enega od treh preskusov preseže predpisano mejno vrednost za največ 10 odstotkov pod pogojem, da je aritmetična sredina treh rezultatov pod predpisano mejno vrednostjo. V tem primeru lahko predpisane mejne vrednosti preseže več kot eno onesnaževalo pri istem preskusu ali pri različnih preskusih.

6.2.2.4.1.8   Število preskusov emisij iz odstavka 6.2.2.4.1.6 za vsako referenčno gorivo SZP se lahko zmanjša v naslednjih primerih:

| (a) | če je dobljeni rezultat za vsako onesnaževalo, za katero veljajo omejitve, manjši ali enak 0,7-kratniku mejne vrednosti emisij
  (tj. M1 ≤ 0,70 G), je treba izvesti en preskus; |
| --- | --- |

(a)

če je dobljeni rezultat za vsako onesnaževalo, za katero veljajo omejitve, manjši ali enak 0,7-kratniku mejne vrednosti emisij

(tj. M1 ≤ 0,70 G), je treba izvesti en preskus;

| (b) | če so za vsako onesnaževalo, za katero veljajo omejitve, izpolnjene naslednje zahteve, je treba izvesti dva preskusa:
  M1 ≤ 0,85 G in M1 + M2 ≤ 1,70 G in M2 ≤ G
  pri čemer je:






  M1 | vrednost emisije enega onesnaževala, dobljena pri prvem izvedenem preskusu tipa I; |
| --- | --- | --- |
| M2 | vrednost emisije enega onesnaževala, dobljena pri drugem izvedenem preskusu tipa I; |
| G | mejna vrednost emisij enega onesnaževala (CO/HC/NOx) v skladu s homologacijo vozil, deljenih s faktorji poslabšanja. |

(b)

če so za vsako onesnaževalo, za katero veljajo omejitve, izpolnjene naslednje zahteve, je treba izvesti dva preskusa:

M1 ≤ 0,85 G in M1 + M2 ≤ 1,70 G in M2 ≤ G

pri čemer je:

M1

vrednost emisije enega onesnaževala, dobljena pri prvem izvedenem preskusu tipa I;

M2

vrednost emisije enega onesnaževala, dobljena pri drugem izvedenem preskusu tipa I;

G

mejna vrednost emisij enega onesnaževala (CO/HC/NOx) v skladu s homologacijo vozil, deljenih s faktorji poslabšanja.

6.2.2.4.2   Posebne zahteve za preskus tipa II (preskus emisij ogljikovega monoksida v prostem teku) za vozila z največjo maso nad 3 500 kg:

| 6.2.2.4.2.1 | Na enem vzorcu sistema za SZP za naknadno vgradnjo, kot je opisan v odstavku 2.2 tega pravilnika, vgrajenem v matično vozilo, kot je opisano v odstavku 2.5 tega pravilnika, se opravijo preskusni postopki tipa II, opisani v Pravilniku št. 83 (9). |
| --- | --- |

6.2.2.4.2.1

Na enem vzorcu sistema za SZP za naknadno vgradnjo, kot je opisan v odstavku 2.2 tega pravilnika, vgrajenem v matično vozilo, kot je opisano v odstavku 2.5 tega pravilnika, se opravijo preskusni postopki tipa II, opisani v Pravilniku št. 83 (9).

| 6.2.2.4.2.2 | Ne glede na določbe Pravilnika št. 83 (9) se preskus tipa II izvede na zahtevo proizvajalca sistema s samo enim referenčnim gorivom SZP, izbranim po presoji tehnične službe, ki izvaja preskus. |
| --- | --- |

6.2.2.4.2.2

Ne glede na določbe Pravilnika št. 83 (9) se preskus tipa II izvede na zahtevo proizvajalca sistema s samo enim referenčnim gorivom SZP, izbranim po presoji tehnične službe, ki izvaja preskus.

6.2.2.4.3   Izračun emisij CO2 in porabe goriva (za kategoriji vozil M1 in N1)

| 6.2.2.4.3.1 | Emisije CO2 se izračunajo v skladu s Pravilnikom št. 101 za vsako matično vozilo, če pride v poštev.
  Povprečna vrednost emisij CO2 se izračuna na naslednji način:


  pri čemer je:






  i | število matičnih vozil (i = 1 do n); |
| --- | --- | --- |
| CO2G20 | povprečna vrednost emisij CO2, dobljena pri treh preskusih tipa I s sistemom za naknadno vgradnjo in gorivom SZP G20 za št. vozil i; |
| CO2G25 | povprečna vrednost emisij CO2, dobljena pri treh preskusih tipa I s sistemom za naknadno vgradnjo in gorivom SZP G25 za št. vozil i; |
| CO2petrol.i | povprečna vrednost emisij CO2, dobljena pri treh preskusih tipa I z referenčnim bencinom za št. vozil i. |

6.2.2.4.3.1

Emisije CO2 se izračunajo v skladu s Pravilnikom št. 101 za vsako matično vozilo, če pride v poštev.

Povprečna vrednost emisij CO2 se izračuna na naslednji način:

pri čemer je:

i

število matičnih vozil (i = 1 do n);

CO2G20

povprečna vrednost emisij CO2, dobljena pri treh preskusih tipa I s sistemom za naknadno vgradnjo in gorivom SZP G20 za št. vozil i;

CO2G25

povprečna vrednost emisij CO2, dobljena pri treh preskusih tipa I s sistemom za naknadno vgradnjo in gorivom SZP G25 za št. vozil i;

CO2petrol.i

povprečna vrednost emisij CO2, dobljena pri treh preskusih tipa I z referenčnim bencinom za št. vozil i.

| 6.2.2.4.3.2 | Povprečna poraba goriva se izračuna na enak način kot povprečna vrednost emisij CO2 iz odstavka 6.2.2.4.3.1. |
| --- | --- |

6.2.2.4.3.2

Povprečna poraba goriva se izračuna na enak način kot povprečna vrednost emisij CO2 iz odstavka 6.2.2.4.3.1.

| 6.2.2.4.3.3 | Razmerja emisij CO2 in porabe goriva se izračunajo na naslednji način:


  Za vsako vozilo iz družine se uradne vrednosti emisij CO2 in porabe goriva pomnožijo z zgornjimi razmerji. |
| --- | --- |

6.2.2.4.3.3

Razmerja emisij CO2 in porabe goriva se izračunajo na naslednji način:

Za vsako vozilo iz družine se uradne vrednosti emisij CO2 in porabe goriva pomnožijo z zgornjimi razmerji.

6.2.2.5   Emisije izpušnih plinov (kategorije vozil M2, M3, N2 in N3)

6.2.2.6   Ta odstavek je rezerviran za posebne zahteve za emisije dizelskih motorjev, homologiranih v skladu s Pravilnikom št. 49 in opremljenih s sistemom za SZP za naknadno vgradnjo (dvogorivni sistem), če so potrebne.

6.2.3   Zahteve glede moči

Na matičnih vozilih ali motorjih se opravijo naslednji preskusi:

6.2.3.1   Na enem vzorcu sistema za SZP za naknadno vgradnjo, kot je opisan v odstavku 2.2 tega pravilnika, vgrajenem v matična vozila ali na osnovne motorje, se opravijo preskusni postopki iz odstavka 6.2.3.2 ali 6.2.3.3. Izmerjena moč s SZP mora biti manjša od moči, izmerjene z bencinom, + 5 odstotkov.

6.2.3.2   Metoda z dinamometrom z valji

Največja moč na kolesih se izmeri na dinamometru z valji za vsako matično vozilo z naslednjim gorivom:

| (a) | referenčni bencin; |
| --- | --- |

(a)

referenčni bencin;

| (b) | referenčno gorivo G20 ali G25. |
| --- | --- |

(b)

referenčno gorivo G20 ali G25.

Povprečna vrednost meritev moči se izračuna na naslednji način:

Formula

Formula

Razmerje moči motorja se izračuna na naslednji način:

Formula

Za vsako vozilo iz družine se uradne vrednosti moči motorja pomnožijo z zgornjim razmerjem.

6.2.3.3   Metoda z dinamometrom za motor

Največja moč na ročični gredi se izmeri na dinamometru za motor v skladu s Pravilnikom št. 85 za vsako matično vozilo z naslednjim gorivom:

| (a) | komercialni bencin ali dizelsko gorivo; |
| --- | --- |

(a)

komercialni bencin ali dizelsko gorivo;

| (b) | komercialni SZP. |
| --- | --- |

(b)

komercialni SZP.

Povprečna vrednost meritev moči se izračuna na naslednji način:

Formula

Formula

Razmerje moči motorja se izračuna na naslednji način:

Formula

Za vsako vozilo iz družine se uradne vrednosti moči motorja pomnožijo z zgornjim razmerjem.

6.2.4   Zahteve za OBD in preskusi za vozila, opremljena s sistemom za SZP za naknadno vgradnjo

| 6.2.4.1 | V tem odstavku se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:






  6.2.4.1.1 | „Originalni sestavni del, povezan z emisijami“, pomeni kateri koli sestavni del v sesalnem ali izpušnem sistemu ali sistemu izhlapevanja, ki vnaša podatke v krmilnik bencina ali jih prejema iz njega. |
| --- | --- | --- |

6.2.4.1

V tem odstavku se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

6.2.4.1.1

„Originalni sestavni del, povezan z emisijami“, pomeni kateri koli sestavni del v sesalnem ali izpušnem sistemu ali sistemu izhlapevanja, ki vnaša podatke v krmilnik bencina ali jih prejema iz njega.

| 6.2.4.1.2 | „Sestavni del za SZP, povezan z emisijami“, pomeni kateri koli sestavni del v sesalnem ali izpušnem sistemu, ki vnaša podatke v krmilnik SZP ali jih prejema iz njega. |
| --- | --- |

6.2.4.1.2

„Sestavni del za SZP, povezan z emisijami“, pomeni kateri koli sestavni del v sesalnem ali izpušnem sistemu, ki vnaša podatke v krmilnik SZP ali jih prejema iz njega.

| 6.2.4.2 | Če je treba pravilno vgraditi sistem za SZP za naknadno vgradnjo v vozilo, je dovoljeno simulirati pravilno delovanje originalnih sestavnih delov, ki so povezani z emisijami in ki se ne uporabljajo v načinu SZP. |
| --- | --- |

6.2.4.2

Če je treba pravilno vgraditi sistem za SZP za naknadno vgradnjo v vozilo, je dovoljeno simulirati pravilno delovanje originalnih sestavnih delov, ki so povezani z emisijami in ki se ne uporabljajo v načinu SZP.

| 6.2.4.3 | Sistem za SZP za naknadno vgradnjo, kot je opisan v odstavku 2.2 tega pravilnika, vgrajen v matična vozila, mora biti skladen z zahtevami in preskusi iz Pravilnika št. 83 (9) v bencinskem načinu in načinu SZP. |
| --- | --- |

6.2.4.3

Sistem za SZP za naknadno vgradnjo, kot je opisan v odstavku 2.2 tega pravilnika, vgrajen v matična vozila, mora biti skladen z zahtevami in preskusi iz Pravilnika št. 83 (9) v bencinskem načinu in načinu SZP.

| 6.2.4.4 | Posebne zahteve za OBD in preskusi za sistem za naknadno vgradnjo „nadrejeno-podrejeno“:






  6.2.4.4.1 | Ne glede na zahteve iz odstavka 6.2.4.3 mora sistem za naknadno vgradnjo „nadrejeno-podrejeno“ izpolnjevati naslednje zahteve:






  (a) | elektronska krmilna enota za bencin mora ostati aktivirana za upravljanje motorja v bencinskem načinu in načinu SZP; |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.4.4

Posebne zahteve za OBD in preskusi za sistem za naknadno vgradnjo „nadrejeno-podrejeno“:

6.2.4.4.1

Ne glede na zahteve iz odstavka 6.2.4.3 mora sistem za naknadno vgradnjo „nadrejeno-podrejeno“ izpolnjevati naslednje zahteve:

(a)

elektronska krmilna enota za bencin mora ostati aktivirana za upravljanje motorja v bencinskem načinu in načinu SZP;

| (b) | med delovanjem na bencin mora biti sistem OBD za bencin edina diagnostika na vozilu; |
| --- | --- |

(b)

med delovanjem na bencin mora biti sistem OBD za bencin edina diagnostika na vozilu;

| (c) | med delovanjem na SZP mora sistem OBD za bencin še naprej spremljati originalne sestavne dele, povezane z emisijami, razen tistih, ki niso v uporabi; |
| --- | --- |

(c)

med delovanjem na SZP mora sistem OBD za bencin še naprej spremljati originalne sestavne dele, povezane z emisijami, razen tistih, ki niso v uporabi;

| (d) | med delovanjem na SZP mora elektronska krmilna enota za SZP spremljati samo sestavne dele za SZP, povezane z emisijami, in njihove električne povezave. |
| --- | --- |

(d)

med delovanjem na SZP mora elektronska krmilna enota za SZP spremljati samo sestavne dele za SZP, povezane z emisijami, in njihove električne povezave.

| 6.2.4.4.2 | Ne glede na zahteve iz odstavka 6.2.4.3 se morajo na sistemu za SZP za naknadno vgradnjo izvesti naslednji preskusi, ki morajo biti v primeru preskusov tipa I opravljeni v skladu s Pravilnikom št. 83 (9).






