# Eiropas Savienības L 120/2015

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 120 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 58. sējums2015. gada 13. maijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 120

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

58. sējums2015. gada 13. maijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Informācija par to, ka ir parakstīts protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Ungārijas Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Maltas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/761 (2014. gada 17. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/109/EK attiecībā uz konkrētiem regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par nozīmīgu līdzdalību (
  1
  ) | 2 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/762 (2015. gada 12. maijs), ar ko apstiprina pamatvielu kalcija hidroksīdu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/763 (2015. gada 12. maijs), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas, Japānas, Korejas Republikas, Krievijas Federācijas un Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes orientēta grauda struktūras elektrotehniskā silīcijtērauda plakanu velmējumu importam | 10 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/764 (2015. gada 12. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 44 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2015/765 (2015. gada 7. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses, lai minētā nolīguma 3. protokolu par jēdziena noteiktas izcelsmes izstrādājumi definīciju un administratīvās sadarbības metodēm aizstātu ar jaunu protokolu, kas attiecībā uz izcelsmes noteikumiem atsaucas uz Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem | 46 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2015/766 (2015. gada 12. maijs), ar ko atjaunina Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Monako Firstisti A pielikumu | 50 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2015/767 (2015. gada 12. maijs), ar ko groza pielikumu Monetārajam nolīgumam starp Eiropas Savienību un Vatikāna Pilsētvalsti | 58 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Informācija par to, ka ir parakstīts protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Ungārijas Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Maltas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

1

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/761 (2014. gada 17. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/109/EK attiecībā uz konkrētiem regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par nozīmīgu līdzdalību (
  1
  )

1

2

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/762 (2015. gada 12. maijs), ar ko apstiprina pamatvielu kalcija hidroksīdu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  )

1

6

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/763 (2015. gada 12. maijs), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas, Japānas, Korejas Republikas, Krievijas Federācijas un Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes orientēta grauda struktūras elektrotehniskā silīcijtērauda plakanu velmējumu importam

10

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/764 (2015. gada 12. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

44

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2015/765 (2015. gada 7. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses, lai minētā nolīguma 3. protokolu par jēdziena noteiktas izcelsmes izstrādājumi definīciju un administratīvās sadarbības metodēm aizstātu ar jaunu protokolu, kas attiecībā uz izcelsmes noteikumiem atsaucas uz Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem

46

*

Komisijas Lēmums (ES) 2015/766 (2015. gada 12. maijs), ar ko atjaunina Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Monako Firstisti A pielikumu

50

*

Komisijas Lēmums (ES) 2015/767 (2015. gada 12. maijs), ar ko groza pielikumu Monetārajam nolīgumam starp Eiropas Savienību un Vatikāna Pilsētvalsti

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 13.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 120/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 120/1

---

Informācija par to, ka ir parakstīts protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Ungārijas Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Maltas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

Minētais protokols starp Eiropas Savienību un Libānas Republiku tika parakstīts Briselē 2015. gada 1. aprīlī.

---

REGULAS

| 13.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 120/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 120/2

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2015/761

(2014. gada 17. decembris),

ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/109/EK attiecībā uz konkrētiem regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par nozīmīgu līdzdalību

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīvu 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2001/34/EK (1), un jo īpaši tās 9. panta 6.b punkta trešo daļu, 13. panta 1.a punkta ceturto daļu un 13. panta 4. punkta ceturto daļu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2004/109/EK ir noteiktas atklātības prasības attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū. Minētajā direktīvā arī noteikta prasība izstrādāt regulatīvos tehniskos standartus, lai nodrošinātu, ka tiek konsekventi piemērots režīms par to, kā paziņo par nozīmīgas līdzdalības iegūšanu vai atsavināšanu. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2004/109/EK ir noteiktas atklātības prasības attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū. Minētajā direktīvā arī noteikta prasība izstrādāt regulatīvos tehniskos standartus, lai nodrošinātu, ka tiek konsekventi piemērots režīms par to, kā paziņo par nozīmīgas līdzdalības iegūšanu vai atsavināšanu.

| (2) | Sliekšņi atbrīvojumiem attiecībā uz tirgus uzturēšanu un tirdzniecības portfeļiem būtu jāaprēķina, summējot balsstiesības, kas saistītas ar akcijām, un balsstiesības, kas saistītas ar finanšu instrumentiem (tas ir, tiesības iegādāties akcijas un finanšu instrumentus, kas ir uzskatāmi par ekonomiski līdzvērtīgiem akcijām), lai nodrošinātu principa, ka tiek summētas visas līdzdalības finanšu instrumentos, uz kuriem attiecas paziņošanas prasība, konsekventa piemērošana un lai novērstu, ka tiek maldinoši atveidota informācija par to, cik daudz ar emitentu saistītu finanšu instrumentu ir juridiskas personas turējumā, kura gūst labumu no minētajiem atbrīvojumiem. |
| --- | --- |

(2)

Sliekšņi atbrīvojumiem attiecībā uz tirgus uzturēšanu un tirdzniecības portfeļiem būtu jāaprēķina, summējot balsstiesības, kas saistītas ar akcijām, un balsstiesības, kas saistītas ar finanšu instrumentiem (tas ir, tiesības iegādāties akcijas un finanšu instrumentus, kas ir uzskatāmi par ekonomiski līdzvērtīgiem akcijām), lai nodrošinātu principa, ka tiek summētas visas līdzdalības finanšu instrumentos, uz kuriem attiecas paziņošanas prasība, konsekventa piemērošana un lai novērstu, ka tiek maldinoši atveidota informācija par to, cik daudz ar emitentu saistītu finanšu instrumentu ir juridiskas personas turējumā, kura gūst labumu no minētajiem atbrīvojumiem.

| (3) | Lai nodrošinātu atbilstošu pārredzamības līmeni sabiedrību grupas gadījumā un ņemtu vērā faktu, ka gadījumos, kad mātesuzņēmumam ir kontrole pār tās meitasuzņēmumiem, tā var ietekmēt meitasuzņēmumu pārvaldību, sliekšņi būtu jāaprēķina grupas līmenī. Tādēļ visas līdzdalības, kas pieder kredītiestādes vai ieguldījumu brokeru sabiedrības mātessabiedrībai un meitasuzņēmumiem, būt jādara zināmas, ja līdzdalību kopējā summa sasniedz paziņošanas slieksni. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu atbilstošu pārredzamības līmeni sabiedrību grupas gadījumā un ņemtu vērā faktu, ka gadījumos, kad mātesuzņēmumam ir kontrole pār tās meitasuzņēmumiem, tā var ietekmēt meitasuzņēmumu pārvaldību, sliekšņi būtu jāaprēķina grupas līmenī. Tādēļ visas līdzdalības, kas pieder kredītiestādes vai ieguldījumu brokeru sabiedrības mātessabiedrībai un meitasuzņēmumiem, būt jādara zināmas, ja līdzdalību kopējā summa sasniedz paziņošanas slieksni.

| (4) | Informācijas sniegšanas režīmam attiecībā uz finanšu instrumentiem, kuriem ir akcijām līdzīga ekonomiskā ietekme, vajadzētu būt skaidram. Prasībām sniegt izsmeļošu informāciju par korporatīvo īpašumtiesību struktūru vajadzētu būt samērīgām ar nepieciešamību pēc atbilstošas pārredzamības attiecībā uz nozīmīgu līdzdalību, ar administratīvo slogu, ko šādas prasības uzliek balsstiesību turētājiem, un ar elastību attiecībā uz akciju groza vai indeksa izveidi. Tādēļ finanšu instrumenti, kuru atsauce ir akciju grozs vai indekss, būtu jāsummē ar citām līdzdalībām tajā pašā emitentā tikai tad, ja līdzdalība balsstiesībās ar šādu instrumentu palīdzību ir nozīmīga vai ja finanšu instruments netiek izmantots galvenokārt ieguldījumu diversifikācijas nolūkā. |
| --- | --- |

(4)

Informācijas sniegšanas režīmam attiecībā uz finanšu instrumentiem, kuriem ir akcijām līdzīga ekonomiskā ietekme, vajadzētu būt skaidram. Prasībām sniegt izsmeļošu informāciju par korporatīvo īpašumtiesību struktūru vajadzētu būt samērīgām ar nepieciešamību pēc atbilstošas pārredzamības attiecībā uz nozīmīgu līdzdalību, ar administratīvo slogu, ko šādas prasības uzliek balsstiesību turētājiem, un ar elastību attiecībā uz akciju groza vai indeksa izveidi. Tādēļ finanšu instrumenti, kuru atsauce ir akciju grozs vai indekss, būtu jāsummē ar citām līdzdalībām tajā pašā emitentā tikai tad, ja līdzdalība balsstiesībās ar šādu instrumentu palīdzību ir nozīmīga vai ja finanšu instruments netiek izmantots galvenokārt ieguldījumu diversifikācijas nolūkā.

| (5) | Ieguldītājam nebūtu rentabli veidot pozīciju emitentā, izmantojot līdzdalību finanšu instrumentā, kura atsauces ir dažādi grozi vai indeksi. Tādēļ līdzdalībām balsstiesībās, izmantojot finanšu instrumentu, kura atsauces ir vairāki akciju grozi vai indeksi, kas katra atsevišķi ir zem noteiktā sliekšņa, nevajadzētu būt kumulatīvām. |
| --- | --- |

(5)

Ieguldītājam nebūtu rentabli veidot pozīciju emitentā, izmantojot līdzdalību finanšu instrumentā, kura atsauces ir dažādi grozi vai indeksi. Tādēļ līdzdalībām balsstiesībās, izmantojot finanšu instrumentu, kura atsauces ir vairāki akciju grozi vai indeksi, kas katra atsevišķi ir zem noteiktā sliekšņa, nevajadzētu būt kumulatīvām.

| (6) | Finanšu instrumenti, kuri paredz vienīgi norēķinus naudā, būtu jāuzskaita, koriģējot ar delta koeficientu, kur naudas pozīcijas delta koeficients ir vienāds ar 1 gadījumos, kad finanšu instrumentiem ir lineārs, simetrisks atmaksas profils atbilstīgi pamatā esošajai akcijai, un izmantojot vispārpieņemtu standarta cenu noteikšanas modeli tādu finanšu instrumentu gadījumos, kuriem nav pamatā esošajai akcijai atbilstošs lineārs, simetrisks atmaksas profils. |
| --- | --- |

(6)

Finanšu instrumenti, kuri paredz vienīgi norēķinus naudā, būtu jāuzskaita, koriģējot ar delta koeficientu, kur naudas pozīcijas delta koeficients ir vienāds ar 1 gadījumos, kad finanšu instrumentiem ir lineārs, simetrisks atmaksas profils atbilstīgi pamatā esošajai akcijai, un izmantojot vispārpieņemtu standarta cenu noteikšanas modeli tādu finanšu instrumentu gadījumos, kuriem nav pamatā esošajai akcijai atbilstošs lineārs, simetrisks atmaksas profils.

| (7) | Lai nodrošinātu, ka informācija par ieguldītājam pieejamo balsstiesību kopējo skaitu ir pēc iespējas precīza, delta koeficients būtu jāaprēķina katru dienu, ņemot vērā pamatā esošo akciju pēdējo noslēguma cenu. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu, ka informācija par ieguldītājam pieejamo balsstiesību kopējo skaitu ir pēc iespējas precīza, delta koeficients būtu jāaprēķina katru dienu, ņemot vērā pamatā esošo akciju pēdējo noslēguma cenu.

| (8) | Lai samazinātu bezjēdzīgu paziņojumu skaitu tirgū, atbrīvojums attiecībā uz tirdzniecības portfeli būtu jāpiemēro finanšu instrumentiem, kurus tur fiziska vai juridiska persona, kas izpilda no klienta saņemtus rīkojumus, reaģējot uz klienta pieprasījumu veikt tirdzniecību, kas nav darījumu veikšana savā vārdā, vai ierobežojot risku pozīcijām, kas veidojas šādu darījumu rezultātā. |
| --- | --- |

(8)

Lai samazinātu bezjēdzīgu paziņojumu skaitu tirgū, atbrīvojums attiecībā uz tirdzniecības portfeli būtu jāpiemēro finanšu instrumentiem, kurus tur fiziska vai juridiska persona, kas izpilda no klienta saņemtus rīkojumus, reaģējot uz klienta pieprasījumu veikt tirdzniecību, kas nav darījumu veikšana savā vārdā, vai ierobežojot risku pozīcijām, kas veidojas šādu darījumu rezultātā.

| (9) | Šīs regulas noteikumi ir cieši saistīti, jo tie attiecas uz prasībām saistībā ar paziņojumiem par nozīmīgu līdzdalību biržas sarakstā iekļautos uzņēmumos. Lai nodrošinātu saskaņotību starp minētajiem noteikumiem, kuriem būtu jāstājas spēkā vienlaikus, un sekmētu to, ka personām, uz kurām attiecas šie pienākumi, tostarp ieguldītājiem, kas nav Savienības rezidenti, ir iespējams noteikumu visaptverošs pārskats un viegla piekļuve tiem, ir vēlams konkrētus Direktīvā 2004/109/EK paredzētos regulatīvos tehniskos standartus iekļaut vienā regulā. |
| --- | --- |

(9)

Šīs regulas noteikumi ir cieši saistīti, jo tie attiecas uz prasībām saistībā ar paziņojumiem par nozīmīgu līdzdalību biržas sarakstā iekļautos uzņēmumos. Lai nodrošinātu saskaņotību starp minētajiem noteikumiem, kuriem būtu jāstājas spēkā vienlaikus, un sekmētu to, ka personām, uz kurām attiecas šie pienākumi, tostarp ieguldītājiem, kas nav Savienības rezidenti, ir iespējams noteikumu visaptverošs pārskats un viegla piekļuve tiem, ir vēlams konkrētus Direktīvā 2004/109/EK paredzētos regulatīvos tehniskos standartus iekļaut vienā regulā.

| (10) | Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI). |
| --- | --- |

(10)

Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI).

| (11) | EVTI ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūgusi ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (2) 37. pantu izveidotās Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu. |
| --- | --- |

(11)

EVTI ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūgusi ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (2) 37. pantu izveidotās Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu.

| (12) | Šīs regulas piemērošana būtu jāatliek, lai saskaņotu tās piemērošanas sākuma datumu ar datumu, kurā beidzas laiks, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/50/ES (3) transponēšanai, un kurš noteikts minētās direktīvas 4. panta 1. punktā, |
| --- | --- |

(12)

Šīs regulas piemērošana būtu jāatliek, lai saskaņotu tās piemērošanas sākuma datumu ar datumu, kurā beidzas laiks, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/50/ES (3) transponēšanai, un kurš noteikts minētās direktīvas 4. panta 1. punktā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Šajā deleģētajā regulā ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par Direktīvas 2004/109/EK 9. panta 6.b punkta, 13. panta 1.a punkta a) un b) apakšpunkta un 13. panta 4. punkta īstenošanu.