  6.2.4.4.2.1 | Naslednji preskusi se morajo izvesti na enem matičnem vozilu, ki je opremljeno s sistemom za SZP za naknadno vgradnjo:






  (a) | elektronska krmilna enota za SZP mora glede strategij za gorivo (npr. strategije vbrizgavanja in vžiga (npr. predvžig vžigalne svečke)) upoštevati elektronsko krmilno enoto za bencin. To se lahko prikaže s programom za spremljanje (diagnostiko), pri čemer se spremeni signal enega od tipal bencinskega sistema, ki vpliva na čas vbrizgavanja in predvžig vžigalne svečke; |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.4.4.2

Ne glede na zahteve iz odstavka 6.2.4.3 se morajo na sistemu za SZP za naknadno vgradnjo izvesti naslednji preskusi, ki morajo biti v primeru preskusov tipa I opravljeni v skladu s Pravilnikom št. 83 (9).

6.2.4.4.2.1

Naslednji preskusi se morajo izvesti na enem matičnem vozilu, ki je opremljeno s sistemom za SZP za naknadno vgradnjo:

(a)

elektronska krmilna enota za SZP mora glede strategij za gorivo (npr. strategije vbrizgavanja in vžiga (npr. predvžig vžigalne svečke)) upoštevati elektronsko krmilno enoto za bencin. To se lahko prikaže s programom za spremljanje (diagnostiko), pri čemer se spremeni signal enega od tipal bencinskega sistema, ki vpliva na čas vbrizgavanja in predvžig vžigalne svečke;

| (b) | med preskusom tipa I in delovanjem na bencin se mora zaradi prekinitve električne povezave katerega koli originalnega sestavnega dela, povezanega z emisijami, aktivirati originalni indikator nepravilnega delovanja; |
| --- | --- |

(b)

med preskusom tipa I in delovanjem na bencin se mora zaradi prekinitve električne povezave katerega koli originalnega sestavnega dela, povezanega z emisijami, aktivirati originalni indikator nepravilnega delovanja;

| (c) | med preskusom tipa I in delovanjem na SZP se mora zaradi prekinitve električne povezave katerega koli originalnega sestavnega dela, povezanega z emisijami, ki je v uporabi med delovanjem na SZP, aktivirati originalni indikator nepravilnega delovanja. |
| --- | --- |

(c)

med preskusom tipa I in delovanjem na SZP se mora zaradi prekinitve električne povezave katerega koli originalnega sestavnega dela, povezanega z emisijami, ki je v uporabi med delovanjem na SZP, aktivirati originalni indikator nepravilnega delovanja.

| 6.2.4.4.2.2 | Naslednji preskusi se morajo izvesti na matičnih vozilih, ki so opremljena s sistemom za SZP za naknadno vgradnjo, samo v načinu delovanja na SZP:






  (a) | med preskusom tipa I: prekinitev električne povezave enega sestavnega dela za SZP, ki je povezan z emisijami; |
| --- | --- | --- |

6.2.4.4.2.2

Naslednji preskusi se morajo izvesti na matičnih vozilih, ki so opremljena s sistemom za SZP za naknadno vgradnjo, samo v načinu delovanja na SZP:

(a)

med preskusom tipa I: prekinitev električne povezave enega sestavnega dela za SZP, ki je povezan z emisijami;

| (b) | med preskusom tipa I: zamenjava enega sestavnega dela za SZP, ki je povezan z emisijami, z dotrajanim in okvarjenim delom ali elektronska simulacija takšne okvare. |
| --- | --- |

(b)

med preskusom tipa I: zamenjava enega sestavnega dela za SZP, ki je povezan z emisijami, z dotrajanim in okvarjenim delom ali elektronska simulacija takšne okvare.

Pred koncem preskusov se mora v katerem koli od zgornjih primerov aktivirati originalni indikator nepravilnega delovanja ali samodejni preklop z načina SZP na bencinski način.

| 6.2.4.4.2.3 | Kode okvar zaradi nepravilnega delovanja sestavnih delov za SZP, povezanih z emisijami, in njihovih električnih povezav se shranijo v elektronsko krmilno enoto za SZP. |
| --- | --- |

6.2.4.4.2.3

Kode okvar zaradi nepravilnega delovanja sestavnih delov za SZP, povezanih z emisijami, in njihovih električnih povezav se shranijo v elektronsko krmilno enoto za SZP.

| 6.2.4.4.2.4 | Proizvajalec sistema mora zagotoviti posebna navodila za branje kod okvar sistema za SZP iz odstavka 6.2.4.4.2.3. |
| --- | --- |

6.2.4.4.2.4

Proizvajalec sistema mora zagotoviti posebna navodila za branje kod okvar sistema za SZP iz odstavka 6.2.4.4.2.3.

7.   PRIROČNIKI Z NAVODILI

7.1   Priročnik za vgradnjo sistema za naknadno vgradnjo v vozilo

7.1.1   Področje uporabe

V tem odstavku so navedene minimalne zahteve, ki jih mora vsebovati priročnik za vgradnjo.

7.1.2   Seznam referenčnih standardov

7.1.3   Splošne zahteve:

7.1.3.1   Namen priročnika za vgradnjo je voditi vgrajevalca skozi pravilne postopke, ki jih je treba upoštevati pri sestavljanju sistemov za UNP/SZP.

7.1.3.2   Priročnik za vgradnjo mora pripraviti proizvajalec sistema za naknadno vgradnjo.

7.1.3.3   Priročnik za vgradnjo je del sistema za naknadno vgradnjo, zato mora biti priložen vsakemu kompletu za predelavo.

7.1.3.4   Priročnik za vgradnjo mora biti napisan v jeziku države, v katero bo dobavljen sistem za naknadno predelavo, ali vsaj v angleščini.

7.1.3.5   Priročnik za vgradnjo je lahko razdeljen na dva dela:

| del I | : | (a) | (a) del, ki vsebuje opis vzorca sistema za naknadno vgradnjo; |
| --- | --- | --- | --- |

del I

:

(a)

(a) del, ki vsebuje opis vzorca sistema za naknadno vgradnjo;

| (b) | del, ki vsebuje seznam sestavnih delov, ki jih je proizvajalec sistema za naknadno vgradnjo opredelil kot druge možnosti. |
| --- | --- |

(b)

del, ki vsebuje seznam sestavnih delov, ki jih je proizvajalec sistema za naknadno vgradnjo opredelil kot druge možnosti.

Del II

:

del, ki vsebuje navodila za vgradnjo za določeno vozilo.

7.1.3.6   Priročnik za vgradnjo za matična vozila je treba predložiti homologacijskemu organu, ki podeli homologacijo.

7.1.3.7   Priročnik za vgradnjo za vozila, ki spadajo v družino, mora proizvajalec sistema za naknadno vgradnjo arhivirati za obdobje, ki se določi v dogovoru s homologacijskim organom, ki podeli homologacijo.

7.1.4   Vsebina dela I, oddelek (a) priročnika za vgradnjo

7.1.4.1   Opis sistema za naknadno vgradnjo:

| 7.1.4.1.1 | Načini delovanja sistema za naknadno vgradnjo. |
| --- | --- |

7.1.4.1.1

Načini delovanja sistema za naknadno vgradnjo.

| 7.1.4.1.2 | Načini delovanja posameznih sestavnih delov sistema za naknadno vgradnjo. |
| --- | --- |

7.1.4.1.2

Načini delovanja posameznih sestavnih delov sistema za naknadno vgradnjo.

7.1.4.2   Preverjanje, ali je sistem pravilno sestavljen

| 7.1.4.2.1 | Priročnik za vgradnjo mora vsebovati podrobne postopke in dejanja, s katerimi vgrajevalec preveri, ali je sistem sestavljen tako, da bo varno deloval in da je mogoče upoštevati navodila za vgradnjo. |
| --- | --- |

7.1.4.2.1

Priročnik za vgradnjo mora vsebovati podrobne postopke in dejanja, s katerimi vgrajevalec preveri, ali je sistem sestavljen tako, da bo varno deloval in da je mogoče upoštevati navodila za vgradnjo.

7.1.4.3   Postopki za zagon

| 7.1.4.3.1 | Priročnik za vgradnjo mora vsebovati postopke za zagon, ki jih mora izvesti vgrajevalec. |
| --- | --- |

7.1.4.3.1

Priročnik za vgradnjo mora vsebovati postopke za zagon, ki jih mora izvesti vgrajevalec.

7.1.4.4   Navodila za servisiranje

| 7.1.4.4.1 | Priročnik za vgradnjo mora vsebovati razpored vzdrževanja, v katerem so navedeni vsi redni servisi, ki jih je treba opraviti na posameznih sestavnih delih in sistemu v njihovi celotni življenjski dobi (čas in prevoženi kilometri). |
| --- | --- |

7.1.4.4.1

Priročnik za vgradnjo mora vsebovati razpored vzdrževanja, v katerem so navedeni vsi redni servisi, ki jih je treba opraviti na posameznih sestavnih delih in sistemu v njihovi celotni življenjski dobi (čas in prevoženi kilometri).

| 7.1.4.4.2 | V priročniku za vgradnjo mora biti navedeno strokovno znanje, potrebno za vgradnjo/servisiranje sistema. |
| --- | --- |

7.1.4.4.2

V priročniku za vgradnjo mora biti navedeno strokovno znanje, potrebno za vgradnjo/servisiranje sistema.

7.1.4.5   Nepravilno delovanje sistema

| 7.1.4.5.1 | Priročnik za vgradnjo mora vsebovati dejanja, ki jih je treba izvesti v primeru nepravilnega delovanja sistema. |
| --- | --- |

7.1.4.5.1

Priročnik za vgradnjo mora vsebovati dejanja, ki jih je treba izvesti v primeru nepravilnega delovanja sistema.

7.1.4.6   Diagnostika

| 7.1.4.6.1 | Če komplet za predelavo vključuje diagnostični sistem, mora priročnik za vgradnjo vsebovati podroben opis tega sistema in popravljalna dejanja, ki se lahko izvedejo v primeru nepravilnega delovanja. |
| --- | --- |

7.1.4.6.1

Če komplet za predelavo vključuje diagnostični sistem, mora priročnik za vgradnjo vsebovati podroben opis tega sistema in popravljalna dejanja, ki se lahko izvedejo v primeru nepravilnega delovanja.

7.1.5   Vsebina dela II priročnika za vgradnjo

7.1.5.1   Identifikacija sistema za naknadno vgradnjo:

| 7.1.5.1.1 | homologacijska številka sistema za naknadno vgradnjo; |
| --- | --- |

7.1.5.1.1

homologacijska številka sistema za naknadno vgradnjo;

| 7.1.5.1.2 | proizvajalec vozila; |
| --- | --- |

7.1.5.1.2

proizvajalec vozila;

| 7.1.5.1.3 | kategorija vozila; |
| --- | --- |

7.1.5.1.3

kategorija vozila;

| 7.1.5.1.4 | tip vozila; |
| --- | --- |

7.1.5.1.4

tip vozila;

| 7.1.5.1.5 | tip motorja; |
| --- | --- |

7.1.5.1.5

tip motorja;

| 7.1.5.1.6 | delovna prostornina motorja; |
| --- | --- |

7.1.5.1.6

delovna prostornina motorja;

| 7.1.5.1.7 | tip prenosa moči; |
| --- | --- |

7.1.5.1.7

tip prenosa moči;

| 7.1.5.1.8 | model vozila; |
| --- | --- |

7.1.5.1.8

model vozila;

| 7.1.5.1.9 | tip sistema za naknadno predelavo (UNP ali SZP); |
| --- | --- |

7.1.5.1.9

tip sistema za naknadno predelavo (UNP ali SZP);

| 7.1.5.1.10 | številka navodil za sestavljanje; |
| --- | --- |

7.1.5.1.10

številka navodil za sestavljanje;

| 7.1.5.1.11 | splošna shema sistema za naknadno vgradnjo z naslednjimi podatki o vsakem sestavnem delu:






  (a) | identifikacijska številka; |
| --- | --- | --- |

7.1.5.1.11

splošna shema sistema za naknadno vgradnjo z naslednjimi podatki o vsakem sestavnem delu:

(a)

identifikacijska številka;

| (b) | koda proizvajalca; |
| --- | --- |

(b)

koda proizvajalca;

| (c) | homologacija, če obstaja; |
| --- | --- |

(c)

homologacija, če obstaja;

| (d) | za posode: prostornina/proizvajalec/tip/datum poteka ali datum zamenjave, če obstaja; |
| --- | --- |

(d)

za posode: prostornina/proizvajalec/tip/datum poteka ali datum zamenjave, če obstaja;

| 7.1.5.1.12 | opis (vključno z risbami, če pride v poštev) pritrdilnih naprav za vgradnjo posode v vozilo. |
| --- | --- |

7.1.5.1.12

opis (vključno z risbami, če pride v poštev) pritrdilnih naprav za vgradnjo posode v vozilo.

7.1.5.2   Navodila za vgradnjo:

| 7.1.5.2.1 | Navodila za sestavljanje vseh sestavnih delov s shemami ali fotografijami, ki jasno prikazujejo postavitev posameznih sestavnih delov v motornem prostoru. |
| --- | --- |

7.1.5.2.1

Navodila za sestavljanje vseh sestavnih delov s shemami ali fotografijami, ki jasno prikazujejo postavitev posameznih sestavnih delov v motornem prostoru.

| 7.1.5.2.2 | Shema ali fotografija, ki natančno prikazuje položaj, na katerega mora vgrajevalec namestiti homologacijsko ploščico sistema za naknadno vgradnjo, ki jo vsebuje komplet za predelavo. |
| --- | --- |

7.1.5.2.2

Shema ali fotografija, ki natančno prikazuje položaj, na katerega mora vgrajevalec namestiti homologacijsko ploščico sistema za naknadno vgradnjo, ki jo vsebuje komplet za predelavo.

| 7.1.5.2.3 | Pregledna vezalna shema električnega sistema s prikazom mehanskih sestavnih delov, na katere je treba priključiti žice. |
| --- | --- |

7.1.5.2.3

Pregledna vezalna shema električnega sistema s prikazom mehanskih sestavnih delov, na katere je treba priključiti žice.

7.2   Priročnik za končne uporabnike

7.2.1   Področje uporabe

Navedba minimalnih zahtev priročnika za končne uporabnike za vzdrževanje sistemov za UNP/SZP.

7.2.2   Splošne zahteve:

7.2.2.1   Namen priročnika za uporabo je seznaniti končnega uporabnika z značilnostmi in varnostnimi funkcijami vgrajenih sistemov za UNP/SZP.

7.2.2.2   Priročnik za uporabo mora pripraviti proizvajalec sistema za naknadno vgradnjo.

7.2.2.3   Proizvajalec sistema mora vključiti vse informacije, ki so potrebne za pravilno uporabo in varno delovanje sistemov za UNP/SZP.

7.2.2.4   Priročnik za uporabo je sestavni del sistema, zato mora biti dobavljen skupaj s sistemom za UNP/SZP.

7.2.2.5   Priročnik za uporabo mora biti napisan v jeziku države, v katero bo dobavljen sistem.

7.2.2.6   V priročniku za uporabo morajo biti navedeni tip, različica in leto proizvodnje izdelka, za katerega je namenjen.

7.2.2.7   Navedene morajo biti informacije za ustrezne skrajne okoljske pogoje.

7.2.3   Vsebina priročnika za končne uporabnike:

7.2.3.1   Tehnične specifikacije

Priročnik za uporabo mora vsebovati vsaj naslednje informacije:

| (a) | delovne značilnosti; |
| --- | --- |

(a)

delovne značilnosti;

| (b) | delovanje v običajnih delovnih pogojih; |
| --- | --- |

(b)

delovanje v običajnih delovnih pogojih;

| (c) | skrajni okoljski pogoji. |
| --- | --- |

(c)

skrajni okoljski pogoji.

7.2.3.2   Varnostna navodila

Priročnik za uporabo mora vključevati opozorila za nevarnosti za zdravje in varnost, ki so razvrščena na naslednji način:

| (a) | PREDLOGI za optimalno uporabo sistema; |
| --- | --- |

(a)

PREDLOGI za optimalno uporabo sistema;

| (b) | POZOR za morebitne težave zaradi nepravilne uporabe; |
| --- | --- |

(b)

POZOR za morebitne težave zaradi nepravilne uporabe;

| (c) | OPOZORILO za telesne poškodbe ali materialno škodo v primeru neupoštevanja postopkov. |
| --- | --- |

(c)

OPOZORILO za telesne poškodbe ali materialno škodo v primeru neupoštevanja postopkov.

Če se uporabljajo varnostni simboli, morajo biti skladni z mednarodnim sistemom (SI) in njihov namen mora biti jasno naveden v priročniku za uporabo.

V priročniku za uporabo morajo biti navedena ustrezna dejanja, ki jih je treba izvesti, če se vozilo prebarva in postavi v sušilno komoro.

7.2.3.3   Opis sistemov za UNP/SZP

Jasno morajo biti opisani namen, uporaba in funkcija vseh sestavnih delov sistemov za UNP/SZP.

7.2.3.4   Prva uporaba in nastavitev sistemov za UNP/SZP

Priročnik za uporabo mora vsebovati vse informacije, ki jih končni uporabnik potrebuje za začetno utekanje in/ali nastavitev sistema.

7.2.3.5   Delovanje sistemov za UNP/SZP

7.2.3.5.1   Polnjenje sistemov za UNP/SZP

V priročniku za uporabo mora biti naveden postopek polnjenja posod za UNP/SZP. Posebna pozornost mora biti namenjena nivoju največje napolnjenosti, ki znaša 80 odstotkov v primeru UNP.

7.2.3.5.2   Postopek preklopa

V priročniku za uporabo mora biti z zaporedjem dejanj jasno opisana metoda preklopa z enega goriva na drugo gorivo.

7.2.3.5.3   Odpiranje/zapiranje ročnih ventilov

V priročniku za uporabo mora biti opisan pravilen postopek upravljanja ročnih ventilov, če so vgrajeni.

7.2.3.5.4   Indikator nivoja

V priročniku za uporabo mora biti navedena lokacija indikatorja nivoja, na primer na armaturni plošči ali posodi. Njegov odčitek mora biti jasno razložen uporabniku, pri čemer mora biti posebna pozornost namenjena nivoju 80-odstotne napolnjenosti v primeru UNP.

7.2.3.5.5   Vzdrževanje

Če je potrebno vzdrževanje, morata biti v priročniku za uporabo navedeni pogostost in vrsta vzdrževanja, ki ga je treba izvesti.

7.2.3.5.6   Okvare in popravilo

V priročniku za uporabo morajo biti navedena dejanja, ki jih je treba izvesti v primeru okvare sistema.

Če je sistem opremljen z diagnostičnim sistemom, morajo biti v priročniku za uporabo navedeni opis diagnostičnega sistema in ustrezna dejanja, ki jih je treba izvesti.

7.2.3.5.7   Odstranjevanje izdelka

V priročniku za uporabo morajo biti navedeni ustrezni varnostni ukrepi, ki jih je treba izvesti pri odstranjevanju sistema iz vozila.

8.   SPREMEMBA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE ZA TIP SISTEMA ZA NAKNADNO VGRADNJO

| 8.1 | O vsaki spremembi vgradnje posebne opreme za uporabo UNP ali SZP v pogonskem sistemu vozila je treba obvestiti homologacijski organ, ki je homologiral sistem za naknadno vgradnjo. Organ lahko nato:






  8.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo imele občutnih škodljivih učinkov in da sistem za naknadno vgradnjo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali |
| --- | --- | --- |

8.1

O vsaki spremembi vgradnje posebne opreme za uporabo UNP ali SZP v pogonskem sistemu vozila je treba obvestiti homologacijski organ, ki je homologiral sistem za naknadno vgradnjo. Organ lahko nato:

8.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo imele občutnih škodljivih učinkov in da sistem za naknadno vgradnjo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali

| 8.1.2 | od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva dodatno poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

8.1.2

od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva dodatno poročilo o preskusu.

| 8.2 | V obeh primerih iz odstavkov 8.1.1 in 8.1.2 mora biti organ predstavljen v posodobljenem priročniku za vgradnjo. |
| --- | --- |

8.2

V obeh primerih iz odstavkov 8.1.1 in 8.1.2 mora biti organ predstavljen v posodobljenem priročniku za vgradnjo.

| 8.3 | Potrditev ali zavrnitev homologacije, v kateri je navedena sprememba, se po postopku, določenem v odstavku 5.4, sporoči pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

8.3

Potrditev ali zavrnitev homologacije, v kateri je navedena sprememba, se po postopku, določenem v odstavku 5.4, sporoči pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik.

| 8.4 | Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli zaporedno številko za vsako tako razširitev in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz prilog 1A in/ali 1B k temu pravilniku. |
| --- | --- |

8.4

Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli zaporedno številko za vsako tako razširitev in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz prilog 1A in/ali 1B k temu pravilniku.

9.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Postopki skladnosti proizvodnje morajo biti skladni s postopki, določenimi v Dodatku 2 k Sporazumu (E/ECE/324/Rev.2 – E/ECE/TRANS/505/Rev.2).

10.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 10.1 | Homologacija, podeljena za tip sistema za naknadno vgradnjo v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 9. |
| --- | --- |

10.1

Homologacija, podeljena za tip sistema za naknadno vgradnjo v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 9.

| 10.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z vzorci iz prilog 1A in/ali 1B k temu pravilniku. |
| --- | --- |

10.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z vzorci iz prilog 1A in/ali 1B k temu pravilniku.