2. pants

Līdzdalību summēšana

Lai aprēķinātu Direktīvas 2004/109/EK 9. panta 5. un 6. punktā minēto 5 % slieksni, līdzdalības saskaņā ar minētās direktīvas 9., 10. un 13. pantu summē.

3. pants

Līdzdalību summēšana grupas gadījumā

Lai aprēķinātu Direktīvas 2004/109/EK 9. panta 5. un 6. punktā minēto 5 % slieksni sabiedrību grupas gadījumā, līdzdalības summē grupas līmenī saskaņā ar minētās direktīvas 10. panta e) punktā paredzēto principu.

4. pants

Finanšu instrumenti, kuru atsauce ir akciju grozs vai indekss

1.   Direktīvas 2004/109/EK 13. panta 1.a punkta a) apakšpunktā minētās balsstiesības tādu finanšu instrumentu gadījumā, kuru atsauce ir akciju grozs vai indekss, aprēķina, pamatojoties uz akcijas svērumu akciju grozā vai indeksā, ja ir izpildīts kāds no šādiem nosacījumiem:

| a) | balsstiesības konkrētā emitentā, ko tur, izmantojot finanšu instrumentus, kuru atsauce ir grozs vai indekss, veido 1 % vai vairāk no balsstiesībām, kas saistītas ar šā emitenta akcijām; |
| --- | --- |

a)

balsstiesības konkrētā emitentā, ko tur, izmantojot finanšu instrumentus, kuru atsauce ir grozs vai indekss, veido 1 % vai vairāk no balsstiesībām, kas saistītas ar šā emitenta akcijām;

| b) | akcijas grozā vai indeksā veido 20 % vai vairāk no grozā vai indeksā esošo vērtspapīru vērtības. |
| --- | --- |

b)

akcijas grozā vai indeksā veido 20 % vai vairāk no grozā vai indeksā esošo vērtspapīru vērtības.

2.   Ja finanšu instrumenta atsauces ir vairāki akciju grozi vai indeksi, balsstiesības, ko tur, izmantojot atsevišķus akciju grozus vai indeksus, 1. punktā paredzēto sliekšņu nolūkā nav kumulatīvas.

5. pants

Finanšu instrumenti, kuri paredz vienīgi norēķinus naudā

1.   Skaitu Direktīvas 2004/109/EK 13. panta 1.a punkta b) apakšpunktā minētajām balsstiesībām, kas saistītas ar finanšu instrumentiem, kuri paredz vienīgi norēķinus naudā un kuriem ir lineārs, simetrisks atmaksas profils atbilstīgi pamatā esošajai akcijai, aprēķina, koriģējot ar delta koeficientu, kur naudas pozīcijas delta koeficients ir vienāds ar 1.

2.   Tādu balsstiesību skaitu, kas saistītas ar finanšu instrumentiem, kuri paredz vienīgi norēķinus naudā un kuriem nav lineārs, simetrisks atmaksas profils atbilstīgi pamatā esošajai akcijai, aprēķina, koriģējot ar delta koeficientu, izmantojot vispārpieņemtu standarta cenu noteikšanas modeli.

3.   Vispārpieņemts standarta cenu noteikšanas modelis ir modelis, ko finanšu nozarē parasti izmanto minētajam finanšu instrumentam un kas ir pietiekami robusts, lai ņemtu vērā elementus, kuri ir būtiski instrumenta vērtēšanai. Elementi, kas ir būtiski vērtēšanai, ietver vismaz visus šos elementus:

| a) | procentu likme; |
| --- | --- |

a)

procentu likme;

| b) | dividenžu maksājumi; |
| --- | --- |

b)

dividenžu maksājumi;

| c) | līdz termiņam atlikušais laiks; |
| --- | --- |

c)

līdz termiņam atlikušais laiks;

| d) | svārstīgums; |
| --- | --- |

d)

svārstīgums;

| e) | pamatā esošās akcijas cena. |
| --- | --- |

e)

pamatā esošās akcijas cena.

4.   Nosakot delta koeficientu, finanšu instrumenta turētājs nodrošina visu turpmāk minēto:

| a) | izmantotais modelis sedz katra finanšu instrumenta sarežģītību un risku; |
| --- | --- |

a)

izmantotais modelis sedz katra finanšu instrumenta sarežģītību un risku;

| b) | konkrēta finanšu instrumenta balsstiesību skaita aprēķināšanai konsekventi tiek izmantots tas pats modelis. |
| --- | --- |

b)

konkrēta finanšu instrumenta balsstiesību skaita aprēķināšanai konsekventi tiek izmantots tas pats modelis.

5.   Delta koeficienta aprēķināšanai izmantotās informācijas tehnoloģiju sistēmas nodrošina konsekventu, precīzu un savlaicīgu ziņošanu par balsstiesībām.

6.   Balsstiesību skaitu aprēķina katru dienu, ņemot vērā pamatā esošās akcijas pēdējo noslēguma cenu. Finanšu instrumenta turētājs paziņo emitentam, ja šī turētāja balsstiesības sasniedz, pārsniedz vai samazinās zem Direktīvas 2004/109/EK 9. panta 1. punktā paredzētajiem sliekšņiem.

6. pants

Klientu apkalpošanas darījumi

Direktīvas 2004/109/EK 9. panta 6. punktā minēto atbrīvojumu piemēro finanšu instrumentiem, kurus tur fiziska vai juridiska persona, kas izpilda no klienta saņemtus rīkojumus, reaģējot uz klienta pieprasījumu veikt tirdzniecību, kas nav darījumu veikšana savā vārdā, vai ierobežo risku pozīcijām, kas veidojas šādu darījumu rezultātā.

7. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2015. gada 26. novembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/50/ES (2013. gada 22. oktobris), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/71/EK par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību, un Komisijas Direktīvu 2007/14/EK, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Direktīvas 2004/109/EK atsevišķu noteikumu īstenošanai (OV L 294, 6.11.2013., 13. lpp.).

3

---

| 13.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 120/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 120/6

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/762

(2015. gada 12. maijs),

ar ko apstiprina pamatvielu kalcija hidroksīdu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 23. panta 5. punktu saistībā ar 13. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 23. panta 3. punktu Komisija 2012. gada 19. septembrī no Starptautiskās Bioloģiskās lauksaimniecības kustību asociācijas (IFOAM) Eiropas grupas saņēma pieteikumu kalcija hidroksīda kā pamatvielas apstiprināšanai. Pieteikumam bija pievienota informācija, kas iesniedzama saskaņā ar 23. panta 3. punkta otro daļu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 23. panta 3. punktu Komisija 2012. gada 19. septembrī no Starptautiskās Bioloģiskās lauksaimniecības kustību asociācijas (IFOAM) Eiropas grupas saņēma pieteikumu kalcija hidroksīda kā pamatvielas apstiprināšanai. Pieteikumam bija pievienota informācija, kas iesniedzama saskaņā ar 23. panta 3. punkta otro daļu.

| (2) | Komisija lūdza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (turpmāk “iestāde”) sniegt zinātnisko palīdzību. Tehnisko ziņojumu par attiecīgo vielu iestāde Komisijai iesniedza 2014. gada 16. septembrī (2). Komisija 2015. gada 20. martā iesniedza Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajai komitejai pārskata ziņojumu (3) un projektu šai regulai par kalcija hidroksīda apstiprināšanu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija lūdza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (turpmāk “iestāde”) sniegt zinātnisko palīdzību. Tehnisko ziņojumu par attiecīgo vielu iestāde Komisijai iesniedza 2014. gada 16. septembrī (2). Komisija 2015. gada 20. martā iesniedza Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajai komitejai pārskata ziņojumu (3) un projektu šai regulai par kalcija hidroksīda apstiprināšanu.

| (3) | Pieteikuma iesniedzēja iesniegtā dokumentācija un iestādes veiktās pārbaudes rezultāti liecina, ka kalcija hidroksīds atbilst pārtikas produkta kritērijiem, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (4) 2. pantā. Turklāt kalcija hidroksīds augu aizsardzībā pārsvarā netiek lietots, tomēr šī viela apvienojumā ar ūdeni ir noderīgs augu aizsardzības līdzeklis. Tādēļ tas uzskatāms par pamatvielu. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikuma iesniedzēja iesniegtā dokumentācija un iestādes veiktās pārbaudes rezultāti liecina, ka kalcija hidroksīds atbilst pārtikas produkta kritērijiem, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (4) 2. pantā. Turklāt kalcija hidroksīds augu aizsardzībā pārsvarā netiek lietots, tomēr šī viela apvienojumā ar ūdeni ir noderīgs augu aizsardzības līdzeklis. Tādēļ tas uzskatāms par pamatvielu.

| (4) | Dažādajās veiktajās pārbaudēs tika konstatēts, ka kalcija hidroksīdu var uzskatīt par vielu, kas kopumā atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 23. panta prasībām, jo īpaši attiecībā uz lietojuma veidiem, kas tika pārbaudīti un detalizēti aprakstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tāpēc ir lietderīgi apstiprināt kalcija hidroksīdu par pamatvielu. |
| --- | --- |

(4)

Dažādajās veiktajās pārbaudēs tika konstatēts, ka kalcija hidroksīdu var uzskatīt par vielu, kas kopumā atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 23. panta prasībām, jo īpaši attiecībā uz lietojuma veidiem, kas tika pārbaudīti un detalizēti aprakstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tāpēc ir lietderīgi apstiprināt kalcija hidroksīdu par pamatvielu.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā pašreizējās zinātnes un tehnikas atziņas, ir tomēr jāiekļauj daži apstiprinājuma nosacījumi, kuri ir sīki izklāstīti šīs regulas I pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā pašreizējās zinātnes un tehnikas atziņas, ir tomēr jāiekļauj daži apstiprinājuma nosacījumi, kuri ir sīki izklāstīti šīs regulas I pielikumā.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 4. punktu būtu attiecīgi jāgroza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (5) pielikums. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 4. punktu būtu attiecīgi jāgroza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (5) pielikums.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pamatvielas apstiprināšana

Viela kalcija hidroksīds, kā norādīts I pielikumā, ir apstiprināta kā pamatviela atbilstīgi minētajā pielikumā paredzētajiem nosacījumiem.

2. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma C daļu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

3. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas diena

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2015. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 12. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Rezultāti pēc apspriešanās ar dalībvalstīm un EFSA par pieteikumu pamatvielas apstiprināšanai un atjaunotie rezultāti attiecībā uz kalcija hidroksīda kā augu aizsardzības līdzekļa izmantošanu sēkleņu slimībām, ko izraisījusi mikoplazma. EFSA supporting publication, 2014:EN-655, 63 lpp.

2

EFSA

EFSA supporting publication

(3)  http://ec.europa.eu/sanco_pesticides/public/?event=activesubstance.selection&language=EN

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

5

---

I PIELIKUMS

| Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrības pakāpe (1) | Apstiprināšanas datums | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kalcija hidroksīds

  CAS Nr. 1305-62-0 | Kalcija hidroksīds | 920 g/kg
  Pārtikas klase
  Šādus piemaisījumus uzskata par toksiskiem, un tie nedrīkst pārsniegt turpmāk norādīto koncentrāciju (izteikta mg/kg sausnā): | bārijs: 300 mg/kg |

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrības pakāpe (1)

Apstiprināšanas datums

Īpaši noteikumi

Kalcija hidroksīds

CAS Nr. 1305-62-0

Kalcija hidroksīds

920 g/kg

Pārtikas klase

Šādus piemaisījumus uzskata par toksiskiem, un tie nedrīkst pārsniegt turpmāk norādīto koncentrāciju (izteikta mg/kg sausnā):

bārijs: 300 mg/kg

| | fluorīds: 50 mg/kg |
| --- | --- |

fluorīds: 50 mg/kg

| | arsēns: 3 mg/kg |
| --- | --- |

arsēns: 3 mg/kg

| | svins: 2 mg/kg |
| --- | --- |

svins: 2 mg/kg

2015. gada 1. jūlijs

Kalcija hidroksīdu izmanto saskaņā ar īpašiem nosacījumiem, kas iekļauti pārskata ziņojuma secinājumos par kalcija hidroksīdu (SANCO/10148/2015), un jo īpaši tā I un II papildinājumā, kurus 2015. gada 20. martā pabeidza Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja.

---

(1)  Sīkāka informācija par pamatvielas identitāti, specifikāciju un lietošanas veidu ir sniegta pārskata ziņojumā.

---

II PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma C daļā pievieno šādu ierakstu:

| Numurs | Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (*) | Apstiprināšanas datums | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “4 | Kalcija hidroksīds

  CAS Nr. 1305-62-0 | Kalcija hidroksīds | 920 g/kg
  Pārtikas klase
  Šādus piemaisījumus uzskata par toksiskiem, un tie nedrīkst pārsniegt turpmāk norādīto koncentrāciju (izteikta mg/kg sausnā): | bārijs: 300 mg/kg |

Numurs

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (*)

Apstiprināšanas datums

Īpaši noteikumi

“4

Kalcija hidroksīds

CAS Nr. 1305-62-0

Kalcija hidroksīds

920 g/kg

Pārtikas klase

Šādus piemaisījumus uzskata par toksiskiem, un tie nedrīkst pārsniegt turpmāk norādīto koncentrāciju (izteikta mg/kg sausnā):

bārijs: 300 mg/kg

| | fluorīds: 50 mg/kg |
| --- | --- |

fluorīds: 50 mg/kg

| | arsēns: 3 mg/kg |
| --- | --- |

arsēns: 3 mg/kg

| | svins: 2 mg/kg |
| --- | --- |

svins: 2 mg/kg

2015. gada 1. jūlijs

Kalcija hidroksīdu izmanto saskaņā ar īpašiem nosacījumiem, kas iekļauti pārskata ziņojuma secinājumos par kalcija hidroksīdu (SANCO/10148/2015), un jo īpaši tā I un II papildinājumā, kurus 2015. gada 20. martā pabeidza Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja.”

---

(*)  Sīkāka informācija par pamatvielas identitāti, specifikāciju un lietošanas veidu ir sniegta pārskata ziņojumā.

*

---

| 13.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 120/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 120/10

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/763

(2015. gada 12. maijs),

ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas, Japānas, Korejas Republikas, Krievijas Federācijas un Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes orientēta grauda struktūras elektrotehniskā silīcijtērauda plakanu velmējumu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. panta 4. punktu,

pēc apspriešanās ar dalībvalstīm,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) 2014. gada 14. augustā, pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”), Japānas, Korejas Republikas (“Koreja”), Krievijas Federācijas (“Krievija”) un Amerikas Savienoto Valstu (“ASV”) (kopā sauktas par “attiecīgajām valstīm”) izcelsmes orientēta grauda struktūras elektrotehniskā silīcijtērauda (“OGES”) plakanu velmējumu importu. Tā publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (“Paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) 2014. gada 14. augustā, pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”), Japānas, Korejas Republikas (“Koreja”), Krievijas Federācijas (“Krievija”) un Amerikas Savienoto Valstu (“ASV”) (kopā sauktas par “attiecīgajām valstīm”) izcelsmes orientēta grauda struktūras elektrotehniskā silīcijtērauda (“OGES”) plakanu velmējumu importu. Tā publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (“Paziņojums par procedūras sākšanu”).

| (2) | Procedūra tika sākta pēc tam, kad Eiropas Tērauda asociācija (EUROFER jeb “sūdzības iesniedzējs”) 2014. gada 30. jūnijā iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 25 % no Savienības OGES ražošanas kopapjoma. Šajā gadījumā visi zināmie Savienības ražotāji izmeklēšanas periodā tika uzskatīti par “Savienības ražošanas nozari”. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Procedūra tika sākta pēc tam, kad Eiropas Tērauda asociācija (EUROFER jeb “sūdzības iesniedzējs”) 2014. gada 30. jūnijā iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 25 % no Savienības OGES ražošanas kopapjoma. Šajā gadījumā visi zināmie Savienības ražotāji izmeklēšanas periodā tika uzskatīti par “Savienības ražošanas nozari”. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

| (3) | Sūdzības iesniedzējs 2015. gada 16. februārī iesniedza pieprasījumu par importa reģistrēšanu saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu, lai panāktu maksājumu iespējamu iekasēšanu ar atpakaļejošu datumu saskaņā ar pamatregulas 10. panta 4. punktu. Vairākas ieinteresētās puses apgalvoja, ka šajā gadījumā reģistrēšanas nosacījumi nav spēkā un ka maksājumu iekasēšana ar atpakaļejošu datumu nopietni apdraudētu ES transformatoru ražotājus, nenodrošinot ieguvumus Savienības ražošanas nozarei. Sūdzības iesniedzējs 2015. gada 14. aprīlī informēja Komisiju, ka tas atsauc reģistrēšanas pieprasījumu. |
| --- | --- |

(3)

Sūdzības iesniedzējs 2015. gada 16. februārī iesniedza pieprasījumu par importa reģistrēšanu saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu, lai panāktu maksājumu iespējamu iekasēšanu ar atpakaļejošu datumu saskaņā ar pamatregulas 10. panta 4. punktu. Vairākas ieinteresētās puses apgalvoja, ka šajā gadījumā reģistrēšanas nosacījumi nav spēkā un ka maksājumu iekasēšana ar atpakaļejošu datumu nopietni apdraudētu ES transformatoru ražotājus, nenodrošinot ieguvumus Savienības ražošanas nozarei. Sūdzības iesniedzējs 2015. gada 14. aprīlī informēja Komisiju, ka tas atsauc reģistrēšanas pieprasījumu.

1.2.   Ieinteresētās puses

| (4) | Komisija informēja par izmeklēšanas sākšanu sūdzības iesniedzēju, zināmos ražotājus eksportētājus un attiecīgo valstu iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus un lietotājus, tirgotājus, kā arī zināmās attiecīgās apvienības. Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās puses, ka tā provizoriski ir izvēlējusies Korejas Republiku par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogā valsts”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktā nozīmē, un aicināja sniegt piezīmes par minēto izvēli. |
| --- | --- |

(4)

Komisija informēja par izmeklēšanas sākšanu sūdzības iesniedzēju, zināmos ražotājus eksportētājus un attiecīgo valstu iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus un lietotājus, tirgotājus, kā arī zināmās attiecīgās apvienības. Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās puses, ka tā provizoriski ir izvēlējusies Korejas Republiku par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogā valsts”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktā nozīmē, un aicināja sniegt piezīmes par minēto izvēli.

| (5) | Ieinteresētajām pusēm tika dota iespēja Paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās puses, kuras to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(5)

Ieinteresētajām pusēm tika dota iespēja Paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās puses, kuras to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

1.3.   Atlase

| (6) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt nesaistītus importētājus un ražotājus eksportētājus attiecīgajās valstīs saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(6)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt nesaistītus importētājus un ražotājus eksportētājus attiecīgajās valstīs saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

| (7) | Savienības ražotājiem atlase nebija nepieciešama, jo zināmie (seši) Savienības ražotāji ražo 100 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(7)

Savienības ražotājiem atlase nebija nepieciešama, jo zināmie (seši) Savienības ražotāji ražo 100 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

a)   Importētāju atlase

| (8) | Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt Paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju, lai lemtu par to, vai nepieciešama atlase, un attiecīgā gadījumā veidotu izlasi. |
| --- | --- |

(8)

Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt Paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju, lai lemtu par to, vai nepieciešama atlase, un attiecīgā gadījumā veidotu izlasi.

| (9) | Divi nesaistīti importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, ierobežoto skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(9)

Divi nesaistīti importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, ierobežoto skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga.

b)   Ražotāju eksportētāju atlase

| (10) | Komisija lūdza visus attiecīgo valstu ražotājus eksportētājus sniegt Paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju, lai lemtu par to, vai nepieciešama atlase, un attiecīgā gadījumā veidotu izlasi. Turklāt Komisija lūdza attiecīgo valstu iestādēm apzināt citus ražotājus eksportētājus, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai sazināties ar tiem. |
| --- | --- |

(10)

Komisija lūdza visus attiecīgo valstu ražotājus eksportētājus sniegt Paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju, lai lemtu par to, vai nepieciešama atlase, un attiecīgā gadījumā veidotu izlasi. Turklāt Komisija lūdza attiecīgo valstu iestādēm apzināt citus ražotājus eksportētājus, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai sazināties ar tiem.

| (11) | Pieprasīto informāciju sniedza septiņi ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas, ne vairāk par diviem uzņēmumiem no katras attiecīgās valsts, un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka nevienai no attiecīgajām valstīm atlase nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(11)

Pieprasīto informāciju sniedza septiņi ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas, ne vairāk par diviem uzņēmumiem no katras attiecīgās valsts, un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka nevienai no attiecīgajām valstīm atlase nav vajadzīga.

1.4.   Tirgus ekonomikas režīma pieprasījuma veidlapas

| (12) | Pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunkta nolūkos Komisija nosūtīja tirgus ekonomikas režīma pieprasījuma veidlapas ĶTR iestādēm un ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās. Neviens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, nepieprasīja tirgus ekonomikas režīmu. |
| --- | --- |

(12)

Pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunkta nolūkos Komisija nosūtīja tirgus ekonomikas režīma pieprasījuma veidlapas ĶTR iestādēm un ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās. Neviens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, nepieprasīja tirgus ekonomikas režīmu.

1.5.   Atbildes uz anketas jautājumiem

| (13) | Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām ieinteresētajām pusēm un visiem citiem uzņēmumiem, kas pieteicās Paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no visiem zināmajiem (sešiem) Savienības ražotājiem, desmit lietotājiem un diviem importētājiem, kuri nav saistīti ar attiecīgo valstu ražotājiem eksportētājiem. Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza arī divi ražotāji eksportētāji ĶTR, viens ražotājs eksportētājs Korejā, divi ražotāji eksportētāji Japānā, viena ražotāju eksportētāju grupa Krievijā un viens ražotājs eksportētājs no ASV. |
| --- | --- |

(13)

Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām ieinteresētajām pusēm un visiem citiem uzņēmumiem, kas pieteicās Paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no visiem zināmajiem (sešiem) Savienības ražotājiem, desmit lietotājiem un diviem importētājiem, kuri nav saistīti ar attiecīgo valstu ražotājiem eksportētājiem. Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza arī divi ražotāji eksportētāji ĶTR, viens ražotājs eksportētājs Korejā, divi ražotāji eksportētāji Japānā, viena ražotāju eksportētāju grupa Krievijā un viens ražotājs eksportētājs no ASV.

1.6.   Pārbaudes apmeklējumi

| (14) | Saskaņā ar pamatregulas 16. pantu Komisija veica pārbaudes apmeklējumus šādos uzņēmumos:






  — | Savienības ražotāji:






  — | ThyssenKrupp Electrical Steel UGO SAS, Izberga, Francija, |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Saskaņā ar pamatregulas 16. pantu Komisija veica pārbaudes apmeklējumus šādos uzņēmumos:

—

Savienības ražotāji:

—

ThyssenKrupp Electrical Steel UGO SAS, Izberga, Francija,

| — | ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelzenkirhene, Vācija, |
| --- | --- |

—

ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelzenkirhene, Vācija,

| — | Tata Steel UK Limited (Orb Electrical Steels), Ņūporta, Apvienotā Karaliste (3), |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Limited (Orb Electrical Steels), Ņūporta, Apvienotā Karaliste (3),

| — | Stalprodukt s.a., Bohņa, Polija, |
| --- | --- |

—

Stalprodukt s.a., Bohņa, Polija,

| — | ArcelorMittal Frýdek-Místek a.s., Frīdekmīsteka, Čehija, |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Frýdek-Místek a.s., Frīdekmīsteka, Čehija,

| — | nesaistītie importētāji Savienībā:






  — | Hyundai Corporation Europe GmbH, Švālbāha (Taunus), Vācija, |
| --- | --- | --- |

—

nesaistītie importētāji Savienībā:

—

Hyundai Corporation Europe GmbH, Švālbāha (Taunus), Vācija,

| — | Siecop Europe GmbH, Dīsburga, Vācija, |
| --- | --- |

—

Siecop Europe GmbH, Dīsburga, Vācija,

| — | lietotāji Savienībā:






  — | Siemens Aktiengesellschaft, Minhene, Vācija, |
| --- | --- | --- |

—

lietotāji Savienībā:

—

Siemens Aktiengesellschaft, Minhene, Vācija,

| — | Legnano Teknoelectric Company S.p.A., Sandžordžo (Legnano, MI), Itālija, |
| --- | --- |

—

Legnano Teknoelectric Company S.p.A., Sandžordžo (Legnano, MI), Itālija,

| — | ABB AB, Kordova, Spānija, |
| --- | --- |

—

ABB AB, Kordova, Spānija,

| — | SGB-Smit Group, Rēgensburga, Vācija, |
| --- | --- |

—

SGB-Smit Group, Rēgensburga, Vācija,

| — | Končar – Distribution and Special Transformers, Inc., Zagreba, Horvātija, |
| --- | --- |

—

Končar – Distribution and Special Transformers, Inc., Zagreba, Horvātija,

| — | Alstom Grid UK Limited, Staforda, AK, |
| --- | --- |

—

Alstom Grid UK Limited, Staforda, AK,

| — | ražotāji eksportētāji attiecīgajās valstīs:






  — | Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. (Baosteel), Šanhaja, ĶTR, |
| --- | --- | --- |

—

ražotāji eksportētāji attiecīgajās valstīs:

—

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. (Baosteel), Šanhaja, ĶTR,

| — | Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., (WISCO) Vūhana, ĶTR, |
| --- | --- |

—

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., (WISCO) Vūhana, ĶTR,

| — | JFE Steel Corporation, Tokija, Japāna, |
| --- | --- |

—

JFE Steel Corporation, Tokija, Japāna,

| — | Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokija, Japāna, |
| --- | --- |

—

Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokija, Japāna,

| — | POSCO un tā saistītie uzņēmumi POSCO TMC, POSCO Koha un DWIC, Seula, Koreja, |
| --- | --- |

—

POSCO un tā saistītie uzņēmumi POSCO TMC, POSCO Koha un DWIC, Seula, Koreja,

| — | OJSC Novolipetsk Steel, Ļipecka, un VIZ Steel, Jekaterinburga, Krievija (ietilpst NLMK grupā), |
| --- | --- |

—

OJSC Novolipetsk Steel, Ļipecka, un VIZ Steel, Jekaterinburga, Krievija (ietilpst NLMK grupā),

| — | AK Steel Corporation, Ohaio, ASV, |
| --- | --- |

—

AK Steel Corporation, Ohaio, ASV,

| — | saistītie importētāji/tirgotāji:






  — | Novex Trading (Šveice) S.A. (ietilpst NLMK grupā), Šveice, |
| --- | --- | --- |

—

saistītie importētāji/tirgotāji:

—

Novex Trading (Šveice) S.A. (ietilpst NLMK grupā), Šveice,

| — | Wisco Europe, Vācija, |
| --- | --- |

—

Wisco Europe, Vācija,

| — | Baosteel Germany, Vācija, |
| --- | --- |

—

Baosteel Germany, Vācija,

| — | Baosteel Italy, Itālija, |
| --- | --- |

—

Baosteel Italy, Itālija,

| — | DWIC Germany (ietilpst POSCO grupā), Vācija, |
| --- | --- |

—

DWIC Germany (ietilpst POSCO grupā), Vācija,

| — | DWIC Italy (ietilpst POSCO grupā), Itālija. |
| --- | --- |

—

DWIC Italy (ietilpst POSCO grupā), Itālija.