11.   DOKONČNA OPUSTITEV PROIZVODNJE

| 11.1 | Če imetnik homologacije dokončno neha proizvajati tip sistema za naknadno vgradnjo, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti homologacijski organ, ki je podelil homologacijo. Po prejemu ustreznega sporočila navedeni organ o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz prilog 1A in/ali 1B k temu pravilniku. |
| --- | --- |

11.1

Če imetnik homologacije dokončno neha proizvajati tip sistema za naknadno vgradnjo, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti homologacijski organ, ki je podelil homologacijo. Po prejemu ustreznega sporočila navedeni organ o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz prilog 1A in/ali 1B k temu pravilniku.

12.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

| 12.1 | Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in katerim se pošljejo obrazci, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije v drugih državah. |
| --- | --- |

12.1

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in katerim se pošljejo obrazci, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije v drugih državah.

---

(1)  Kot je določeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, odst. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2)  UL L 76, 6.4.1970, str. 1.

(3)  UL L 282, 1.11.1996, str. 64.

(4)  UL L 36, 9.2.1988, str. 33.

(5)  UL L 40, 17.2.1996, str. 1.

(6)  V zvezi z varnostnimi zahtevami se priporoča, da se za vsa naknadno opremljena vozila uporabijo minimalne zahteve iz Pravilnika št. 67 (spremembe 01) in Pravilnika št. 110.

(7)  V mejah zakonodajne pristojnosti pogodbenice, kot je navedeno v odstavku 1.3 tega pravilnika, se za zagotovitev ustrezne usposobljenosti vgrajevalca priporoča, da se zahtevajo veljavni certifikati, ki jih je izdal proizvajalec sistema in/ali usposobljene organizacije ter ki dokazujejo zahtevano strokovno znanje osebja in primernost delavnice za vgrajevanje sistemov za naknadno vgradnjo.

(8)  Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Sprem. 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(9)  V skladu s spremembami Pravilnika št. 83, ki so veljale v času prvotne homologacije motorja.

(10)  V skladu s spremembami Pravilnika št. 49, ki so veljale v času prvotne homologacije motorja.

(11)  UL L 350, 28.12.1998, str. 1.

(12)  UL L 44, 16.2.2000, str. 1.

---

PRILOGA 1A

SPOROČILO

(največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Izdal:

Ime homologacijskega organa

o (2):

podeljeni homologaciji

razširjeni homologaciji

zavrnjeni homologaciji

preklicani homologaciji

dokončni opustitvi proizvodnje

tipa opreme za UNP za naknadno vgradnjo v skladu s Pravilnikom št. 115

Homologacijska št.:...

Št. razširitve: ...

1. Obravnavana oprema za UNP za naknadno vgradnjo:

Posoda

Dodatki, pritrjeni na posodo (2)

Zaporni ventil za 80 odstotkov

Indikator nivoja

Razbremenilni ventil (izpustni ventil)

Naprava za razbremenitev tlaka

Daljinsko upravljan servisni ventil s pretočnim ventilom

S črpalko za gorivo UNP/brez nje (2)

Multiventil, vključno z naslednjimi dodatki: ...

Prezračevalno ohišje

Napajalna puša (črpalka/sprožila) (2)

Črpalka za gorivo (2)

Uparjalnik/regulator tlaka (2)

Zaporni ventil (2)

Protipovratni ventil (2)

Razbremenilni ventil plinske cevi (2)

Pomožni priključek (2)

Gibka cev (2)

Daljinska polnilna točka (2)

Image

Naprava za vbrizgavanje plina ali vbrizgalna šoba (2)

Enota za odmerjanje plina (2)

Del za mešanje plinov (2)

Elektronska krmilna enota (2)

Tipalo tlaka/temperature (2)

Filtrska enota za UNP (2)

2. Trgovsko ime ali blagovna znamka ...

3. Ime in naslov proizvajalca ...

4. Ime in naslov zastopnika proizvajalca, če je potrebno ...

5. Predloženo v homologacijo dne ...

6. Tehnična služba, ki izvaja homologacijske preskuse ...

7. Datum poročila te službe ...

8. Številka poročila te službe ...

9. Homologacija se podeli/zavrne/razširi/prekliče (2)...

10. Razlogi za razširitev homologacije (če je potrebno) ...

11. Tipi vozil, v katere je mogoče vgraditi sistem za naknadno vgradnjo (kategoriji M1 in N1), ali tipi vozil, v katere je mogoče vgraditi sistem za naknadno vgradnjo (druge kategorije vozil), ter, če pride v poštev, razmerja CO2 in moči (glej dodatek k tej prilogi) ...

11.1. Zahteve glede emisij:

Pravilnik št. 83, spremembe ... (3)

Pravilnik št. 49, spremembe ... (3)

11.2. Zahteve glede OBD:

Ali se je pokazalo, da je sistem za naknadno vgradnjo sistem „nadrejeno-podrejeno“: da/ne (2)

12. Kraj ...

13. Datum ...

14. Podpis ...

15. Dokumente, ki so priloženi vlogi za homologacijo ali razširitvi homologacije, je mogoče dobiti na zahtevo.

(1) Številčna oznaka države, ki je podelila/razširila/zavrnila/preklicala homologacijo (glej določbe v zvezi s homologacijo v pravilniku).

(2) Neustrezno črtati.

(3) Sprememba, ki je veljala v času prvotne homologacije vozila ali motorja.

Dodatek

Dodatek k sporočilu o tipu opreme za UNP za naknadno vgradnjo v skladu s Pravilnikom št. 115

(Homologacijska št. ... Št. razširitve ...)

| 1. | Vozila, v katerih je bila preskušena oprema za naknadno vgradnjo:








  Št. vozila | 1 | 2 | n |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Znamka: | | | |
| Tip: | | | |
| Kategorija: | | | |
| Mejne vrednosti emisij: | | | |
| Moč: | | | |
| Tip sistema za uravnavanje onesnaževanja: | | | |

1.

Vozila, v katerih je bila preskušena oprema za naknadno vgradnjo:

Št. vozila

1

2

n

Znamka:

Tip:

Kategorija:

Mejne vrednosti emisij:

Moč:

Tip sistema za uravnavanje onesnaževanja:

| 2. | Rezultati preskusa:
  Razmerje CO2LPG /CO2 petrol (2): ...
  Razmerje močLPG/močpetrol/diesel: ... |
| --- | --- |

2.

Rezultati preskusa:

Razmerje CO2LPG /CO2 petrol (2): ...

Razmerje močLPG/močpetrol/diesel: ...

| 3. | Tipi vozil, za katere tip opreme za naknadno vgradnjo izpolnjuje pogoje:
















  Gorivo | Bencin (ali dizelsko gorivo) (1) | UNP |
| --- | --- | --- | --- |
| Tip vozila | Tip motorja | Moč
  (kW) | CO (3)

  (g/km) | HC (3)

  (g/km) | NOx
   (3)

  (g/km) | CO2
   (2)

  (g/km) | Moč
  (kW) | CO (3)

  (g/km) | HC (3)

  (g/km) | NOx
   (3)

  (g/km) | CO2
   (2)

  (g/km) |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

3.

Tipi vozil, za katere tip opreme za naknadno vgradnjo izpolnjuje pogoje:

Gorivo

Bencin (ali dizelsko gorivo) (1)

UNP

Tip vozila

Tip motorja

Moč

(kW)

CO (3)

(g/km)

HC (3)

(g/km)

NOx
   (3)

(g/km)

CO2
   (2)

(g/km)

Moč

(kW)

CO (3)

(g/km)

HC (3)

(g/km)

NOx
   (3)

(g/km)

CO2
   (2)

(g/km)

---

(1)  Neustrezno črtati.

(2)  Uporablja se samo za vozila kategorij M1 in N1.

(3)  Uporablja se samo za matična vozila.

---

PRILOGA 1B

SPOROČILO

(največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Izdal:

Ime homologacijskega organa

o (2):

podeljeni homologaciji

razširjeni homologaciji

zavrnjeni homologaciji

preklicani homologaciji

dokončni opustitvi proizvodnje

tipa opreme za SZP za naknadno vgradnjo v skladu s Pravilnikom št. 115

Homologacijska št...

Št. razširitve ...

1. Oprema za SZP:

Posoda

Dodatki, pritrjeni na posodo (2)

Indikator nivoja ali tlaka

Razbremenilni ventil (izpustni ventil)

Daljinsko upravljan samodejni ventil s pretočnim ventilom

Naprava za razbremenitev tlaka

Ohišje, neprepustno za plin

Regulator tlaka (2)

Samodejni ventil (2)

Protipovratni ventil (2)

Gibka cev za gorivo (2)

Polnilna enota (2)

Mešalnik plina in zraka (vbrizgalna šoba)

Regulator pretoka plina

Mešalnik plina in zraka (uplinjač)

Elektronska krmilna enota (2)

Tipalo tlaka/temperature (2)

Filter za SZP (2)

2. Trgovsko ime ali blagovna znamka ...

3. Ime in naslov proizvajalca ...

4. Ime in naslov zastopnika proizvajalca, če je potrebno ...

Image

5. Predloženo v homologacijo dne...

6. Tehnična služba, ki izvaja homologacijske preskuse...

7. Datum poročila te službe...

8. Številka poročila te službe ...

9. Homologacija se podeli/zavrne/razširi/prekliče (2) ...

10. Razlogi za razširitev homologacije (če je potrebno)...

11. Tipi vozil, v katere je mogoče vgraditi sistem za naknadno vgradnjo (kategoriji M1 in N1), ali tipi vozil, v katere je mogoče vgraditi sistem za naknadno vgradnjo (druge kategorije vozil), ter, če pride v poštev, razmerja CO2 in moči (glej dodatek k tej prilogi) ...

11.1. Zahteve glede emisij:

Pravilnik št. 83, spremembe ... (3)

Pravilnik št. 49, spremembe ... (3)

11.2. Zahteve glede OBD:

Ali se je pokazalo, da je sistem za naknadno vgradnjo sistem „„nadrejeno-podrejeno““: da/ne (2)

12. Kraj: ...

13. Datum: ...

14. Podpis: ...

15. Dokumente, ki so priloženi vlogi za homologacijo ali razširitvi homologacije, je mogoče dobiti na zahtevo.

(1) Številčna oznaka države, ki je podelila/razširila/zavrnila/preklicala homologacijo (glej določbe v zvezi s homologacijo v pravilniku).

(2) Neustrezno črtati.

(3) Sprememba, ki je veljala v času prvotne homologacije vozila ali motorja.

Dodatek

Dodatek k sporočilu o tipu opreme za SZP za naknadno vgradnjo v skladu s Pravilnikom št. 115

(Homologacijska št. ... Št. razširitve ...)

| 1. | Vozila, v katerih je bila preskušena oprema za naknadno vgradnjo:








  Št. vozila | 1 | 2 | n |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Znamka: | | | |
| Tip: | | | |
| Kategorija: | | | |
| Mejne vrednosti emisij: | | | |
| Moč: | | | |
| Tip sistema za uravnavanje onesnaževanja: | | | |

1.

Vozila, v katerih je bila preskušena oprema za naknadno vgradnjo:

Št. vozila

1

2

n

Znamka:

Tip:

Kategorija:

Mejne vrednosti emisij:

Moč:

Tip sistema za uravnavanje onesnaževanja:

| 2. | Rezultati preskusa:
  Razmerje CO2CNG / CO2 petrol (2): ...
  Razmerje močCNG / močpetrol/diesel: ... |
| --- | --- |

2.

Rezultati preskusa:

Razmerje CO2CNG / CO2 petrol (2): ...

Razmerje močCNG / močpetrol/diesel: ...

| 3. | Tipi vozil, za katere tip opreme za naknadno vgradnjo izpolnjuje pogoje:
















  Gorivo | Bencin (ali dizelsko gorivo) (1) | SZP |
| --- | --- | --- | --- |
| Tip vozila | Tip motorja | Moč (kW) | CO (3) (g/km) | HC (3) (g/km) | NOx (3) (g/km) | CO2
   (2) (g/km) | Moč (kW) | CO (3) (g/km) | HC (3) (g/km) | NOx (3) (g/km) | CO2
   (2) (g/km) |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

3.