1.7.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (15) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2013. gada 1. jūlija līdz 2014. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(15)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2013. gada 1. jūlija līdz 2014. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (16) | Attiecīgais ražojums ir ĶTR, Japānas, Korejas, Krievijas un ASV izcelsmes orientēta grauda struktūras elektrotehniskā silīcijtērauda plakani velmējumi, kuru biezums nepārsniedz 0,16 mm un ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 7225 11 00 un ex 7226 11 00 (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(16)

Attiecīgais ražojums ir ĶTR, Japānas, Korejas, Krievijas un ASV izcelsmes orientēta grauda struktūras elektrotehniskā silīcijtērauda plakani velmējumi, kuru biezums nepārsniedz 0,16 mm un ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 7225 11 00 un ex 7226 11 00 (“attiecīgais ražojums”).

| (17) | OGES ražo no dažāda biezuma karstiem tērauda un silīcija velmējumiem ruļļos, kuru grauda struktūra tiek virzīta vienādi, lai panāktu ļoti efektīvu magnētisko caurlaidību. Caurlaidības neefektivitāti sauc par magnētiskajiem zudumiem, kas ir galvenais ražojuma kvalitātes rādītājs, un to izsaka kā W/kg. OGES ir iespējams ražot kā augstas caurlaidības OGES un kā parastos jeb tradicionālos OGES. Augstas caurlaidības izstrādājumiem piemīt mazāki magnētiskie zudumi jebkura biezuma loksnēm. Turklāt augstas caurlaidības izstrādājumus var ražot kā domēnam pielāgotus (“DP”), kam piemīt vēl zemāki magnētiskie zudumi, pateicoties smalku līniju iestrādāšanai tērauda virsmā. |
| --- | --- |

(17)

OGES ražo no dažāda biezuma karstiem tērauda un silīcija velmējumiem ruļļos, kuru grauda struktūra tiek virzīta vienādi, lai panāktu ļoti efektīvu magnētisko caurlaidību. Caurlaidības neefektivitāti sauc par magnētiskajiem zudumiem, kas ir galvenais ražojuma kvalitātes rādītājs, un to izsaka kā W/kg. OGES ir iespējams ražot kā augstas caurlaidības OGES un kā parastos jeb tradicionālos OGES. Augstas caurlaidības izstrādājumiem piemīt mazāki magnētiskie zudumi jebkura biezuma loksnēm. Turklāt augstas caurlaidības izstrādājumus var ražot kā domēnam pielāgotus (“DP”), kam piemīt vēl zemāki magnētiskie zudumi, pateicoties smalku līniju iestrādāšanai tērauda virsmā.

| (18) | Neskatoties uz lokšņu atšķirīgo caurlaidību, biezumu un platumu, visiem OGES izstrādājumu veidiem būtībā piemīt tās pašas fizikālās pamatīpašības un tiem ir pamatā vienāds galvenais pielietojums. |
| --- | --- |

(18)

Neskatoties uz lokšņu atšķirīgo caurlaidību, biezumu un platumu, visiem OGES izstrādājumu veidiem būtībā piemīt tās pašas fizikālās pamatīpašības un tiem ir pamatā vienāds galvenais pielietojums.

| (19) | OGES galvenokārt izmanto elektriskajā aprīkojumā, kurā var ierobežot magnētisko plūsmu, lai to virzītu “orientētajā” virzienā, piemēram, kad elektroenerģija tiek pārraidīta lielā attālumā. Tādējādi attiecīgo ražojumu pielieto kā galveno materiālu spēka un sadales transformatoros. |
| --- | --- |

(19)

OGES galvenokārt izmanto elektriskajā aprīkojumā, kurā var ierobežot magnētisko plūsmu, lai to virzītu “orientētajā” virzienā, piemēram, kad elektroenerģija tiek pārraidīta lielā attālumā. Tādējādi attiecīgo ražojumu pielieto kā galveno materiālu spēka un sadales transformatoros.

| (20) | Tāpat OGES izmanto šunta reaktoros, ko izmanto augstsprieguma elektroenerģijas pārvades sistēmās, lai stabilizētu spriegumu slodzes svārstību laikā. Attiecīgo ražojumu iespējams izmantot arī aprīkojumā ar mazākiem transformatoriem, tostarp ierīcēs un kosmosa un aviācijas rūpniecības aprīkojumā un elektroiekārtās. OGES var izmantot arī lielos, augstas veiktspējas ģeneratoros, ja konstrukcija ļauj efektīvi pielietot magnētiskā virziena īpašības. |
| --- | --- |

(20)

Tāpat OGES izmanto šunta reaktoros, ko izmanto augstsprieguma elektroenerģijas pārvades sistēmās, lai stabilizētu spriegumu slodzes svārstību laikā. Attiecīgo ražojumu iespējams izmantot arī aprīkojumā ar mazākiem transformatoriem, tostarp ierīcēs un kosmosa un aviācijas rūpniecības aprīkojumā un elektroiekārtās. OGES var izmantot arī lielos, augstas veiktspējas ģeneratoros, ja konstrukcija ļauj efektīvi pielietot magnētiskā virziena īpašības.

| (21) | OGES, kuru biezums ir 0,16 mm un mazāk, neietilpst attiecīgajā ražojumā. Šādi plāni OGES parasti tiek pielietoti aviācijas nozarē un medicīnas tehnikā. Plānu OGES ražo, izmantojot parastās OGES loksnes, no kurām ir noņemts velmēšanas pārklājums, un loksnes ir atkārtoti velmētas, rūdītas un pārklātas ar jaunu pārklājumu. Saskaņā ar sūdzības iesniedzējiem tikai nelielu daudzumu plānā OGES būtu bijis iespējams importēt Savienībā no attiecīgajām valstīm. |
| --- | --- |

(21)

OGES, kuru biezums ir 0,16 mm un mazāk, neietilpst attiecīgajā ražojumā. Šādi plāni OGES parasti tiek pielietoti aviācijas nozarē un medicīnas tehnikā. Plānu OGES ražo, izmantojot parastās OGES loksnes, no kurām ir noņemts velmēšanas pārklājums, un loksnes ir atkārtoti velmētas, rūdītas un pārklātas ar jaunu pārklājumu. Saskaņā ar sūdzības iesniedzējiem tikai nelielu daudzumu plānā OGES būtu bijis iespējams importēt Savienībā no attiecīgajām valstīm.

2.2.   Līdzīgais ražojums

| (22) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka turpmāk uzskaitītajiem izstrādājumiem piemīt tādas pašas fizikālās pamatīpašības, kā arī tāds pats galvenais pielietojums:






  a) | attiecīgais ražojums; |
| --- | --- | --- |

(22)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka turpmāk uzskaitītajiem izstrādājumiem piemīt tādas pašas fizikālās pamatīpašības, kā arī tāds pats galvenais pielietojums:

a)

attiecīgais ražojums;

| b) | Krievijā, Korejā, Japānā, ĶTR un ASV ražotais un iekšējā tirgū pārdotais ražojums; |
| --- | --- |

b)

Krievijā, Korejā, Japānā, ĶTR un ASV ražotais un iekšējā tirgū pārdotais ražojums;

| c) | Savienības ražošanas nozares ražotais un Savienībā pārdotais ražojums. |
| --- | --- |

c)

Savienības ražošanas nozares ražotais un Savienībā pārdotais ražojums.

| (23) | Tāpēc Komisija provizoriski nolēma, ka minētie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(23)

Tāpēc Komisija provizoriski nolēma, ka minētie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

2.3.   Prasības un precizējumi attiecībā uz ražojumu klāstu

| (24) | Divi ražotāji eksportētāji ir pieprasījuši, lai no ražojumu klāsta tiktu izslēgtas OGES loksnes, kas ir sagrieztas transformatoros izmantojamās formās, ko nozarē sauc par “laminācijām”. Tie apgalvoja, ka attiecīgais ražojums tiek ražots (un pārdots) ruļļos vai taisnos gabalos, kā nepieciešams pircējiem, savukārt laminācijām nepiemīt šādas īpašības. |
| --- | --- |

(24)

Divi ražotāji eksportētāji ir pieprasījuši, lai no ražojumu klāsta tiktu izslēgtas OGES loksnes, kas ir sagrieztas transformatoros izmantojamās formās, ko nozarē sauc par “laminācijām”. Tie apgalvoja, ka attiecīgais ražojums tiek ražots (un pārdots) ruļļos vai taisnos gabalos, kā nepieciešams pircējiem, savukārt laminācijām nepiemīt šādas īpašības.

| (25) | Komisija piekrita, ka laminācijas neietilpst ražojumu klāstā, jo tām jau piemīt īpašības, saskaņā ar kurām tās tiek identificētas kā transformatoru detaļas, piemēram, īpašas formas, izmēri un atveres. Kā tādas, tās vairs nav uzskatāmas par vienkāršiem plakaniem velmējumiem. Tāpat šīs laminācijas klasificē ar citu KN kodu. |
| --- | --- |

(25)

Komisija piekrita, ka laminācijas neietilpst ražojumu klāstā, jo tām jau piemīt īpašības, saskaņā ar kurām tās tiek identificētas kā transformatoru detaļas, piemēram, īpašas formas, izmēri un atveres. Kā tādas, tās vairs nav uzskatāmas par vienkāršiem plakaniem velmējumiem. Tāpat šīs laminācijas klasificē ar citu KN kodu.

| (26) | Trīs ražotāji eksportētāji un viens lietotājs apgalvoja, ka no izmeklēšanas jomas ir jāizslēdz augstas caurlaidības un/vai DP veidi ar 0,90 W/kg vai mazākiem magnētiskajiem zudumiem. Tie apgalvoja, ka ražojumu veidiem ar zemākajiem magnētiskiem zudumiem ir būtiski atšķirīgas īpašības, gala pielietojums, un tāpēc tos neiegādājas tie paši pircēji un tie nekonkurē ar citiem attiecīgā ražojuma veidiem. Tāpēc ir jāveic divas atsevišķas analīzes par kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(26)

Trīs ražotāji eksportētāji un viens lietotājs apgalvoja, ka no izmeklēšanas jomas ir jāizslēdz augstas caurlaidības un/vai DP veidi ar 0,90 W/kg vai mazākiem magnētiskajiem zudumiem. Tie apgalvoja, ka ražojumu veidiem ar zemākajiem magnētiskiem zudumiem ir būtiski atšķirīgas īpašības, gala pielietojums, un tāpēc tos neiegādājas tie paši pircēji un tie nekonkurē ar citiem attiecīgā ražojuma veidiem. Tāpēc ir jāveic divas atsevišķas analīzes par kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm.

| (27) | Taču attiecīgais ražojums, neatkarīgi no magnētiskiem zudumiem, ir izgatavots no viena un tā paša pamatmateriāla, tam piemīt tādas pašas pamatīpašības, kā arī pielīdzināmi gala pielietojumi. Vienlaikus Savienības lietotāji iegādājas attiecīgo ražojumu, kura magnētiskie zudumi ir 0,90 W/kg vai mazāk, kā arī attiecīgo ražojumu, kura magnētiskie zudumi ir lielāki par 0,90 W/kg. Tāpēc šīs prasības sākotnēji tika noraidītas, neskarot turpmāku jautājuma izskatīšanu par to, vai noteiktiem augstas caurlaidības un/vai īpaši augstas kvalitātes DP veidiem galīgajā posmā vajadzētu veikt atsevišķu analīzi, pamatojoties uz papildu iesniedzamo informāciju. |
| --- | --- |

(27)

Taču attiecīgais ražojums, neatkarīgi no magnētiskiem zudumiem, ir izgatavots no viena un tā paša pamatmateriāla, tam piemīt tādas pašas pamatīpašības, kā arī pielīdzināmi gala pielietojumi. Vienlaikus Savienības lietotāji iegādājas attiecīgo ražojumu, kura magnētiskie zudumi ir 0,90 W/kg vai mazāk, kā arī attiecīgo ražojumu, kura magnētiskie zudumi ir lielāki par 0,90 W/kg. Tāpēc šīs prasības sākotnēji tika noraidītas, neskarot turpmāku jautājuma izskatīšanu par to, vai noteiktiem augstas caurlaidības un/vai īpaši augstas kvalitātes DP veidiem galīgajā posmā vajadzētu veikt atsevišķu analīzi, pamatojoties uz papildu iesniedzamo informāciju.

| (28) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka attiecīgais ražojums, kura platums pārsniedz 1 150 mm, ir jāizslēdz no ražojumu klāsta, jo Savienības ražošanas nozare nevar ražot līdzīgo ražojumu, kura platums būtu lielāks par 1 150 mm, savukārt minētais ražotājs eksportētājs to spēja. Šādus platākus ražojumus īpaši pieprasa atsevišķi pircēji, jo tādējādi iespējams samazināt tērauda zudumu, sagriežot veselus ruļļus tādos garumos, kas atbilstu pircēju specifikācijām. |
| --- | --- |

(28)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka attiecīgais ražojums, kura platums pārsniedz 1 150 mm, ir jāizslēdz no ražojumu klāsta, jo Savienības ražošanas nozare nevar ražot līdzīgo ražojumu, kura platums būtu lielāks par 1 150 mm, savukārt minētais ražotājs eksportētājs to spēja. Šādus platākus ražojumus īpaši pieprasa atsevišķi pircēji, jo tādējādi iespējams samazināt tērauda zudumu, sagriežot veselus ruļļus tādos garumos, kas atbilstu pircēju specifikācijām.

| (29) | Šis ražojuma izslēgšanas pieprasījums netika apstiprināts. Tas, ka attiecīgā ražojuma platums potenciāli ir nedaudz lielāks par 1 150 mm vai platāks, nenozīmē, ka šos izstrādājumus vajadzētu uzskatīt par atsevišķiem ražojumiem, kas neietilptu izmeklēšanas jomā. Visiem attiecīgā ražojuma veidiem piemīt tādas pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un ir pamatā tāds pats galvenais pielietojums, neraugoties uz platuma atšķirībām. Turklāt izmeklēšanas jomas ierobežošana ar noteiktiem platuma parametriem ļautu ražotājiem eksportētājiem izvairīties no spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem. |
| --- | --- |

(29)

Šis ražojuma izslēgšanas pieprasījums netika apstiprināts. Tas, ka attiecīgā ražojuma platums potenciāli ir nedaudz lielāks par 1 150 mm vai platāks, nenozīmē, ka šos izstrādājumus vajadzētu uzskatīt par atsevišķiem ražojumiem, kas neietilptu izmeklēšanas jomā. Visiem attiecīgā ražojuma veidiem piemīt tādas pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un ir pamatā tāds pats galvenais pielietojums, neraugoties uz platuma atšķirībām. Turklāt izmeklēšanas jomas ierobežošana ar noteiktiem platuma parametriem ļautu ražotājiem eksportētājiem izvairīties no spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem.

| (30) | Visbeidzot, viens ražotājs eksportētājs un Krievijas Federācijas Pastāvīgā misija Savienībā iebilda, ka, no vienas puses, viņu “pirmās izvēles” eksportētie OGES (augstāka līdzenuma pakāpe, mazāk metināšanas šuvju), bet, no otras puses, viņu “otrās” un “trešās” izvēles eksportētie OGES (ar vairākiem defektiem, daudzām šuvēm un zemu līdzenuma pakāpi) saskaņā ar Krievijas ražošanas nozares praksi nav nekādā mērā savstarpēji aizstājami (abos virzienos) un ir dažādi ražojumi. Tāpēc tie uzstāja, ka “otrās” un “trešās” izvēles materiāli ir izslēdzami no ražojumu klāsta. |
| --- | --- |

(30)

Visbeidzot, viens ražotājs eksportētājs un Krievijas Federācijas Pastāvīgā misija Savienībā iebilda, ka, no vienas puses, viņu “pirmās izvēles” eksportētie OGES (augstāka līdzenuma pakāpe, mazāk metināšanas šuvju), bet, no otras puses, viņu “otrās” un “trešās” izvēles eksportētie OGES (ar vairākiem defektiem, daudzām šuvēm un zemu līdzenuma pakāpi) saskaņā ar Krievijas ražošanas nozares praksi nav nekādā mērā savstarpēji aizstājami (abos virzienos) un ir dažādi ražojumi. Tāpēc tie uzstāja, ka “otrās” un “trešās” izvēles materiāli ir izslēdzami no ražojumu klāsta.

| (31) | Attiecīgā ražojuma pašreizējais apraksts un KN kods potenciāli ietver no kvalitātes skatupunkta plašu ražojumu veidu klāstu. Taču zemākas kvalitātes ražojumu ražošana gan Savienībai, gan ražotājiem eksportētājiem ir ražošanas procesa neatņemama sastāvdaļa, un zemākas kvalitātes ražojumu veidi izgatavoti no tā paša pamatmateriāla un izmantojot to pašu ražošanas aprīkojumu. Šādi salīdzinoši zemākas kvalitātes ražojumu veidi arī tiek pārdoti lietošanai transformatoru nozarē, un tie pilnībā atbilst attiecīgā ražojuma definīcijai. Tāpēc Komisija sākotnēji noraidīja arī šo pieprasījumu. |
| --- | --- |

(31)

Attiecīgā ražojuma pašreizējais apraksts un KN kods potenciāli ietver no kvalitātes skatupunkta plašu ražojumu veidu klāstu. Taču zemākas kvalitātes ražojumu ražošana gan Savienībai, gan ražotājiem eksportētājiem ir ražošanas procesa neatņemama sastāvdaļa, un zemākas kvalitātes ražojumu veidi izgatavoti no tā paša pamatmateriāla un izmantojot to pašu ražošanas aprīkojumu. Šādi salīdzinoši zemākas kvalitātes ražojumu veidi arī tiek pārdoti lietošanai transformatoru nozarē, un tie pilnībā atbilst attiecīgā ražojuma definīcijai. Tāpēc Komisija sākotnēji noraidīja arī šo pieprasījumu.

3.   DEMPINGS

3.1.   Vispārējā metodoloģija

| (32) | Komisija turpmāk 33. un 43. apsvērumā izklāsta dempinga aprēķinos izmantoto vispārējo metodoloģiju. Pēc nepieciešamības jebkādi valstij vai uzņēmumam specifiski jautājumi, kas šiem aprēķiniem ir būtiski, tiek turpmāk aplūkoti attiecīgo valstu sadaļās. |
| --- | --- |

(32)

Komisija turpmāk 33. un 43. apsvērumā izklāsta dempinga aprēķinos izmantoto vispārējo metodoloģiju. Pēc nepieciešamības jebkādi valstij vai uzņēmumam specifiski jautājumi, kas šiem aprēķiniem ir būtiski, tiek turpmāk aplūkoti attiecīgo valstu sadaļās.

3.1.1.   Normālā vērtība

| (33) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, bija reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem vietējā tirgū katram ražotājam eksportētājam ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(33)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, bija reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem vietējā tirgū katram ražotājam eksportētājam ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību izmeklēšanas periodā.

| (34) | Pēc tam Komisija noteica vietējā tirgū pārdoto ražojumu veidus, kas bija identiski vai pielīdzināmi tādu ražojumu veidiem, ko eksportē uz Savienību, un pārbaudīja, vai iekšzemes pārdošanas apjoms visu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, katram ražojuma veidam bija reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu. Ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja šā ražojuma veida kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem izmeklēšanas periodā ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību. |
| --- | --- |

(34)

Pēc tam Komisija noteica vietējā tirgū pārdoto ražojumu veidus, kas bija identiski vai pielīdzināmi tādu ražojumu veidiem, ko eksportē uz Savienību, un pārbaudīja, vai iekšzemes pārdošanas apjoms visu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, katram ražojuma veidam bija reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu. Ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja šā ražojuma veida kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem izmeklēšanas periodā ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību.

| (35) | Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu katram ražojuma veidam noteica rentablā pārdošanas apjoma neatkarīgiem pircējiem vietējā tirgū īpatsvaru izmeklēšanas periodā, lai lemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktiskās iekšzemes pārdošanas cenas. |
| --- | --- |

(35)

Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu katram ražojuma veidam noteica rentablā pārdošanas apjoma neatkarīgiem pircējiem vietējā tirgū īpatsvaru izmeklēšanas periodā, lai lemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktiskās iekšzemes pārdošanas cenas.

| (36) | Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir vai nav rentabls, ja:






  a) | tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, kas pārdots par neto pārdošanas cenu, kura bija vienāda vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, sasniedz vairāk nekā 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; un |
| --- | --- | --- |

(36)

Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir vai nav rentabls, ja:

a)

tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, kas pārdots par neto pārdošanas cenu, kura bija vienāda vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, sasniedz vairāk nekā 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; un

| b) | šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

b)

šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām.

| (37) | Šādā gadījumā normālā vērtība ir visu konkrētā ražojuma veidu iekšzemes pārdošanas cenu vidējais svērtais rādītājs izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(37)

Šādā gadījumā normālā vērtība ir visu konkrētā ražojuma veidu iekšzemes pārdošanas cenu vidējais svērtais rādītājs izmeklēšanas periodā.

| (38) | Normālā vērtība ir balstīta uz konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktisko cenu iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā, ja:






  a) | konkrētā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms ir 80 % vai mazāk no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma, vai |
| --- | --- | --- |

(38)

Normālā vērtība ir balstīta uz konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktisko cenu iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā, ja:

a)

konkrētā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms ir 80 % vai mazāk no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma, vai

| b) | šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zem vienības ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

b)

šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zem vienības ražošanas izmaksām.

| (39) | Ja kāds līdzīgā ražojuma veids netika pārdots vai tika pārdots nepietiekamā daudzumā parastajā tirdzniecības apritē vai ražojuma veids iekšzemes tirgū netika pārdots reprezentatīvā daudzumā, Komisija normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu. |
| --- | --- |

(39)

Ja kāds līdzīgā ražojuma veids netika pārdots vai tika pārdots nepietiekamā daudzumā parastajā tirdzniecības apritē vai ražojuma veids iekšzemes tirgū netika pārdots reprezentatīvā daudzumā, Komisija normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu.

| (40) | Normālā vērtība tika noteikta, pie visu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot:






  a) | vidējos svērtos pārdošanas, vispārējos un administratīvos (“PVA”) izdevumus, kas radušies visiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pārdodot līdzīgo ražojumu vietējā tirgū parastajā tirdzniecības apritē izmeklēšanas periodā, un un |
| --- | --- | --- |

(40)

Normālā vērtība tika noteikta, pie visu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot:

a)

vidējos svērtos pārdošanas, vispārējos un administratīvos (“PVA”) izdevumus, kas radušies visiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pārdodot līdzīgo ražojumu vietējā tirgū parastajā tirdzniecības apritē izmeklēšanas periodā, un un

| b) | vidējo svērto peļņu, ko guvuši visi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pārdodot līdzīgo ražojumu vietējā tirgū parastajā tirdzniecības apritē izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

b)

vidējo svērto peļņu, ko guvuši visi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pārdodot līdzīgo ražojumu vietējā tirgū parastajā tirdzniecības apritē izmeklēšanas periodā.

3.1.2.   Eksporta cena

| (41) | Ražotāji eksportētāji eksportu uz Savienību veica vai nu tieši neatkarīgiem pircējiem, vai arī ar saistītu uzņēmumu starpniecību, rīkojoties kā importētāji. |
| --- | --- |

(41)

Ražotāji eksportētāji eksportu uz Savienību veica vai nu tieši neatkarīgiem pircējiem, vai arī ar saistītu uzņēmumu starpniecību, rīkojoties kā importētāji.

| (42) | Kad ražotājs eksportētājs attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, tostarp ar tirgotāju starpniecību, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(42)

Kad ražotājs eksportētājs attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, tostarp ar tirgotāju starpniecību, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību.

| (43) | Kad ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu eksportēja uz Savienību ar tāda saistīta uzņēmuma starpniecību, kas darbojās kā importētājs, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu noteica, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Tāpat eksporta cenu saskaņā ar minēto pantu noteica, ja attiecīgais ražojums netika pārdots tālāk tādā pašā stāvoklī, kādā tas tika importēts. Tādos gadījumos tika veiktas cenas korekcijas attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikposmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp PVA izmaksas, kā arī peļņu. |
| --- | --- |

(43)

Kad ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu eksportēja uz Savienību ar tāda saistīta uzņēmuma starpniecību, kas darbojās kā importētājs, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu noteica, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Tāpat eksporta cenu saskaņā ar minēto pantu noteica, ja attiecīgais ražojums netika pārdots tālāk tādā pašā stāvoklī, kādā tas tika importēts. Tādos gadījumos tika veiktas cenas korekcijas attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikposmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp PVA izmaksas, kā arī peļņu.

3.1.3.   Salīdzinājums

| (44) | Komisija salīdzināja normālo vērtību un ražotāju eksportētāju eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu. |
| --- | --- |

(44)

Komisija salīdzināja normālo vērtību un ražotāju eksportētāju eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu.

| (45) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(45)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību.

3.2.   Korejas Republika

| (46) | Vienīgais ražotājs eksportētājs no Korejas POSCO pilnībā sadarbojās Komisijas izmeklēšanas gaitā. POSCO pielietoja sarežģītu pārdošanas kanālu shēmu, lai attiecīgo ražojumu pārdotu ES un iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(46)

Vienīgais ražotājs eksportētājs no Korejas POSCO pilnībā sadarbojās Komisijas izmeklēšanas gaitā. POSCO pielietoja sarežģītu pārdošanas kanālu shēmu, lai attiecīgo ražojumu pārdotu ES un iekšzemes tirgū.

3.2.1.   Normālā vērtība

| (47) | Vienīgā ražotāja eksportētāja normālā vērtība tika noteikta atbilstoši iepriekš 3.1.1. punktā izklāstītajai vispārējai metodoloģijai. Tā rezultātā lielākajai daļai uz Savienību eksportēto ražojumu veidu normālā vērtība tika balstīta uz pārdošanas cenu iekšzemes tirgū. Pārējiem ražojumu veidiem tika noteikta normālā vērtība. |
| --- | --- |

(47)

Vienīgā ražotāja eksportētāja normālā vērtība tika noteikta atbilstoši iepriekš 3.1.1. punktā izklāstītajai vispārējai metodoloģijai. Tā rezultātā lielākajai daļai uz Savienību eksportēto ražojumu veidu normālā vērtība tika balstīta uz pārdošanas cenu iekšzemes tirgū. Pārējiem ražojumu veidiem tika noteikta normālā vērtība.

3.2.2.   Eksporta cena

| (48) | Vienīgais ražotājs eksportētājs uz Savienību eksportēja tieši; ar Korejas tirdzniecības uzņēmumu starpniecību; un ar saistīto uzņēmumu starpniecību, kuri darbojās kā importētāji, kas atrodas Savienībā. Eksportam ar Savienībā esošu importētāju starpniecību eksporta cenu noteica, balstoties uz pamatregulas 2. panta 9. punktu. |
| --- | --- |

(48)

Vienīgais ražotājs eksportētājs uz Savienību eksportēja tieši; ar Korejas tirdzniecības uzņēmumu starpniecību; un ar saistīto uzņēmumu starpniecību, kuri darbojās kā importētāji, kas atrodas Savienībā. Eksportam ar Savienībā esošu importētāju starpniecību eksporta cenu noteica, balstoties uz pamatregulas 2. panta 9. punktu.

| (49) | Citādi eksporta cena tika noteikta, pielietojot iepriekš 3.1.2. punktā izklāstīto vispārējo metodoloģiju. |
| --- | --- |

(49)

Citādi eksporta cena tika noteikta, pielietojot iepriekš 3.1.2. punktā izklāstīto vispārējo metodoloģiju.

| (50) | Ražotājs eksportētājs bija norādījis, ka tas ar saviem tirdzniecības uzņēmumiem un saistītajiem uzņēmumiem Savienībā veido vienotu ekonomisko vienību, un tāpēc saskaņā ar 2. panta 9. punktu nebija nepieciešama eksporta cenas korekcija. |
| --- | --- |

(50)

Ražotājs eksportētājs bija norādījis, ka tas ar saviem tirdzniecības uzņēmumiem un saistītajiem uzņēmumiem Savienībā veido vienotu ekonomisko vienību, un tāpēc saskaņā ar 2. panta 9. punktu nebija nepieciešama eksporta cenas korekcija.

| (51) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, ja starp ražotāju eksportētāju un saistītajiem importētājiem ir savstarpēja saistība, tiek uzskatīts, ka eksporta cena nav ticama. Pamatregulas 2. panta 9. punktā nav tāda formulējuma, kas:






  — | nošķirtu dažādus savstarpējās saistības veidus, |
| --- | --- | --- |

(51)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, ja starp ražotāju eksportētāju un saistītajiem importētājiem ir savstarpēja saistība, tiek uzskatīts, ka eksporta cena nav ticama. Pamatregulas 2. panta 9. punktā nav tāda formulējuma, kas:

—

nošķirtu dažādus savstarpējās saistības veidus,

| — | noteiktu kontroles vai integrācijas pakāpi korekciju piemērošanas nolūkā, vai |
| --- | --- |

—

noteiktu kontroles vai integrācijas pakāpi korekciju piemērošanas nolūkā, vai

| — | liegtu piemērot šādas korekcijas, ja pastāv viena ekonomiskā vienība. |
| --- | --- |

—

liegtu piemērot šādas korekcijas, ja pastāv viena ekonomiskā vienība.

| (52) | Tāpēc ir skaidrs, ka savstarpējās saistības veidam nevar būt ietekmes uz tādu korekciju piemērojamību, kuru mērķis ir nodrošināt eksporta cenas ticamību. Šādas korekcijas ir obligātas, ja nepieciešams noteikt cenu. |
| --- | --- |

(52)

Tāpēc ir skaidrs, ka savstarpējās saistības veidam nevar būt ietekmes uz tādu korekciju piemērojamību, kuru mērķis ir nodrošināt eksporta cenas ticamību. Šādas korekcijas ir obligātas, ja nepieciešams noteikt cenu.

| (53) | Komisija noskaidroja, ka POSCO Germany un POSCO Italy veica visas tās funkcijas, kuras parasti veic saistītie importētāji Savienībā. Netiek apšaubīts, ka POSCO Germany un POSCO Italy ir rīkojušies kā Korejas ražotāja eksportētāja saistītie importētāji. |
| --- | --- |

(53)

Komisija noskaidroja, ka POSCO Germany un POSCO Italy veica visas tās funkcijas, kuras parasti veic saistītie importētāji Savienībā. Netiek apšaubīts, ka POSCO Germany un POSCO Italy ir rīkojušies kā Korejas ražotāja eksportētāja saistītie importētāji.

| (54) | Tāpēc Komisija secināja, ka starp ražotāju eksportētāju un importētājiem bija savstarpēja saistība, un piemēroja noteiktās korekcijas visām izmaksām, kas radušās laikposmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, un pamatotai peļņai, lai noteiktu ticamu eksporta cenu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(54)

Tāpēc Komisija secināja, ka starp ražotāju eksportētāju un importētājiem bija savstarpēja saistība, un piemēroja noteiktās korekcijas visām izmaksām, kas radušās laikposmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, un pamatotai peļņai, lai noteiktu ticamu eksporta cenu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

3.2.3.   Salīdzinājums

| (55) | Komisija salīdzināja normālo vērtību un vienīgā ražotāja eksportētāja eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu. |
| --- | --- |

(55)

Komisija salīdzināja normālo vērtību un vienīgā ražotāja eksportētāja eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu.

| (56) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas kravu pārvadājumu, apstrādes izmaksām, iepakošanas, kredītu izmaksām un banku maksājumiem. |
| --- | --- |

(56)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas kravu pārvadājumu, apstrādes izmaksām, iepakošanas, kredītu izmaksām un banku maksājumiem.

| (57) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta i) punktu ražotājs eksportētājs lūdza veikt tirdzniecības līmeņa korekciju, apgalvojot, ka viss pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū tika veikts gala lietotājiem, taču viss eksporta pārdošanas apjoms Savienībā – saistītiem un nesaistītiem tirgotājiem. |
| --- | --- |

(57)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta i) punktu ražotājs eksportētājs lūdza veikt tirdzniecības līmeņa korekciju, apgalvojot, ka viss pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū tika veikts gala lietotājiem, taču viss eksporta pārdošanas apjoms Savienībā – saistītiem un nesaistītiem tirgotājiem.

| (58) | Ražotājs eksportētājs tomēr nevarēja parādīt stabilas un atšķirīgas cenu starpības atšķirīgiem tirdzniecības apjomiem tā iekšzemes vai eksporta tirgū. Tādējādi šo apgalvojumu nevarēja pieņemt. |
| --- | --- |

(58)

Ražotājs eksportētājs tomēr nevarēja parādīt stabilas un atšķirīgas cenu starpības atšķirīgiem tirdzniecības apjomiem tā iekšzemes vai eksporta tirgū. Tādējādi šo apgalvojumu nevarēja pieņemt.

| (59) | Pēc tam ražotājs eksportētājs pieprasīja korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta ii) punktu. Komisija nevar pieņemt arī šo pieprasījumu, jo eksports uz Savienību notika ar saistīto uzņēmumu starpniecību un tad nesaistītiem gala lietotājiem, tāpēc eksporta tirdzniecības un pārdošanas līmenis iekšējā tirgū bija vienāds. |
| --- | --- |

(59)

Pēc tam ražotājs eksportētājs pieprasīja korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta ii) punktu. Komisija nevar pieņemt arī šo pieprasījumu, jo eksports uz Savienību notika ar saistīto uzņēmumu starpniecību un tad nesaistītiem gala lietotājiem, tāpēc eksporta tirdzniecības un pārdošanas līmenis iekšējā tirgū bija vienāds.