Tipi vozil, za katere tip opreme za naknadno vgradnjo izpolnjuje pogoje:

Gorivo

Bencin (ali dizelsko gorivo) (1)

SZP

Tip vozila

Tip motorja

Moč (kW)

CO (3) (g/km)

HC (3) (g/km)

NOx (3) (g/km)

CO2
   (2) (g/km)

Moč (kW)

CO (3) (g/km)

HC (3) (g/km)

NOx (3) (g/km)

CO2
   (2) (g/km)

---

(1)  Neustrezno črtati.

(2)  Uporablja se samo za vozila kategorij M1 in N1.

(3)  Uporablja se samo za matična vozila.

---

PRILOGA 2A

PRIMER HOMOLOGACIJSKE OZNAKE TIPA SISTEMA ZA UNP ZA NAKNADNO VGRADNJO

Zgornja homologacijska oznaka, pritrjena na ploščico sistema za UNP za naknadno vgradnjo, pomeni, da je bil sistem homologiran v Italiji (E 3) v skladu s Pravilnikom št. 115 pod homologacijsko številko 000000. Simbol „#“ označuje sistem za UNP za naknadno vgradnjo. Prvi dve števki homologacijske številke pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 115 v njegovi prvotni obliki.

Zgornja ploščica s homologacijsko oznako in nekaj tehničnimi podatki o sistemu za naknadno vgradnjo mora biti trajno pritrjena na karoserijo vozila.

---

PRILOGA 2B

PRIMER HOMOLOGACIJSKE OZNAKE TIPA SISTEMA ZA SZP ZA NAKNADNO VGRADNJO

Zgornja homologacijska oznaka, pritrjena na ploščico sistema za SZP za naknadno vgradnjo, pomeni, da je bil sistem homologiran v Italiji (E 3) v skladu s Pravilnikom št. 115 pod homologacijsko številko 000000. Simbol „*“ označuje sistem za SZP za naknadno vgradnjo. Prvi dve števki homologacijske številke pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 115 v njegovi prvotni obliki.

Zgornja ploščica s homologacijsko oznako in nekaj tehničnimi podatki o sistemu za naknadno vgradnjo mora biti trajno pritrjena na karoserijo vozila.

---

PRILOGA 3A

POPOLN SEZNAM PODATKOV ZA HOMOLOGACIJO SISTEMA ZA UNP ZA NAKNADNO VGRADNJO, VGRAJENEGA V VOZILO

| 1. | Opis matičnega vozila |
| --- | --- |

1.

Opis matičnega vozila

| 1.1 | Ime in naslov proizvajalca ... |
| --- | --- |

1.1

Ime in naslov proizvajalca ...

| 1.2 | Kategorija in tip identifikacije ... |
| --- | --- |

1.2

Kategorija in tip identifikacije ...

| 1.3 | Identifikacijska številka šasije ... |
| --- | --- |

1.3

Identifikacijska številka šasije ...

| 1.4 | Certifikacijska številka ... |
| --- | --- |

1.4

Certifikacijska številka ...

| 1.5 | Tip identifikacije motorja z notranjim zgorevanjem ... |
| --- | --- |

1.5

Tip identifikacije motorja z notranjim zgorevanjem ...

| 1.5.1 | Način delovanja in termodinamični cikel ... |
| --- | --- |

1.5.1

Način delovanja in termodinamični cikel ...

| 1.5.2 | Naravno polnjenje ali tlačno polnjenje ... |
| --- | --- |

1.5.2

Naravno polnjenje ali tlačno polnjenje ...

| 1.5.3 | Delovna prostornina motorja ... |
| --- | --- |

1.5.3

Delovna prostornina motorja ...

| 1.5.4 | Tip katalizatorskega sistema ... |
| --- | --- |

1.5.4

Tip katalizatorskega sistema ...

| 1.5.5 | Tip sistema vžiga ... |
| --- | --- |

1.5.5

Tip sistema vžiga ...

| 2. | Opis sistema za UNP za naknadno vgradnjo |
| --- | --- |

2.

Opis sistema za UNP za naknadno vgradnjo

| 2.1 | Imetnik trgovskega imena ali blagovne znamke ... |
| --- | --- |

2.1

Imetnik trgovskega imena ali blagovne znamke ...

| 2.2 | Tip identifikacije ... |
| --- | --- |

2.2

Tip identifikacije ...

| 2.3 | Risba/shematski prikazi vgradnje v vozilo ... |
| --- | --- |

2.3

Risba/shematski prikazi vgradnje v vozilo ...

| 2.4 | Sistem „nadrejeno-podrejeno“: da/ne (1) |
| --- | --- |

2.4

Sistem „nadrejeno-podrejeno“: da/ne (1)

| 2.5 | Uparjalnik/regulatorji tlaka |
| --- | --- |

2.5

Uparjalnik/regulatorji tlaka

| 2.5.1 | Znamke ... |
| --- | --- |

2.5.1

Znamke ...

| 2.5.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.5.2

Tipi ...

| 2.5.3 | Certifikacijska številka ... |
| --- | --- |

2.5.3

Certifikacijska številka ...

| 2.5.4 | Identifikacija ... |
| --- | --- |

2.5.4

Identifikacija ...

| 2.5.5 | Risbe ... |
| --- | --- |

2.5.5

Risbe ...

| 2.5.6 | Število glavnih nastavitvenih točk ... |
| --- | --- |

2.5.6

Število glavnih nastavitvenih točk ...

| 2.5.7 | Opis načina nastavitve prek glavnih nastavitvenih točk ... |
| --- | --- |

2.5.7

Opis načina nastavitve prek glavnih nastavitvenih točk ...

| 2.5.8 | Število nastavitvenih točk v prostem teku ... |
| --- | --- |

2.5.8

Število nastavitvenih točk v prostem teku ...

| 2.5.9 | Opis načina nastavitve prek nastavitvenih točk v prostem teku ... |
| --- | --- |

2.5.9

Opis načina nastavitve prek nastavitvenih točk v prostem teku ...

| 2.5.10 | Druge možnosti nastavitve: ali obstajajo in katere so na voljo (opis in risbe) ... |
| --- | --- |

2.5.10

Druge možnosti nastavitve: ali obstajajo in katere so na voljo (opis in risbe) ...

| 2.5.11 | Delovni tlak (2): ... KPa |
| --- | --- |

2.5.11

Delovni tlak (2): ... KPa

| 2.6 | Del za mešanje: da/ne (1) |
| --- | --- |

2.6

Del za mešanje: da/ne (1)

| 2.6.1 | Število ... |
| --- | --- |

2.6.1

Število ...

| 2.6.2 | Znamke ... |
| --- | --- |

2.6.2

Znamke ...

| 2.6.3 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.6.3

Tipi ...

| 2.6.4 | Risbe ... |
| --- | --- |

2.6.4

Risbe ...

| 2.6.5 | Mesto vgradnje (vključno z risbami) ... |
| --- | --- |

2.6.5

Mesto vgradnje (vključno z risbami) ...

| 2.6.6 | Možnosti nastavitve ... |
| --- | --- |

2.6.6

Možnosti nastavitve ...

| 2.6.7 | Delovni tlak (2): ... KPa |
| --- | --- |

2.6.7

Delovni tlak (2): ... KPa

| 2.7 | Enota za odmerjanje plina: da/ne (1) |
| --- | --- |

2.7

Enota za odmerjanje plina: da/ne (1)

| 2.7.1 | Število ... |
| --- | --- |

2.7.1

Število ...

| 2.7.2 | Znamke ... |
| --- | --- |

2.7.2

Znamke ...

| 2.7.3 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.7.3

Tipi ...

| 2.7.4 | Risbe ... |
| --- | --- |

2.7.4

Risbe ...

| 2.7.5 | Mesto vgradnje (vključno z risbami) ... |
| --- | --- |

2.7.5

Mesto vgradnje (vključno z risbami) ...

| 2.7.6 | Možnosti nastavitve ... |
| --- | --- |

2.7.6

Možnosti nastavitve ...

| 2.7.7 | Delovni tlak (2): ... KPa |
| --- | --- |

2.7.7

Delovni tlak (2): ... KPa

| 2.8 | Naprave za vbrizgavanje plina ali vbrizgalne šobe: da/ne (1) |
| --- | --- |

2.8

Naprave za vbrizgavanje plina ali vbrizgalne šobe: da/ne (1)

| 2.8.1 | Znamke ... |
| --- | --- |

2.8.1

Znamke ...

| 2.8.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.8.2

Tipi ...

| 2.8.3 | Identifikacija ... |
| --- | --- |

2.8.3

Identifikacija ...

| 2.8.4 | Delovni tlak (2): ... KPa |
| --- | --- |

2.8.4

Delovni tlak (2): ... KPa

| 2.8.5 | Risbe vgradnje ... |
| --- | --- |

2.8.5

Risbe vgradnje ...

| 2.9 | Elektronska krmilna enota |
| --- | --- |

2.9

Elektronska krmilna enota

| 2.9.1 | Znamke ... |
| --- | --- |

2.9.1

Znamke ...

| 2.9.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.9.2

Tipi ...

| 2.9.3 | Mesto vgradnje ... |
| --- | --- |

2.9.3

Mesto vgradnje ...

| 2.9.4 | Možnosti nastavitve ... |
| --- | --- |

2.9.4

Možnosti nastavitve ...

| 2.10 | Posoda za UNP |
| --- | --- |

2.10

Posoda za UNP

| 2.10.1 | Znamke ... |
| --- | --- |

2.10.1

Znamke ...

| 2.10.2 | Tipi (vključno z risbami) ... |
| --- | --- |

2.10.2

Tipi (vključno z risbami) ...

| 2.10.3 | Število posod ... |
| --- | --- |

2.10.3

Število posod ...

| 2.10.4 | Prostornina ... litrov |
| --- | --- |

2.10.4

Prostornina ... litrov

| 2.10.5 | Črpalka za gorivo UNP v posodi: da/ne (1) ... |
| --- | --- |

2.10.5

Črpalka za gorivo UNP v posodi: da/ne (1) ...

| 2.10.6 | Certifikacijska številka ... |
| --- | --- |

2.10.6

Certifikacijska številka ...

| 2.10.7 | Risbe vgradnje posode ... |
| --- | --- |

2.10.7

Risbe vgradnje posode ...

| 2.11 | Dodatki za posodo za UNP |
| --- | --- |

2.11

Dodatki za posodo za UNP

| 2.11.1 | Zaporni ventil za 80 odstotkov:






  2.11.1.1 | Znamke ... |
| --- | --- | --- |

2.11.1

Zaporni ventil za 80 odstotkov:

2.11.1.1

Znamke ...

| 2.11.1.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.11.1.2

Tipi ...

| 2.11.1.3 | Način delovanja: plovec/drugo (1) (vključno z opisom ali risbami) |
| --- | --- |

2.11.1.3

Način delovanja: plovec/drugo (1) (vključno z opisom ali risbami)

| 2.11.2 | Indikator nivoja:






  2.11.2.1 | Znamke ... |
| --- | --- | --- |

2.11.2

Indikator nivoja:

2.11.2.1

Znamke ...

| 2.11.2.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.11.2.2

Tipi ...

| 2.11.2.3 | Način delovanja: plovec/drugo (1) (vključno z opisom ali risbami) |
| --- | --- |

2.11.2.3

Način delovanja: plovec/drugo (1) (vključno z opisom ali risbami)

| 2.11.3 | Razbremenilni ventil (izpustni ventil):






  2.11.3.1 | Znamke ... |
| --- | --- | --- |

2.11.3

Razbremenilni ventil (izpustni ventil):

2.11.3.1

Znamke ...

| 2.11.3.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.11.3.2

Tipi ...

| 2.11.4 | Naprava za razbremenitev tlaka:






  2.11.4.1 | Znamke ... |
| --- | --- | --- |

2.11.4

Naprava za razbremenitev tlaka:

2.11.4.1

Znamke ...

| 2.11.4.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.11.4.2

Tipi ...

| 2.11.5 | Daljinsko upravljan servisni ventil s pretočnim ventilom:






  2.11.5.1 | Znamke ... |
| --- | --- | --- |

2.11.5

Daljinsko upravljan servisni ventil s pretočnim ventilom:

2.11.5.1

Znamke ...

| 2.11.5.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.11.5.2

Tipi ...

| 2.11.6 | Multiventil: da/ne (1) |
| --- | --- |

2.11.6

Multiventil: da/ne (1)

| 2.11.6.1 | Znamke ... |
| --- | --- |

2.11.6.1

Znamke ...

| 2.11.6.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.11.6.2

Tipi ...

| 2.11.6.3 | Opis multiventila (vključno z risbami) ... |
| --- | --- |

2.11.6.3

Opis multiventila (vključno z risbami) ...

| 2.11.7 | Prezračevalno ohišje: ...