3.2.4.   Dempinga starpība

| (60) | Attiecībā uz vienīgo ražotāju eksportētāju Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(60)

Attiecībā uz vienīgo ražotāju eksportētāju Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (61) | Korejas sadarbības līmenis bija augsts, jo ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, imports izmeklēšanas periodā bija aptuveni 100 % no kopējā eksporta uz Savienību. Pamatojoties uz to, Komisija noteica valsts mēroga dempinga starpību tādā pašā apmērā kā vienīgajam ražotājam eksportētājam. |
| --- | --- |

(61)

Korejas sadarbības līmenis bija augsts, jo ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, imports izmeklēšanas periodā bija aptuveni 100 % no kopējā eksporta uz Savienību. Pamatojoties uz to, Komisija noteica valsts mēroga dempinga starpību tādā pašā apmērā kā vienīgajam ražotājam eksportētājam.

| (62) | Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:






  Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| POSCO | 22,8 % |
| Visi citi uzņēmumi | 22,8 % |

(62)

Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība

POSCO

22,8 %

Visi citi uzņēmumi

22,8 %

3.3.   Ķīnas Tautas Republika

| (63) | Izmeklēšanas gaitā sadarbojās divi ražotāji eksportētāji – Baosteel un WISCO –, kas eksportē aptuveni 100 % visa eksporta apjoma uz ES. Abi uzņēmumi eksportēja uz ES ar saistīto importētāju Savienībā starpniecību. |
| --- | --- |

(63)

Izmeklēšanas gaitā sadarbojās divi ražotāji eksportētāji – Baosteel un WISCO –, kas eksportē aptuveni 100 % visa eksporta apjoma uz ES. Abi uzņēmumi eksportēja uz ES ar saistīto importētāju Savienībā starpniecību.

| (64) | Neviens no ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, nepieprasīja tirgus ekonomikas režīmu. Tāpēc normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, pamatojoties uz cenu vai noteikto vērtību tirgus ekonomikas trešajā valstī (“analogajā valstī”). |
| --- | --- |

(64)

Neviens no ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, nepieprasīja tirgus ekonomikas režīmu. Tāpēc normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, pamatojoties uz cenu vai noteikto vērtību tirgus ekonomikas trešajā valstī (“analogajā valstī”).

3.3.1.   Analogā valsts

| (65) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās puses, ka tā plāno izvēlēties Korejas Republiku par piemērotu analogo valsti, un aicināja tās iesniegt piezīmes. Viena ieinteresētā puse apgalvoja, ka Koreja nebūtu piemērota analogā valsts, un tās vietā ieteica izvēlēties Krieviju. |
| --- | --- |

(65)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās puses, ka tā plāno izvēlēties Korejas Republiku par piemērotu analogo valsti, un aicināja tās iesniegt piezīmes. Viena ieinteresētā puse apgalvoja, ka Koreja nebūtu piemērota analogā valsts, un tās vietā ieteica izvēlēties Krieviju.

| (66) | Krievijas iekšējais tirgus ir salīdzinoši noslēgts, un tajā dominē viena ražotāju grupa. Importa tirgus daļa ir ļoti zema (2013. gadā mazāk par 5 %), un Krievija ir noteikusi ievedmuitu OGES ražojumiem (5 %). Turklāt Krievijas OGES veids/kategorija nav pielīdzināma Ķīnas OGES eksportam uz Savienību. Tādēļ Krieviju neuzskatīja par piemērotu analogo valsti. |
| --- | --- |

(66)

Krievijas iekšējais tirgus ir salīdzinoši noslēgts, un tajā dominē viena ražotāju grupa. Importa tirgus daļa ir ļoti zema (2013. gadā mazāk par 5 %), un Krievija ir noteikusi ievedmuitu OGES ražojumiem (5 %). Turklāt Krievijas OGES veids/kategorija nav pielīdzināma Ķīnas OGES eksportam uz Savienību. Tādēļ Krieviju neuzskatīja par piemērotu analogo valsti.

| (67) | Kā norādīts Paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija pārbaudīja, vai kāda no attiecīgajām valstīm vai cita tirgus ekonomikas trešā valsts, kurā tiek ražoti OGES, varētu būt piemērota analogā valsts. Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju vienīgās valstis, kas nav attiecīgās valstis un kurās tiek ražoti OGES, ir Brazīlija un Indija. |
| --- | --- |

(67)

Kā norādīts Paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija pārbaudīja, vai kāda no attiecīgajām valstīm vai cita tirgus ekonomikas trešā valsts, kurā tiek ražoti OGES, varētu būt piemērota analogā valsts. Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju vienīgās valstis, kas nav attiecīgās valstis un kurās tiek ražoti OGES, ir Brazīlija un Indija.

| (68) | Gan Brazīlijā, gan Indijā ir tikai viens OGES ražotājs, un tie abi ražo tādus ražojuma veidus, kas nav pielīdzināmi tiem ražojuma veidiem, ko ražo un eksportē ĶTR ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. Tāpat abas valstis OGES ražojumiem noteikušas importa nodokļus, turklāt tās, īpaši Indija, ir galvenokārt importētājvalstis ar nenozīmīgiem iekšzemes ražošanas apjomiem. Tāpēc ne Brazīlija, ne Indija netika uzskatīta par piemērotu analogo valsti. |
| --- | --- |

(68)

Gan Brazīlijā, gan Indijā ir tikai viens OGES ražotājs, un tie abi ražo tādus ražojuma veidus, kas nav pielīdzināmi tiem ražojuma veidiem, ko ražo un eksportē ĶTR ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. Tāpat abas valstis OGES ražojumiem noteikušas importa nodokļus, turklāt tās, īpaši Indija, ir galvenokārt importētājvalstis ar nenozīmīgiem iekšzemes ražošanas apjomiem. Tāpēc ne Brazīlija, ne Indija netika uzskatīta par piemērotu analogo valsti.

| (69) | Attiecībā uz Japānu un ASV tika konstatēts, ka abos tirgos dominē divi iekšzemes ražotāji un to importa apjomi ir mazi. Tāpēc var uzskatīt, ka gan Japānas, gan ASV iekšzemes tirgus ir salīdzinoši noslēgts konkurencei. |
| --- | --- |

(69)

Attiecībā uz Japānu un ASV tika konstatēts, ka abos tirgos dominē divi iekšzemes ražotāji un to importa apjomi ir mazi. Tāpēc var uzskatīt, ka gan Japānas, gan ASV iekšzemes tirgus ir salīdzinoši noslēgts konkurencei.

| (70) | Kas attiecas uz Koreju, OGES iekšzemes tirgus ir salīdzinoši atvērts, importam veidojot būtisku tirgus daļu (2013. gadā vairāk nekā 20 %). Korejas ražotājs ir liels ražotājs, kura iekšzemes un eksporta pārdošanas apjomi ir lieli. Tas ražo līdzīgā ražojuma veidus, kas pielīdzināmi tiem ražojumu veidiem, ko Ķīnas ražotāji eksportē uz Savienību. OGES importam no Savienības, ĶTR un Japānas nav noteikts muitas nodoklis. |
| --- | --- |

(70)

Kas attiecas uz Koreju, OGES iekšzemes tirgus ir salīdzinoši atvērts, importam veidojot būtisku tirgus daļu (2013. gadā vairāk nekā 20 %). Korejas ražotājs ir liels ražotājs, kura iekšzemes un eksporta pārdošanas apjomi ir lieli. Tas ražo līdzīgā ražojuma veidus, kas pielīdzināmi tiem ražojumu veidiem, ko Ķīnas ražotāji eksportē uz Savienību. OGES importam no Savienības, ĶTR un Japānas nav noteikts muitas nodoklis.

| (71) | Komisija šajā procedūras posmā secināja, ka Korejas Republika ir vispiemērotākā analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(71)

Komisija šajā procedūras posmā secināja, ka Korejas Republika ir vispiemērotākā analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.

3.3.2.   Normālā vērtība

| (72) | Kā minēts iepriekš (64. apsvērumā), saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu abu ĶTR ražotāju eksportētāju normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz cenu vai noteikto normālo vērtību analogajā valstī, kas šajā gadījumā ir Koreja. |
| --- | --- |

(72)

Kā minēts iepriekš (64. apsvērumā), saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu abu ĶTR ražotāju eksportētāju normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz cenu vai noteikto normālo vērtību analogajā valstī, kas šajā gadījumā ir Koreja.

3.3.3.   Eksporta cena

| (73) | Ražotāji eksportētāji eksportēja uz Savienību ar tādu tirgotāju un importētāju starpniecību, kas atradās gan ĶTR, gan Savienībā. |
| --- | --- |

(73)

Ražotāji eksportētāji eksportēja uz Savienību ar tādu tirgotāju un importētāju starpniecību, kas atradās gan ĶTR, gan Savienībā.

| (74) | Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu eksporta cenu noteica, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šajā gadījumā tika veiktas cenas korekcijas attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikposmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp PVA izmaksas, kā arī attiecībā uz nesaistīta importētāja peļņu. |
| --- | --- |

(74)

Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu eksporta cenu noteica, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šajā gadījumā tika veiktas cenas korekcijas attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikposmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp PVA izmaksas, kā arī attiecībā uz nesaistīta importētāja peļņu.

3.3.4.   Salīdzinājums

| (75) | Komisija salīdzināja normālo vērtību, kas noteikta analogajā valstī, un ĶTR ražotāju eksportētāju eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu. |
| --- | --- |

(75)

Komisija salīdzināja normālo vērtību, kas noteikta analogajā valstī, un ĶTR ražotāju eksportētāju eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu.

| (76) | Viena ražotāja eksportētāja vienu ražojuma veidu nevarēja pielīdzināt Korejas ražotāja ražotajiem ražojumu veidiem. Tas bija konkrētā ražojuma veida magnētisko zudumu dēļ. Šajā gadījumā eksporta cenu salīdzināja ar normālo vērtību vislīdzīgākajam ražojumam, kas atbilda visām īpašībām, bet ar vislīdzīgāko iespējamo magnētiskā zuduma vērtību. |
| --- | --- |

(76)

Viena ražotāja eksportētāja vienu ražojuma veidu nevarēja pielīdzināt Korejas ražotāja ražotajiem ražojumu veidiem. Tas bija konkrētā ražojuma veida magnētisko zudumu dēļ. Šajā gadījumā eksporta cenu salīdzināja ar normālo vērtību vislīdzīgākajam ražojumam, kas atbilda visām īpašībām, bet ar vislīdzīgāko iespējamo magnētiskā zuduma vērtību.

| (77) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika piemērotas kravu pārvadājumu izmaksām, kredītu izmaksām, apstrādes un iekraušanas izmaksām, iepakošanas izmaksām un banku maksājumiem. |
| --- | --- |

(77)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika piemērotas kravu pārvadājumu izmaksām, kredītu izmaksām, apstrādes un iekraušanas izmaksām, iepakošanas izmaksām un banku maksājumiem.

| (78) | Normālā vērtība tika koriģēta, lai nodrošinātu, ka tā tiek izteikta tādā pašā taksācijas līmenī kā eksporta cena, jo daļa no PVN, kas piemērots OGES eksportam no ĶTR, attiecīgajiem uzņēmumiem IP netika kompensēta. |
| --- | --- |

(78)

Normālā vērtība tika koriģēta, lai nodrošinātu, ka tā tiek izteikta tādā pašā taksācijas līmenī kā eksporta cena, jo daļa no PVN, kas piemērots OGES eksportam no ĶTR, attiecīgajiem uzņēmumiem IP netika kompensēta.

3.3.5.   Dempinga starpības

| (79) | Katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību analogajā valstī ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(79)

Katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību analogajā valstī ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (80) | Balstoties uz atbildēm uz anketas jautājumiem, Komisija noskaidroja, ka abi uzņēmumi bija saistīti, jo tiem bija kopīgs īpašnieks. |
| --- | --- |

(80)

Balstoties uz atbildēm uz anketas jautājumiem, Komisija noskaidroja, ka abi uzņēmumi bija saistīti, jo tiem bija kopīgs īpašnieks.

| (81) | Tāpēc abiem uzņēmumiem tika noteikta vienota dempinga starpība, balstoties uz to vidējo svērto individuālo dempinga starpību. |
| --- | --- |

(81)

Tāpēc abiem uzņēmumiem tika noteikta vienota dempinga starpība, balstoties uz to vidējo svērto individuālo dempinga starpību.

| (82) | Sadarbības līmenis ir augsts, jo ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, imports izmeklēšanas periodā ir 100 % no ĶTR kopējā eksporta uz Savienību. Pamatojoties uz to, Komisija noteica valsts mēroga dempinga starpību kā abu ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, noteikto dempinga starpību. Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:






  Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Baoshan Iron & Steel Co., Ltd un Wuhan Iron and Steel Company Limited | 28,7 % |
| Visi citi uzņēmumi | 28,7 % |

(82)

Sadarbības līmenis ir augsts, jo ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, imports izmeklēšanas periodā ir 100 % no ĶTR kopējā eksporta uz Savienību. Pamatojoties uz to, Komisija noteica valsts mēroga dempinga starpību kā abu ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, noteikto dempinga starpību. Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd un Wuhan Iron and Steel Company Limited

28,7 %

Visi citi uzņēmumi

28,7 %

3.4.   Japāna

| (83) | Japānā izmeklēšanas periodā bija divi ražotāji eksportētāji: JFE Steel Corporation un Nippon Steel & Sumitomo Metal One Corporation. Abi ražotāji eksportētāji sadarbojās. Viens no ražotājiem eksportētājiem veica pārdošanu uz Savienības tirgu, izmantojot tirgotāju Japānā. Otrs ražotājs eksportētājs galvenokārt eksportēja uz Savienību neapstrādātus (nesagrieztus) ruļļus, ko tālāk apstrādāja (sagrieza) tās saistītā persona Savienībā. Tas pats ražotājs eksportētājs arī importēja attiecīgo ražojumu, izmantojot saistītu importētāju Savienībā. Iekšzemes tirgū abi ražotāji eksportētāji pārdeva attiecīgo ražojumu gan tieši, gan ar saistītu un nesaistītu tirgotāju starpniecību. |
| --- | --- |

(83)

Japānā izmeklēšanas periodā bija divi ražotāji eksportētāji: JFE Steel Corporation un Nippon Steel & Sumitomo Metal One Corporation. Abi ražotāji eksportētāji sadarbojās. Viens no ražotājiem eksportētājiem veica pārdošanu uz Savienības tirgu, izmantojot tirgotāju Japānā. Otrs ražotājs eksportētājs galvenokārt eksportēja uz Savienību neapstrādātus (nesagrieztus) ruļļus, ko tālāk apstrādāja (sagrieza) tās saistītā persona Savienībā. Tas pats ražotājs eksportētājs arī importēja attiecīgo ražojumu, izmantojot saistītu importētāju Savienībā. Iekšzemes tirgū abi ražotāji eksportētāji pārdeva attiecīgo ražojumu gan tieši, gan ar saistītu un nesaistītu tirgotāju starpniecību.

3.4.1.   Normālā vērtība

| (84) | Balstoties uz 3.1.1. sadaļā iepriekš aprakstīto vispārējo metodoloģiju, Komisija noteica, ka vienam no ražotājiem eksportētājiem nebija neviena reprezentatīva iekšzemes tirgū pārdota ražojuma pamatregulas 2. panta 2. punkta izpratnē. Tāpēc šim ražotājam eksportētājam normālo vērtību noteica visiem ražojumu veidiem. |
| --- | --- |

(84)

Balstoties uz 3.1.1. sadaļā iepriekš aprakstīto vispārējo metodoloģiju, Komisija noteica, ka vienam no ražotājiem eksportētājiem nebija neviena reprezentatīva iekšzemes tirgū pārdota ražojuma pamatregulas 2. panta 2. punkta izpratnē. Tāpēc šim ražotājam eksportētājam normālo vērtību noteica visiem ražojumu veidiem.

| (85) | Otrā ražotāja eksportētāja gadījumā Komisija konstatēja, ka vairāk nekā pusi no eksportam uz Savienību pārdoto ražojumu veidiem varētu salīdzināt ar reprezentatīviem šo ražojumu veidu iekšzemes pārdošanas apjomiem. Tāpēc saskaņā ar vispārējo metodoloģiju šiem ražojumu veidiem normālās vērtības aprēķinā tika izmantota faktiskā iekšzemes pārdošanas cena. Pārējiem ražojumu veidiem tika noteikta normālā vērtība. |
| --- | --- |

(85)

Otrā ražotāja eksportētāja gadījumā Komisija konstatēja, ka vairāk nekā pusi no eksportam uz Savienību pārdoto ražojumu veidiem varētu salīdzināt ar reprezentatīviem šo ražojumu veidu iekšzemes pārdošanas apjomiem. Tāpēc saskaņā ar vispārējo metodoloģiju šiem ražojumu veidiem normālās vērtības aprēķinā tika izmantota faktiskā iekšzemes pārdošanas cena. Pārējiem ražojumu veidiem tika noteikta normālā vērtība.

3.4.2.   Eksporta cena

| (86) | Viens no ražotājiem eksportētājiem attiecīgo ražojumu pārdeva eksportam uz Savienību, izmantojot nesaistītu tirgotāju Japānā. Tādēļ eksporta cenas pamatā bija eksporta cenas, kas ir faktiski samaksātas vai kas ir maksājamas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu. Lai noteiktu eksporta CIF vērtību, tika izmantoti šā nesaistītā tirgotāja pārbaudīti dati. |
| --- | --- |

(86)

Viens no ražotājiem eksportētājiem attiecīgo ražojumu pārdeva eksportam uz Savienību, izmantojot nesaistītu tirgotāju Japānā. Tādēļ eksporta cenas pamatā bija eksporta cenas, kas ir faktiski samaksātas vai kas ir maksājamas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu. Lai noteiktu eksporta CIF vērtību, tika izmantoti šā nesaistītā tirgotāja pārbaudīti dati.

| (87) | Otrs ražotājs eksportētājs pārdeva attiecīgo ražojumu, izmantojot saistītus tirgotājus Savienībā. Taču lielākā daļa ražojumu veidu netika pārdoti tālāk tādā stāvoklī, kādā tie tika importēti, jo saistītā persona tos apstrādāja tālāk (sagrieza). Tāpēc Komisija noteica eksporta neapstrādāto (nesagriezto) ruļļu eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, koriģējot cenu, par kādu importētais ražojums pirmo reizi tika pārdots tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā, attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikposmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp apstrādes izmaksas Savienībā, atbilstoši koriģējot, ņemot vērā sagriešanas procesā radušos svara zudumus, PVA izmaksas, kā arī attiecībā uz peļņu, lai panāktu cenas pielīdzināšanu neapstrādāta (nesagriezta) ruļļa cenai. Ja nebija pieejams cits pamatots atsauces punkts, tika pielietots nesaistītā importētāja peļņas apmērs. |
| --- | --- |

(87)

Otrs ražotājs eksportētājs pārdeva attiecīgo ražojumu, izmantojot saistītus tirgotājus Savienībā. Taču lielākā daļa ražojumu veidu netika pārdoti tālāk tādā stāvoklī, kādā tie tika importēti, jo saistītā persona tos apstrādāja tālāk (sagrieza). Tāpēc Komisija noteica eksporta neapstrādāto (nesagriezto) ruļļu eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, koriģējot cenu, par kādu importētais ražojums pirmo reizi tika pārdots tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā, attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikposmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp apstrādes izmaksas Savienībā, atbilstoši koriģējot, ņemot vērā sagriešanas procesā radušos svara zudumus, PVA izmaksas, kā arī attiecībā uz peļņu, lai panāktu cenas pielīdzināšanu neapstrādāta (nesagriezta) ruļļa cenai. Ja nebija pieejams cits pamatots atsauces punkts, tika pielietots nesaistītā importētāja peļņas apmērs.

| (88) | Ražojumu veidiem, kas tika pārdoti tādā pašā stāvoklī, kādā tie ar saistīta importētāja starpniecību tika importēti, proti, Savienībā apstrāde nav notikusi, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, koriģējot cenu, par kādu importētais ražojums pirmo reizi tika pārdots tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā, attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp PVA izmaksas, kā arī attiecībā uz nesaistītā importētāja peļņu. |
| --- | --- |

(88)

Ražojumu veidiem, kas tika pārdoti tādā pašā stāvoklī, kādā tie ar saistīta importētāja starpniecību tika importēti, proti, Savienībā apstrāde nav notikusi, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, koriģējot cenu, par kādu importētais ražojums pirmo reizi tika pārdots tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā, attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp PVA izmaksas, kā arī attiecībā uz nesaistītā importētāja peļņu.

3.4.3.   Salīdzinājums

| (89) | Komisija salīdzināja normālo vērtību un ražotāju eksportētāju eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu. |
| --- | --- |

(89)

Komisija salīdzināja normālo vērtību un ražotāju eksportētāju eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu.

| (90) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas par komisijām, kravu pārvadājumu izmaksām, kredītu izmaksām, banku maksājumiem, apstrādes un iekraušanas izdevumiem un iepakošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(90)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas par komisijām, kravu pārvadājumu izmaksām, kredītu izmaksām, banku maksājumiem, apstrādes un iekraušanas izdevumiem un iepakošanas izmaksām.

| (91) | Ražotājs eksportētājs iesniedza prasību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta i) punktu par tirdzniecības līmeņa korekciju, apgalvojot, ka gandrīz viss pārdošanas apjoms iekšējā tirgū tika veikts gala lietotājiem, savukārt puse eksporta pārdošanas apjoma Savienībā – saistītiem un nesaistītiem tirdzniecības uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(91)

Ražotājs eksportētājs iesniedza prasību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta i) punktu par tirdzniecības līmeņa korekciju, apgalvojot, ka gandrīz viss pārdošanas apjoms iekšējā tirgū tika veikts gala lietotājiem, savukārt puse eksporta pārdošanas apjoma Savienībā – saistītiem un nesaistītiem tirdzniecības uzņēmumiem.

| (92) | Komisija noskaidroja, ka prasība nebija pietiekami pamatota. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(92)

Komisija noskaidroja, ka prasība nebija pietiekami pamatota. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

3.4.4.   Dempinga starpības

| (93) | Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(93)

Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (94) | Sadarbības līmenis bija augsts, jo ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, imports ir 100 % no kopējā eksporta no Japānas uz Savienību izmeklēšanas periodā. Pamatojoties uz to, Komisija noteica valsts mēroga dempinga starpību tādā apmērā kā uzņēmumam, kas sadarbojas, ar augstāko dempinga starpību. |
| --- | --- |

(94)

Sadarbības līmenis bija augsts, jo ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, imports ir 100 % no kopējā eksporta no Japānas uz Savienību izmeklēšanas periodā. Pamatojoties uz to, Komisija noteica valsts mēroga dempinga starpību tādā apmērā kā uzņēmumam, kas sadarbojas, ar augstāko dempinga starpību.

| (95) | Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:






  Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| JFE Steel Corporation | 47,1 % |
| Nippon Steel & Sumitomo Metal One Corporation | 52,2 % |
| Visi citi uzņēmumi | 52,2 % |

(95)

Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība

JFE Steel Corporation

47,1 %

Nippon Steel & Sumitomo Metal One Corporation

52,2 %

Visi citi uzņēmumi

52,2 %

3.5.   Krievijas Federācija

| (96) | Izmeklēšanas rezultātā tika noskaidrots, ka vienīgais attiecīgo ražojumu ražojošais uzņēmums Krievijā ir NLMK grupa. Abi grupā ietilpstošie ražotāji eksportētāji OJSC Novolipetsk Steel un VIZ Steel sadarbojās. Pārdošanu uz Savienības tirgu pilnā apmērā veica, izmantojot saistītu tirgotāju Šveicē. Pārdošana iekšzemes tirgū tika veikta tieši neatkarīgām personām. |
| --- | --- |

(96)

Izmeklēšanas rezultātā tika noskaidrots, ka vienīgais attiecīgo ražojumu ražojošais uzņēmums Krievijā ir NLMK grupa. Abi grupā ietilpstošie ražotāji eksportētāji OJSC Novolipetsk Steel un VIZ Steel sadarbojās. Pārdošanu uz Savienības tirgu pilnā apmērā veica, izmantojot saistītu tirgotāju Šveicē. Pārdošana iekšzemes tirgū tika veikta tieši neatkarīgām personām.

| (97) | Tā kā dati tika iesniegti atsevišķi par katru no iepriekš minētajiem ražotājiem eksportētājiem, dempinga aprēķinus veica katram uzņēmumam, un tad vidējo svērto starpību aprēķināja grupai kopumā. |
| --- | --- |

(97)

Tā kā dati tika iesniegti atsevišķi par katru no iepriekš minētajiem ražotājiem eksportētājiem, dempinga aprēķinus veica katram uzņēmumam, un tad vidējo svērto starpību aprēķināja grupai kopumā.

3.5.1.   Normālā vērtība

| (98) | Komisija noskaidroja, ka lielāko eksportam uz Savienību pārdoto ražojumu veidu varēja salīdzināt reprezentatīviem šā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjomiem un ka šī pārdošana iekšzemes tirgū noritēja parastajā tirdzniecības apritē. Tāpēc saskaņā ar vispārējo metodoloģiju, kas aprakstīta 3.1.1. sadaļā iepriekš, šim ražojumu veidam normālās vērtības aprēķinā tika izmantota faktiskā iekšzemes pārdošanas cena. Pārējiem ražojumu veidiem tika noteikta normālā vērtība. |
| --- | --- |

(98)

Komisija noskaidroja, ka lielāko eksportam uz Savienību pārdoto ražojumu veidu varēja salīdzināt reprezentatīviem šā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjomiem un ka šī pārdošana iekšzemes tirgū noritēja parastajā tirdzniecības apritē. Tāpēc saskaņā ar vispārējo metodoloģiju, kas aprakstīta 3.1.1. sadaļā iepriekš, šim ražojumu veidam normālās vērtības aprēķinā tika izmantota faktiskā iekšzemes pārdošanas cena. Pārējiem ražojumu veidiem tika noteikta normālā vērtība.

| (99) | Krievijas ražotāji ir integrēti uzņēmumi pat līdz tādai pakāpei, ka grupas uzņēmumi ieguva un piegādāja dzelzs rūdu un citus izejmateriālus grupas uzņēmumiem, kas ražo OGES. Ražotāju eksportētāju grupa apgalvoja, ka pamatregulas 2. panta 5. punktu nevajadzētu piemērot, lai veiktu korekcijas ražošanas izmaksā, jo šo izejmateriālu iekšējā pārdošanas cena atbilda tirgus cenām. Provizoriski tika nolemts, ka korekcijas nebūtu jāveic, jo minēto izejvielu pārdošanas cenas grupas uzņēmumiem bija līdzīgas pārdošanas cenām, kas tika prasītas ārējā tirgū. |
| --- | --- |

(99)

Krievijas ražotāji ir integrēti uzņēmumi pat līdz tādai pakāpei, ka grupas uzņēmumi ieguva un piegādāja dzelzs rūdu un citus izejmateriālus grupas uzņēmumiem, kas ražo OGES. Ražotāju eksportētāju grupa apgalvoja, ka pamatregulas 2. panta 5. punktu nevajadzētu piemērot, lai veiktu korekcijas ražošanas izmaksā, jo šo izejmateriālu iekšējā pārdošanas cena atbilda tirgus cenām. Provizoriski tika nolemts, ka korekcijas nebūtu jāveic, jo minēto izejvielu pārdošanas cenas grupas uzņēmumiem bija līdzīgas pārdošanas cenām, kas tika prasītas ārējā tirgū.