  2.11.7.1 | Znamke ... |
| --- | --- | --- |

2.11.7

Prezračevalno ohišje: ...

2.11.7.1

Znamke ...

| 2.11.7.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.11.7.2

Tipi ...

| 2.11.8 | Napajalna puša (črpalka za gorivo/sprožila):






  2.11.8.1 | Znamke ... |
| --- | --- | --- |

2.11.8

Napajalna puša (črpalka za gorivo/sprožila):

2.11.8.1

Znamke ...

| 2.11.8.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.11.8.2

Tipi ...

| 2.11.8.3 | Risbe ... |
| --- | --- |

2.11.8.3

Risbe ...

| 2.12 | Črpalka za gorivo (UNP): da/ne (1) |
| --- | --- |

2.12

Črpalka za gorivo (UNP): da/ne (1)

| 2.12.1 | Znamke ... |
| --- | --- |

2.12.1

Znamke ...

| 2.12.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.12.2

Tipi ...

| 2.12.3 | Črpalka, vgrajena v posodo za UNP: da/ne (1) |
| --- | --- |

2.12.3

Črpalka, vgrajena v posodo za UNP: da/ne (1)

| 2.12.4 | Delovni tlak (2): ... KPa |
| --- | --- |

2.12.4

Delovni tlak (2): ... KPa

| 2.13 | Zaporni ventil/protipovratni ventil/razbremenilni ventil plinske cevi: da/ne (1) |
| --- | --- |

2.13

Zaporni ventil/protipovratni ventil/razbremenilni ventil plinske cevi: da/ne (1)

| 2.13.1 | Znamke ... |
| --- | --- |

2.13.1

Znamke ...

| 2.13.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.13.2

Tipi ...

| 2.13.3 | Opis in risbe ... |
| --- | --- |

2.13.3

Opis in risbe ...

| 2.13.4 | Delovni tlak (2): ... KPa |
| --- | --- |

2.13.4

Delovni tlak (2): ... KPa

| 2.14 | Polnilna točka (1):






  2.14.1 | Znamke ... |
| --- | --- | --- |

2.14

Polnilna točka (1):

2.14.1

Znamke ...

| 2.14.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.14.2

Tipi ...

| 2.14.3 | Opis in risbe |
| --- | --- |

2.14.3

Opis in risbe

| 2.15 | Gibke cevi za gorivo:






  2.15.1 | Znamke ... |
| --- | --- | --- |

2.15

Gibke cevi za gorivo:

2.15.1

Znamke ...

| 2.15.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.15.2

Tipi ...

| 2.15.3 | Opis ... |
| --- | --- |

2.15.3

Opis ...

| 2.15.4 | Delovni tlak (2): ... KPa |
| --- | --- |

2.15.4

Delovni tlak (2): ... KPa

| 2.16 | Tipala tlaka in temperature (1):






  2.16.1 | Znamke ... |
| --- | --- | --- |

2.16

Tipala tlaka in temperature (1):

2.16.1

Znamke ...

| 2.16.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.16.2

Tipi ...

| 2.16.3 | Opis ... |
| --- | --- |

2.16.3

Opis ...

| 2.16.4 | Delovni tlak (2): ... KPa |
| --- | --- |

2.16.4

Delovni tlak (2): ... KPa

| 2.17 | Filtrske enote za UNP (1):






  2.17.1 | Znamke ... |
| --- | --- | --- |

2.17

Filtrske enote za UNP (1):

2.17.1

Znamke ...

| 2.17.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.17.2

Tipi ...

| 2.17.3 | Opis ... |
| --- | --- |

2.17.3

Opis ...

| 2.17.4 | Delovni tlak (2): ... KPa |
| --- | --- |

2.17.4

Delovni tlak (2): ... KPa

| 2.18 | Pomožni priključki (enogorivno vozilo brez zasilnega sistema) (1):






  2.18.1 | Znamke ... |
| --- | --- | --- |

2.18

Pomožni priključki (enogorivno vozilo brez zasilnega sistema) (1):

2.18.1

Znamke ...

| 2.18.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.18.2

Tipi ...

| 2.18.3 | Opis in risbe vgradnje |
| --- | --- |

2.18.3

Opis in risbe vgradnje

| 2.19 | Povezava s sistemom za UNP za grelni sistem (dovoljeno za kategoriji vozil M2 in M3): da/ne (1) |
| --- | --- |

2.19

Povezava s sistemom za UNP za grelni sistem (dovoljeno za kategoriji vozil M2 in M3): da/ne (1)

| 2.19.1 | Znamke ... |
| --- | --- |

2.19.1

Znamke ...

| 2.19.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.19.2

Tipi ...

| 2.19.3 | Opis in risbe vgradnje ... |
| --- | --- |

2.19.3

Opis in risbe vgradnje ...

| 2.20 | Dodatna dokumentacija |
| --- | --- |

2.20

Dodatna dokumentacija

| 2.20.1 | Opis opreme za UNP in fizične zaščite katalizatorja pri preklopu z bencina na UNP ali obratno. |
| --- | --- |

2.20.1

Opis opreme za UNP in fizične zaščite katalizatorja pri preklopu z bencina na UNP ali obratno.

| 2.20.2 | Načrt sistema (električne povezave, vakuumske povezave, kompenzacijske cevi itd.) |
| --- | --- |

2.20.2

Načrt sistema (električne povezave, vakuumske povezave, kompenzacijske cevi itd.)

| 2.20.3 | Risba simbola |
| --- | --- |

2.20.3

Risba simbola

| 2.20.4 | Podatki o nastavitvi |
| --- | --- |

2.20.4

Podatki o nastavitvi

| 2.21 | Hladilni sistem: (tekočinski/zračni) (1) |
| --- | --- |

2.21

Hladilni sistem: (tekočinski/zračni) (1)

| 2.21.1 | Opis/risbe sistema v zvezi z opremo za UNP |
| --- | --- |

2.21.1

Opis/risbe sistema v zvezi z opremo za UNP

---

(1)  Neustrezno črtati.

(2)  Navesti dovoljeno odstopanje.

---

PRILOGA 3B

POPOLN SEZNAM PODATKOV ZA HOMOLOGACIJO SISTEMA ZA SZP ZA NAKNADNO VGRADNJO, VGRAJENEGA V VOZILO

| 1. | Opis matičnega vozila |
| --- | --- |

1.

Opis matičnega vozila

| 1.1 | Ime in naslov proizvajalca ... |
| --- | --- |

1.1

Ime in naslov proizvajalca ...

| 1.2 | Kategorija in tip identifikacije ... |
| --- | --- |

1.2

Kategorija in tip identifikacije ...

| 1.3 | Identifikacijska številka šasije ... |
| --- | --- |

1.3

Identifikacijska številka šasije ...

| 1.4 | Certifikacijska številka ... |
| --- | --- |

1.4

Certifikacijska številka ...

| 1.5 | Tip identifikacije motorja z notranjim zgorevanjem ... |
| --- | --- |

1.5

Tip identifikacije motorja z notranjim zgorevanjem ...

| 1.5.1 | Način delovanja in termodinamični cikel ... |
| --- | --- |

1.5.1

Način delovanja in termodinamični cikel ...

| 1.5.2 | Naravno polnjenje ali tlačno polnjenje ... |
| --- | --- |

1.5.2

Naravno polnjenje ali tlačno polnjenje ...

| 1.5.3 | Delovna prostornina motorja ... |
| --- | --- |

1.5.3

Delovna prostornina motorja ...

| 1.5.4 | Tip katalizatorskega sistema ... |
| --- | --- |

1.5.4

Tip katalizatorskega sistema ...

| 1.5.5 | Tip sistema vžiga ... |
| --- | --- |

1.5.5

Tip sistema vžiga ...

| 2. | Opis sistema za SZP za naknadno vgradnjo |
| --- | --- |

2.

Opis sistema za SZP za naknadno vgradnjo

| 2.1 | Imetnik trgovskega imena ali blagovne znamke ... |
| --- | --- |

2.1

Imetnik trgovskega imena ali blagovne znamke ...

| 2.2 | Tip identifikacije ... |
| --- | --- |

2.2

Tip identifikacije ...

| 2.3 | Risba/shematski prikazi vgradnje v vozilo ... |
| --- | --- |

2.3

Risba/shematski prikazi vgradnje v vozilo ...

| 2.4 | Sistem „nadrejeno-podrejeno“: da/ne (1) |
| --- | --- |

2.4

Sistem „nadrejeno-podrejeno“: da/ne (1)

| 2.5 | Regulatorji tlaka |
| --- | --- |

2.5

Regulatorji tlaka

| 2.5.1 | Znamke ... |
| --- | --- |

2.5.1

Znamke ...

| 2.5.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.5.2

Tipi ...

| 2.5.3 | Certifikacijska številka ... |
| --- | --- |

2.5.3

Certifikacijska številka ...

| 2.5.4 | Identifikacija ... |
| --- | --- |

2.5.4

Identifikacija ...

| 2.5.5 | Risbe ... |
| --- | --- |

2.5.5

Risbe ...

| 2.5.6 | Število glavnih nastavitvenih točk ... |
| --- | --- |

2.5.6

Število glavnih nastavitvenih točk ...

| 2.5.7 | Opis načina nastavitve prek glavnih nastavitvenih točk |
| --- | --- |

2.5.7

Opis načina nastavitve prek glavnih nastavitvenih točk

| 2.5.8 | Število nastavitvenih točk v prostem teku ... |
| --- | --- |

2.5.8

Število nastavitvenih točk v prostem teku ...

| 2.5.9 | Opis načina nastavitve prek nastavitvenih točk v prostem teku |
| --- | --- |

2.5.9

Opis načina nastavitve prek nastavitvenih točk v prostem teku

| 2.5.10 | Druge možnosti nastavitve: ali obstajajo in katere so na voljo (opis in risbe) ... |
| --- | --- |

2.5.10

Druge možnosti nastavitve: ali obstajajo in katere so na voljo (opis in risbe) ...

| 2.5.11 | Delovni tlak (2): ...kPa |
| --- | --- |

2.5.11

Delovni tlak (2): ...kPa

| 2.6 | Mešalnik plina in zraka (uplinjač): da/ne (1) |
| --- | --- |

2.6

Mešalnik plina in zraka (uplinjač): da/ne (1)

| 2.6.1 | Število ... |
| --- | --- |

2.6.1

Število ...

| 2.6.2 | Znamke ... |
| --- | --- |

2.6.2

Znamke ...

| 2.6.3 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.6.3

Tipi ...

| 2.6.4 | Risbe ... |
| --- | --- |

2.6.4

Risbe ...

| 2.6.5 | Mesto vgradnje (vključno z risbami) ... |
| --- | --- |

2.6.5

Mesto vgradnje (vključno z risbami) ...

| 2.6.6 | Možnosti nastavitve ... |
| --- | --- |

2.6.6

Možnosti nastavitve ...

| 2.6.7 | Delovni tlak (2): ...kPa |
| --- | --- |

2.6.7

Delovni tlak (2): ...kPa

| 2.7 | Regulator pretoka plina: da/ne (1) |
| --- | --- |

2.7

Regulator pretoka plina: da/ne (1)

| 2.7.1 | Število ... |
| --- | --- |

2.7.1

Število ...

| 2.7.2 | Znamke ... |
| --- | --- |

2.7.2

Znamke ...

| 2.7.3 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.7.3

Tipi ...

| 2.7.4 | Risbe ... |
| --- | --- |

2.7.4

Risbe ...

| 2.7.5 | Mesto vgradnje (vključno z risbami) ... |
| --- | --- |

2.7.5

Mesto vgradnje (vključno z risbami) ...

| 2.7.6 | Možnosti nastavitve ... |
| --- | --- |

2.7.6

Možnosti nastavitve ...

| 2.7.7 | Delovni tlak (2): ...kPa |
| --- | --- |

2.7.7

Delovni tlak (2): ...kPa

| 2.8 | Mešalnik plina in zraka (vbrizgalna šoba): da/ne (1) |
| --- | --- |

2.8

Mešalnik plina in zraka (vbrizgalna šoba): da/ne (1)

| 2.8.1 | Znamke ... |
| --- | --- |

2.8.1

Znamke ...

| 2.8.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.8.2

Tipi ...

| 2.8.3 | Identifikacija ... |
| --- | --- |

2.8.3

Identifikacija ...

| 2.8.4 | Delovni tlak (2): ...kPa |
| --- | --- |

2.8.4

Delovni tlak (2): ...kPa

| 2.8.5 | Risbe vgradnje ... |
| --- | --- |

2.8.5

Risbe vgradnje ...

| 2.9 | Elektronska krmilna enota |
| --- | --- |

2.9

Elektronska krmilna enota

| 2.9.1 | Znamke ... |
| --- | --- |

2.9.1

Znamke ...

| 2.9.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.9.2

Tipi ...

| 2.9.3 | Mesto vgradnje ... |
| --- | --- |

2.9.3

Mesto vgradnje ...

| 2.9.4 | Možnosti nastavitve ... |
| --- | --- |

2.9.4

Možnosti nastavitve ...

| 2.10 | Posoda za SZP |
| --- | --- |

2.10

Posoda za SZP

| 2.10.1 | Znamke ... |
| --- | --- |

2.10.1

Znamke ...

| 2.10.2 | Tipi (vključno z risbami) ... |
| --- | --- |

2.10.2

Tipi (vključno z risbami) ...

| 2.10.3 | Število posod ... |
| --- | --- |

2.10.3

Število posod ...

| 2.10.4 | Skupna prostornina ...litrov |
| --- | --- |

2.10.4

Skupna prostornina ...litrov

| 2.10.5 | Certifikacijska številka ... |
| --- | --- |

2.10.5

Certifikacijska številka ...

| 2.10.6 | Risbe vgradnje posode ... |
| --- | --- |

2.10.6

Risbe vgradnje posode ...

| 2.11 | Dodatki za posodo za SZP |
| --- | --- |

2.11

Dodatki za posodo za SZP

| 2.11.1 | Indikator nivoja ali tlaka:






  2.11.1.1 | Znamke ... |
| --- | --- | --- |

2.11.1

Indikator nivoja ali tlaka:

2.11.1.1

Znamke ...

| 2.11.1.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.11.1.2

Tipi ...

| 2.11.2 | Razbremenilni ventil (izpustni ventil) (1):






  2.11.2.1 | Znamke ... |
| --- | --- | --- |

2.11.2

Razbremenilni ventil (izpustni ventil) (1):

2.11.2.1

Znamke ...

| 2.11.2.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.11.2.2

Tipi ...

| 2.11.3 | Naprava za razbremenitev tlaka:






  2.11.3.1 | Znamke ... |
| --- | --- | --- |

2.11.3

Naprava za razbremenitev tlaka:

2.11.3.1

Znamke ...

| 2.11.3.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.11.3.2

Tipi ...

| 2.11.4 | Daljinsko upravljan samodejni ventil s pretočnim ventilom:






  2.11.4.1 | Znamke ... |
| --- | --- | --- |

2.11.4

Daljinsko upravljan samodejni ventil s pretočnim ventilom:

2.11.4.1

Znamke ...

| 2.11.4.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.11.4.2

Tipi ...

| 2.11.5 | Ohišje, neprepustno za plin:






  2.11.5.1 | Znamke ... |
| --- | --- | --- |

2.11.5

Ohišje, neprepustno za plin:

2.11.5.1

Znamke ...

| 2.11.5.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.11.5.2

Tipi ...

| 2.12 | Samodejni ventil/protipovratni ventil: da/ne (1) ... |
| --- | --- |

2.12

Samodejni ventil/protipovratni ventil: da/ne (1) ...

| 2.12.1 | Znamke ... |
| --- | --- |

2.12.1

Znamke ...

| 2.12.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.12.2

Tipi ...

| 2.12.3 | Opis in risbe ... |
| --- | --- |

2.12.3

Opis in risbe ...

| 2.12.4 | Delovni tlak (2): ...kPa |
| --- | --- |

2.12.4

Delovni tlak (2): ...kPa

| 2.13 | Polnilna enota (1):






  2.13.1 | Znamke ... |
| --- | --- | --- |

2.13

Polnilna enota (1):

2.13.1

Znamke ...

| 2.13.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.13.2

Tipi ...

| 2.13.3 | Opis in risbe ... |
| --- | --- |

2.13.3

Opis in risbe ...

| 2.14 | Gibke cevi za gorivo:






  2.14.1 | Znamke ... |
| --- | --- | --- |

2.14

Gibke cevi za gorivo:

2.14.1

Znamke ...

| 2.14.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.14.2

Tipi ...

| 2.14.3 | Opis ... |
| --- | --- |

2.14.3

Opis ...

| 2.14.4 | Delovni tlak (2): ...kPa |
| --- | --- |

2.14.4

Delovni tlak (2): ...kPa

| 2.15 | Tipala tlaka in temperature (1):






  2.15.1 | Znamke ... |
| --- | --- | --- |

2.15

Tipala tlaka in temperature (1):

2.15.1

Znamke ...

| 2.15.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.15.2

Tipi ...

| 2.15.3 | Opis ... |
| --- | --- |

2.15.3

Opis ...

| 2.15.4 | Delovni tlak (2): ...kPa |
| --- | --- |

2.15.4

Delovni tlak (2): ...kPa

| 2.16 | Filter za SZP (1):






  2.16.1 | Znamke ... |
| --- | --- | --- |

2.16

Filter za SZP (1):

2.16.1

Znamke ...

| 2.16.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.16.2

Tipi ...

| 2.16.3 | Opis ... |
| --- | --- |

2.16.3

Opis ...

| 2.16.4 | Delovni tlak (2): ...kPa |
| --- | --- |

2.16.4

Delovni tlak (2): ...kPa

| 2.17 | Pomožni priključki (enogorivno vozilo brez zasilnega sistema) (1):






  2.17.1 | Znamke ... |
| --- | --- | --- |

2.17

Pomožni priključki (enogorivno vozilo brez zasilnega sistema) (1):

2.17.1

Znamke ...

| 2.17.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.17.2

Tipi ...

| 2.17.3 | Opis in risbe vgradnje ... |
| --- | --- |

2.17.3

Opis in risbe vgradnje ...

| 2.18 | Povezava s sistemom za SZP za grelni sistem (dovoljeno samo za kategoriji vozil M2 in M3): da/ne (1) |
| --- | --- |

2.18

Povezava s sistemom za SZP za grelni sistem (dovoljeno samo za kategoriji vozil M2 in M3): da/ne (1)

| 2.18.1 | Znamke ... |
| --- | --- |

2.18.1

Znamke ...

| 2.18.2 | Tipi ... |
| --- | --- |

2.18.2

Tipi ...

| 2.18.3 | Opis in risbe vgradnje ... |
| --- | --- |

2.18.3

Opis in risbe vgradnje ...

| 2.19 | Dodatna dokumentacija |
| --- | --- |

2.19

Dodatna dokumentacija

| 2.19.1 | Opis opreme za SZP in fizične zaščite katalizatorja pri preklopu z bencina na SZP ali obratno. |
| --- | --- |

2.19.1

Opis opreme za SZP in fizične zaščite katalizatorja pri preklopu z bencina na SZP ali obratno.

| 2.19.2 | Načrt sistema (električne povezave, vakuumske povezave, kompenzacijske cevi itd.) |
| --- | --- |

2.19.2

Načrt sistema (električne povezave, vakuumske povezave, kompenzacijske cevi itd.)

| 2.19.3 | Risba simbola |
| --- | --- |

2.19.3

Risba simbola

| 2.19.4 | Podatki o nastavitvi |
| --- | --- |

2.19.4

Podatki o nastavitvi

| 2.20 | Hladilni sistem: (tekočinski/zračni) (1) |
| --- | --- |

2.20

Hladilni sistem: (tekočinski/zračni) (1)

| 2.20.1 | Opis/risbe sistema v zvezi z opremo za SZP ... |
| --- | --- |

2.20.1

Opis/risbe sistema v zvezi z opremo za SZP ...

---

(1)  Neustrezno črtati.

(2)  Navesti dovoljeno odstopanje.

---

PRILOGA 4

OPIS POSTOPKOV PRESKUSA PUŠČANJA ZA SISTEME ZA SZP/UNP, VGRAJENE V VOZILA

1.   PODROČJE UPORABE

Opis postopkov, ki jih mora opraviti vgrajevalec, da preveri neprepustnost sistema za pline.

2.   Vgradnjo sistema je treba izvesti v skladu s priročnikom za vgradnjo (dela I in II), ki ga je zagotovil proizvajalec sistema za naknadno vgradnjo.

3.   POSTOPEK PRESKUSA PUŠČANJA ZA SISTEME ZA UNP

| 3.1 | Ko je sistem vgrajen, mora vgrajevalec preveriti, ali je sistem pravilno sestavljen, kot je opisano v odstavku 7.1.4.2 tega pravilnika, in izvesti postopke za zagon iz odstavka 7.1.4.3 tega pravilnika. Po napolnitvi sistema z UNP je treba z detektorjem plina ali detektorjem uhajanja tekočine preveriti celotno napeljavo in vse priključke sistema. Elektromagnetni ventili morajo biti v odprtem položaju, tako da so vsi sestavni deli sistema izpostavljeni delovnemu tlaku. Sistem ne sme kazati nobenih znakov puščanja. |
| --- | --- |

3.1

Ko je sistem vgrajen, mora vgrajevalec preveriti, ali je sistem pravilno sestavljen, kot je opisano v odstavku 7.1.4.2 tega pravilnika, in izvesti postopke za zagon iz odstavka 7.1.4.3 tega pravilnika. Po napolnitvi sistema z UNP je treba z detektorjem plina ali detektorjem uhajanja tekočine preveriti celotno napeljavo in vse priključke sistema. Elektromagnetni ventili morajo biti v odprtem položaju, tako da so vsi sestavni deli sistema izpostavljeni delovnemu tlaku. Sistem ne sme kazati nobenih znakov puščanja.

4.   POSTOPKI PRESKUSA PUŠČANJA ZA SISTEME ZA SZP

| 4.1 | Ko je sistem vgrajen, mora vgrajevalec preveriti, ali je sistem pravilno sestavljen, kot je opisano v odstavku 7.1.4.2, in izvesti postopke za zagon iz odstavka 7.1.4.3 tega pravilnika. Ko je sistem napolnjen s SZP pri delovnem tlaku, je treba z detektorjem plina ali detektorjem uhajanja tekočine preveriti celotno napeljavo in vse priključke sistema. Elektromagnetni ventili morajo biti v odprtem položaju, tako da so vsi sestavni deli sistema izpostavljeni delovnemu tlaku. Sistem ne sme kazati nobenih znakov puščanja. |
| --- | --- |

4.1

Ko je sistem vgrajen, mora vgrajevalec preveriti, ali je sistem pravilno sestavljen, kot je opisano v odstavku 7.1.4.2, in izvesti postopke za zagon iz odstavka 7.1.4.3 tega pravilnika. Ko je sistem napolnjen s SZP pri delovnem tlaku, je treba z detektorjem plina ali detektorjem uhajanja tekočine preveriti celotno napeljavo in vse priključke sistema. Elektromagnetni ventili morajo biti v odprtem položaju, tako da so vsi sestavni deli sistema izpostavljeni delovnemu tlaku. Sistem ne sme kazati nobenih znakov puščanja.

---

PRILOGA 5

PREDPISI O PRITRDITVI POSOD ZA UNP IN SZP

1.   Šteje se, da so zahteve iz Pravilnika št. 67 (spremembe 01) v zvezi s pritrditvijo posod za UNP ali zahteve iz Pravilnika št. 110 v zvezi s pritrditvijo posod za SZP izpolnjene, če je posoda pritrjena na motorno vozilo vsaj z:

| 1.1 | dvema trakovoma; |
| --- | --- |

1.1

dvema trakovoma;

| 1.2 | štirimi vijaki in |
| --- | --- |

1.2

štirimi vijaki in

| 1.3 | ustreznimi podložkami ali ploščicami, če ima karoserija na tem mestu enojno debelino.
  Ob predpostavki, da je uporabljen material kakovosti Fe 370, morajo biti pritrdilni vijaki razreda 8.8 in imeti mere iz tabele:








  Prostornina posode
  (v litrih) | Najmanjše mere podložk ali ploščic (mm) | Najmanjše mere trakov posode (mm) | Najmanjši premer vijakov (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| do 85 | okrogle: 30 × 1,5
  okrogle: 25 × 2,5 | 20 × 3
  30 × 1,5 | 8 |
| 85–100 | okrogle: 30 × 1,5
  okrogle: 25 × 2,5 | 30 × 3
  20 × 3 (*) | 10
  8  (*) |
| 100–150 | okrogle: 50 × 2
  okrogle: 30 × 3 | 50 × 6
  50 × 3 (**) | 12
  10  (**) |
| nad 150 | izpolnjevati morajo določbe iz Pravilnika št. 67 (spremembe 01) za posode za UNP ali iz Pravilnika št. 110 za posode za SZP |

1.3

ustreznimi podložkami ali ploščicami, če ima karoserija na tem mestu enojno debelino.

Ob predpostavki, da je uporabljen material kakovosti Fe 370, morajo biti pritrdilni vijaki razreda 8.8 in imeti mere iz tabele:

Prostornina posode

(v litrih)

Najmanjše mere podložk ali ploščic (mm)

Najmanjše mere trakov posode (mm)

Najmanjši premer vijakov (mm)

do 85

okrogle: 30 × 1,5

okrogle: 25 × 2,5

20 × 3

30 × 1,5

8

85–100

okrogle: 30 × 1,5

okrogle: 25 × 2,5

30 × 3

20 × 3 (*)

10

8  (*)

100–150

okrogle: 50 × 2

okrogle: 30 × 3

50 × 6

50 × 3 (**)

12

10  (**)

nad 150

izpolnjevati morajo določbe iz Pravilnika št. 67 (spremembe 01) za posode za UNP ali iz Pravilnika št. 110 za posode za SZP

2.   Če je posoda vgrajena za sedežem, mora biti v vzdolžni smeri vozila od drugih delov oddaljena skupno najmanj 100 mm. Ta oddaljenost je lahko razdeljena na razdaljo med posodo in zadnjo steno vozila ter razdaljo med sedežem in posodo.

3.   Če trakovi posode nosijo tudi maso posode za gorivo, morajo biti uporabljeni najmanj trije trakovi posode.

4.   Trakovi posode morajo preprečiti zdrs, obračanje ali premikanje posode za gorivo.

5.   Med posodo za gorivo in trakove posode mora biti vstavljen zaščitni material, kot je klobučevina, usnje ali plastika, na mestu pritrditve podložk ali ploščic na karoserijo vozila pa ne sme biti stisljivega materiala.

6.   OKVIR POSODE

| 6.1 | Če je posoda pritrjena na motorno vozilo z okvirjem posode, morajo okvir posode, trakovi posode, podložke ali ploščice in vijaki, ki so uporabljeni, izpolnjevati določbe odstavkov od 1. do 5. |
| --- | --- |

6.1

Če je posoda pritrjena na motorno vozilo z okvirjem posode, morajo okvir posode, trakovi posode, podložke ali ploščice in vijaki, ki so uporabljeni, izpolnjevati določbe odstavkov od 1. do 5.

| 6.2 | Če je valjasta posoda vgrajena vzdolžno v vozilo, mora biti na sprednjem delu okvirja posode nameščena prečna povezava, ki preprečuje zdrs posode. Ta prečna povezava mora biti:






  6.2.1 | najmanj enako debela kot okvir posode; |
| --- | --- | --- |

6.2

Če je valjasta posoda vgrajena vzdolžno v vozilo, mora biti na sprednjem delu okvirja posode nameščena prečna povezava, ki preprečuje zdrs posode. Ta prečna povezava mora biti:

6.2.1

najmanj enako debela kot okvir posode;

| 6.2.2 | visoka najmanj 30 mm, njen vrh pa mora biti najmanj 30 mm nad dnom posode; |
| --- | --- |

6.2.2

visoka najmanj 30 mm, njen vrh pa mora biti najmanj 30 mm nad dnom posode;

| 6.2.3 | čim bližje kupolastega dela posode ali celo znotraj njega. |
| --- | --- |

6.2.3

čim bližje kupolastega dela posode ali celo znotraj njega.

„Vgrajena vzdolžno“ pomeni, da je kot med osjo valjaste posode za gorivo in vzdolžno srednjo ravnino vozila največ 30 stopinj.

---

(*)  V tem primeru mora biti posoda pritrjena z najmanj tremi trakovi.

(**)  V tem primeru mora biti posoda pritrjena z najmanj štirimi trakovi.

---

PRILOGA 6A

DVOGORIVNA VOZILA Z MOTORJI Z NEPOSREDNIM VBRIZGAVANJEM BENCINA – IZRAČUN RAZMERJA ENERGIJE IZ UNP

1.   MERJENJE MASE UNP, PORABLJENEGA MED CIKLOM

Merjenje mase UNP, porabljenega med ciklom preskusa tipa I, se izvede s sistemom za tehtanje goriva, ki lahko izmeri težo posode za UNP med preskusom v skladu z naslednjo zahtevo:

| | Točnost ± 2 odstotka razlike med odčitki na začetku in koncu preskusa ali boljša. |
| --- | --- |

Točnost ± 2 odstotka razlike med odčitki na začetku in koncu preskusa ali boljša.

| | Z ustreznimi previdnostnimi ukrepi je treba preprečiti napake pri merjenju. |
| --- | --- |

Z ustreznimi previdnostnimi ukrepi je treba preprečiti napake pri merjenju.

| | Takšni previdnostni ukrepi morajo vključevati vsaj previdno vgradnjo naprave v skladu s priporočili proizvajalca instrumenta in dobro inženirsko prakso. |
| --- | --- |

Takšni previdnostni ukrepi morajo vključevati vsaj previdno vgradnjo naprave v skladu s priporočili proizvajalca instrumenta in dobro inženirsko prakso.

| | Če je mogoče dokazati enakovredno točnost, je dovoljeno uporabiti tudi druge načine merjenja. |
| --- | --- |

Če je mogoče dokazati enakovredno točnost, je dovoljeno uporabiti tudi druge načine merjenja.

2.   IZRAČUN RAZMERJA ENERGIJE IZ UNP

Vrednost porabe goriva se izračuna iz emisij ogljikovodikov, ogljikovega monoksida in ogljikovega dioksida, določenih na podlagi rezultatov merjenja, in ob predpostavki, da med preskusom zgoreva samo UNP.

Razmerje energije iz UNP, porabljene v ciklu, se nato določi na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

GLPG
  : razmerje energije iz UNP (%);

MLPG
  : masa UNP, porabljenega med ciklom (kg);

FCnorm
  : poraba goriva (l/100 km), izračunana v skladu z odstavkom 1.4.3(b) Priloge 6 k Pravilniku št. 101. Po potrebi se z uporabo razmerja H/C plinastega goriva izračuna korekcijski faktor cf v enačbi, s katero se določi FCnorm;

dist: razdalja, prevožena med ciklom (km);

d: gostota (d = 0,538 kg/liter).

---

PRILOGA 6B

DVOGORIVNA VOZILA Z MOTORJI Z NEPOSREDNIM VBRIZGAVANJEM BENCINA – IZRAČUN RAZMERJA ENERGIJE IZ SZP

1.   MERJENJE MASE SZP, PORABLJENEGA MED CIKLOM

Merjenje mase SZP, porabljenega med ciklom preskusa tipa I, se izvede s sistemom za tehtanje goriva, ki lahko izmeri težo posode za SZP med preskusom v skladu z naslednjo zahtevo:

| | Točnost ± 2 odstotka razlike med odčitki na začetku in koncu preskusa ali boljša. |
| --- | --- |

Točnost ± 2 odstotka razlike med odčitki na začetku in koncu preskusa ali boljša.

| | Z ustreznimi previdnostnimi ukrepi je treba preprečiti napake pri merjenju. |
| --- | --- |

Z ustreznimi previdnostnimi ukrepi je treba preprečiti napake pri merjenju.

| | Takšni previdnostni ukrepi morajo vključevati vsaj previdno vgradnjo naprave v skladu s priporočili proizvajalca instrumenta in dobro inženirsko prakso. |
| --- | --- |

Takšni previdnostni ukrepi morajo vključevati vsaj previdno vgradnjo naprave v skladu s priporočili proizvajalca instrumenta in dobro inženirsko prakso.

| | Če je mogoče dokazati enakovredno točnost, je dovoljeno uporabiti tudi druge načine merjenja. |
| --- | --- |

Če je mogoče dokazati enakovredno točnost, je dovoljeno uporabiti tudi druge načine merjenja.

2.   IZRAČUN RAZMERJA ENERGIJE IZ SZP

Vrednost porabe goriva se izračuna iz emisij ogljikovodikov, ogljikovega monoksida in ogljikovega dioksida, določenih na podlagi rezultatov merjenja, in ob predpostavki, da med preskusom zgoreva samo SZP.

Razmerje energije iz SZP, porabljene v ciklu, se nato določi na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

GCNG
  : razmerje energije iz SZP (%);

MCNG
  : masa SZP, porabljenega med ciklom (kg);

FCnorm
  : poraba goriva (m3/100 km), izračunana v skladu z odstavkom 1.4.3(c) Priloge 6 k Pravilniku št. 101;

dist: razdalja, prevožena med ciklom (km);

d: gostota (d = 0,654 kg/m3);

cf: korekcijski faktor, z naslednjima predpostavljenima vrednostma:

cf= 1 v primeru referenčnega goriva G20;

cf= 0,78 v primeru referenčnega goriva G25.

---