3.5.2.   Eksporta cena

| (100) | Tā kā abi ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu eksportēja uz Savienību ar tāda saistīta uzņēmuma starpniecību, kas darbojās kā importētājs, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu noteica, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šajā gadījumā tika veiktas cenas korekcijas attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikposmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp PVA izmaksas, kā arī attiecībā uz peļņu no nesaistīta importētāja. |
| --- | --- |

(100)

Tā kā abi ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu eksportēja uz Savienību ar tāda saistīta uzņēmuma starpniecību, kas darbojās kā importētājs, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu noteica, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šajā gadījumā tika veiktas cenas korekcijas attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikposmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp PVA izmaksas, kā arī attiecībā uz peļņu no nesaistīta importētāja.

3.5.3.   Salīdzinājums

| (101) | Komisija salīdzināja normālo vērtību un divu saistīto ražotāju eksportētāju eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu. |
| --- | --- |

(101)

Komisija salīdzināja normālo vērtību un divu saistīto ražotāju eksportētāju eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu.

| (102) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz transporta, apdrošināšanas, kredītu izmaksām un komisijām. |
| --- | --- |

(102)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz transporta, apdrošināšanas, kredītu izmaksām un komisijām.

3.5.4.   Dempinga starpības

| (103) | Attiecībā uz abiem saistītajiem ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Šajā posmā abu saistīto ražotāju eksportētāju dempinga aprēķini tikai konsolidēti, lai aprēķinātu NLMK grupas vidējo svērto starpību |
| --- | --- |

(103)

Attiecībā uz abiem saistītajiem ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Šajā posmā abu saistīto ražotāju eksportētāju dempinga aprēķini tikai konsolidēti, lai aprēķinātu NLMK grupas vidējo svērto starpību

| (104) | Sadarbības līmenis Krievijā ir augsts, jo ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, imports bija 100 % no kopējā eksporta uz Savienību izmeklēšanas periodā. Pamatojoties uz to, Komisija nolēma noteikt valsts mēroga dempinga starpību tādā apmērā kā NLMK grupai. |
| --- | --- |

(104)

Sadarbības līmenis Krievijā ir augsts, jo ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, imports bija 100 % no kopējā eksporta uz Savienību izmeklēšanas periodā. Pamatojoties uz to, Komisija nolēma noteikt valsts mēroga dempinga starpību tādā apmērā kā NLMK grupai.

| (105) | Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:






  Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| NLMK grupa | 29,0 % |
| Visi citi uzņēmumi | 29,0 % |

(105)

Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība

NLMK grupa

29,0 %

Visi citi uzņēmumi

29,0 %

3.6.   Amerikas Savienotās Valstis

| (106) | Vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, attiecīgo ražojumu pārdeva Savienības tirgū ar saistīta importētāja Nīderlandē starpniecību. Pārdošana iekšzemes tirgū tika veikta tieši neatkarīgām personām. |
| --- | --- |

(106)

Vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, attiecīgo ražojumu pārdeva Savienības tirgū ar saistīta importētāja Nīderlandē starpniecību. Pārdošana iekšzemes tirgū tika veikta tieši neatkarīgām personām.

3.6.1.   Normālā vērtība

| (107) | Pamatojoties uz 3.1.1. sadaļā aprakstīto vispārējo metodoloģiju, Komisija noteica, ka lielākā daļa ražojumu veidu, ko ASV ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārdeva iekšzemes tirgū, nebija identisks vai salīdzināms ar tiem, kas tika pārdoti eksportam, un tāpēc tie tika atzīti par nereprezentatīviem pamatregulas 2. panta 2. punkta izpratnē. Šiem ražojumu veidiem normālā vērtība tika noteikta saskaņā ar vispārējo metodoloģiju. Pārējiem ražojumu veidiem normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz cenām iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(107)

Pamatojoties uz 3.1.1. sadaļā aprakstīto vispārējo metodoloģiju, Komisija noteica, ka lielākā daļa ražojumu veidu, ko ASV ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārdeva iekšzemes tirgū, nebija identisks vai salīdzināms ar tiem, kas tika pārdoti eksportam, un tāpēc tie tika atzīti par nereprezentatīviem pamatregulas 2. panta 2. punkta izpratnē. Šiem ražojumu veidiem normālā vērtība tika noteikta saskaņā ar vispārējo metodoloģiju. Pārējiem ražojumu veidiem normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz cenām iekšzemes tirgū.

3.6.2.   Eksporta cena

| (108) | Vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, eksportēja uz Savienības tirgu ar saistīta importētāja ES starpniecību. |
| --- | --- |

(108)

Vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, eksportēja uz Savienības tirgu ar saistīta importētāja ES starpniecību.

| (109) | Neliela daļa ražojumu veidu netiek pārdoti tālāk tādā stāvoklī, kādā tie tiek importēti, jo saistītā persona ES tos apstrādā tālāk (sagriež). Tā kā šo ražojumu eksporta CIF vērtība, kas deklarēta uz Savienības robežas, ir neapstrādātu (nesagrieztu) ruļļu vērtība, Komisija noteica eksporta cenu eksportētajiem neapstrādātajiem (nesagrieztajiem) ruļļiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. |
| --- | --- |

(109)

Neliela daļa ražojumu veidu netiek pārdoti tālāk tādā stāvoklī, kādā tie tiek importēti, jo saistītā persona ES tos apstrādā tālāk (sagriež). Tā kā šo ražojumu eksporta CIF vērtība, kas deklarēta uz Savienības robežas, ir neapstrādātu (nesagrieztu) ruļļu vērtība, Komisija noteica eksporta cenu eksportētajiem neapstrādātajiem (nesagrieztajiem) ruļļiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu.

| (110) | Tas tika paveikts, koriģējot cenu, par kādu importētais ražojums pirmo reizi tika pārdots tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā, attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikposmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp apstrādes izmaksas Savienībā, atbilstoši koriģējot, ņemot vērā svara zudumus, PVA izmaksas, kā arī attiecībā uz peļņu, lai panāktu cenas pielīdzināšanu neapstrādāta (nesagriezta) ruļļa cenai. Ja nebija pieejams cits pamatots atsauces punkts, tika pielietots nesaistītā importētāja peļņas apmērs. |
| --- | --- |

(110)

Tas tika paveikts, koriģējot cenu, par kādu importētais ražojums pirmo reizi tika pārdots tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā, attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikposmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp apstrādes izmaksas Savienībā, atbilstoši koriģējot, ņemot vērā svara zudumus, PVA izmaksas, kā arī attiecībā uz peļņu, lai panāktu cenas pielīdzināšanu neapstrādāta (nesagriezta) ruļļa cenai. Ja nebija pieejams cits pamatots atsauces punkts, tika pielietots nesaistītā importētāja peļņas apmērs.

| (111) | Ražojumu veidiem, kas netika tālāk apstrādāti, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, koriģējot cenu, par kādu importētais ražojums pirmo reizi tika pārdots tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā, attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp PVA izmaksas, kā arī attiecībā uz nesaistītā importētāja peļņu. |
| --- | --- |

(111)

Ražojumu veidiem, kas netika tālāk apstrādāti, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, koriģējot cenu, par kādu importētais ražojums pirmo reizi tika pārdots tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā, attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp PVA izmaksas, kā arī attiecībā uz nesaistītā importētāja peļņu.

3.6.3.   Salīdzinājums

| (112) | Komisija salīdzināja normālo vērtību un vienīgā ražotāja eksportētāja eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu. |
| --- | --- |

(112)

Komisija salīdzināja normālo vērtību un vienīgā ražotāja eksportētāja eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu.

| (113) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas kravu pārvadājumu, apstrādes, iepakošanas, kredītu un pēcpārdošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(113)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas kravu pārvadājumu, apstrādes, iepakošanas, kredītu un pēcpārdošanas izmaksām.

3.6.4.   Dempinga starpība

| (114) | Attiecībā uz vienīgo ražotāju eksportētāju Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(114)

Attiecībā uz vienīgo ražotāju eksportētāju Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (115) | Sadarbības līmenis bija augsts. Tāpēc Komisija nolēma noteikt valsts mēroga dempinga starpību tādā apmērā kā vienīgajam ražotājam eksportētājam. |
| --- | --- |

(115)

Sadarbības līmenis bija augsts. Tāpēc Komisija nolēma noteikt valsts mēroga dempinga starpību tādā apmērā kā vienīgajam ražotājam eksportētājam.

| (116) | Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:






  Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| AK Steel | 60,1 % |
| Visi citi uzņēmumi | 60,1 % |

(116)

Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība

AK Steel

60,1 %

Visi citi uzņēmumi

60,1 %

4.   KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija

| (117) | Savienībā attiecīgo ražojumu ražo seši uzņēmumi. Pamatojoties uz sūdzībā norādīto informāciju, Savienībā nav citu attiecīgā ražojuma Savienības ražotāju. Tāpēc šie seši ražotāji veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(117)

Savienībā attiecīgo ražojumu ražo seši uzņēmumi. Pamatojoties uz sūdzībā norādīto informāciju, Savienībā nav citu attiecīgā ražojuma Savienības ražotāju. Tāpēc šie seši ražotāji veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (118) | Kopējais aplēstais Savienības ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija apmēram 340 000 tonnu. Komisija šo skaitli aprēķināja, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, informāciju, kas saņemta no sūdzības iesniedzēja un visiem zināmajiem Savienības ražotājiem. Seši zināmie Savienības ražotāji veic līdzīgā ražojuma kopējo ražošanu Savienībā 100 % apmērā. |
| --- | --- |

(118)

Kopējais aplēstais Savienības ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija apmēram 340 000 tonnu. Komisija šo skaitli aprēķināja, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, informāciju, kas saņemta no sūdzības iesniedzēja un visiem zināmajiem Savienības ražotājiem. Seši zināmie Savienības ražotāji veic līdzīgā ražojuma kopējo ražošanu Savienībā 100 % apmērā.

4.2.   Patēriņš Savienībā

| (119) | Komisija Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz pārdošanas apjomiem Savienības tirgū, kas attiecināmi uz a) visiem zināmajiem ražotājiem Savienībā, b) importu Savienībā no trešajām valstīm saskaņā ar Eurostat pārskatiem, kā arī atbilstoši datiem, ko attiecīgo valstu ražotāji, kas sadarbojas, bija iesnieguši. |
| --- | --- |

(119)

Komisija Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz pārdošanas apjomiem Savienības tirgū, kas attiecināmi uz a) visiem zināmajiem ražotājiem Savienībā, b) importu Savienībā no trešajām valstīm saskaņā ar Eurostat pārskatiem, kā arī atbilstoši datiem, ko attiecīgo valstu ražotāji, kas sadarbojas, bija iesnieguši.

| (120) | Attiecībā uz Japānu liela daļa Japānas attiecīgā ražojuma importa uz Nīderlandi attiecīgajā periodā tika klasificēta ar konfidenciālu KN kodu (4). Tādēļ turpmāk sniegtajā tabulā par Savienības patēriņu un pārējās attiecīgajās tabulās par importa apjomiem un vērtībām sniegti diapazoni. |
| --- | --- |

(120)

Attiecībā uz Japānu liela daļa Japānas attiecīgā ražojuma importa uz Nīderlandi attiecīgajā periodā tika klasificēta ar konfidenciālu KN kodu (4). Tādēļ turpmāk sniegtajā tabulā par Savienības patēriņu un pārējās attiecīgajās tabulās par importa apjomiem un vērtībām sniegti diapazoni.

| (121) | Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā attīstījās šādi:









  Patēriņš Savienībā (t) |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| Kopējais patēriņš Savienībā | 353 000 –368 000 | 346 000 –361 000 | 316 000 –331 000 | 313 000 –328 000 |
| Indekss | 100 | 98 | 90 | 89 |
| Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, sūdzībā norādītā informācija, Eurostat un Eurofer. |

(121)

Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā attīstījās šādi:

Patēriņš Savienībā (t)

2011

2012

2013

IP

Kopējais patēriņš Savienībā

353 000 –368 000

346 000 –361 000

316 000 –331 000

313 000 –328 000

Indekss

100

98

90

89

Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, sūdzībā norādītā informācija, Eurostat un Eurofer.

| (122) | Komisija ieguva datus visai aktivitātei par attiecīgo ražojumu un noteica, vai ražojums bija paredzēts pašpatēriņam vai brīvajam tirgum. Komisija noskaidroja, ka tikai neliela daļa (aptuveni 0,4 % no kopējā patēriņa) Savienības ražotāju produkcijas bija paredzēta pašpatēriņam. Šī daļa bieži tika vienkārši nodota un/vai piegādāta par transfertcenām uzņēmuma vai uzņēmumu grupas ietvaros turpmākai pakārtotai apstrādei. Ņemot vērā pašpatēriņa apmēru, tas neietekmē kaitējuma kopainu. |
| --- | --- |

(122)

Komisija ieguva datus visai aktivitātei par attiecīgo ražojumu un noteica, vai ražojums bija paredzēts pašpatēriņam vai brīvajam tirgum. Komisija noskaidroja, ka tikai neliela daļa (aptuveni 0,4 % no kopējā patēriņa) Savienības ražotāju produkcijas bija paredzēta pašpatēriņam. Šī daļa bieži tika vienkārši nodota un/vai piegādāta par transfertcenām uzņēmuma vai uzņēmumu grupas ietvaros turpmākai pakārtotai apstrādei. Ņemot vērā pašpatēriņa apmēru, tas neietekmē kaitējuma kopainu.

| (123) | Sākot ar 2003. gadu, bija vērojams iepriekš nepieredzēts transformatoru pieprasījums, kā rezultātā attiecīgi pieauga pieprasījums pēc attiecīgā ražojuma un cenas. Tas sekmēja gan transformatoru, gan OGES ražotāju būtisku jaudas palielināšanu visā pasaulē, sākot no 2003./2004. gada. Taču ar nelielu aizkavēšanos, taču ne vēlāk kā kopš 2011. gada pasaules (tostarp Savienības) tirgū sākās būtisks patēriņa samazinājums, kas ietekmēja arī transformatoru nozari. |
| --- | --- |

(123)

Sākot ar 2003. gadu, bija vērojams iepriekš nepieredzēts transformatoru pieprasījums, kā rezultātā attiecīgi pieauga pieprasījums pēc attiecīgā ražojuma un cenas. Tas sekmēja gan transformatoru, gan OGES ražotāju būtisku jaudas palielināšanu visā pasaulē, sākot no 2003./2004. gada. Taču ar nelielu aizkavēšanos, taču ne vēlāk kā kopš 2011. gada pasaules (tostarp Savienības) tirgū sākās būtisks patēriņa samazinājums, kas ietekmēja arī transformatoru nozari.

| (124) | Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par aptuveni 11 %. Patēriņa samazinājums radās galvenokārt pakārtoto nozaru, t. i., transformatoru ražotāju, pieprasījuma samazināšanās dēļ. |
| --- | --- |

(124)

Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par aptuveni 11 %. Patēriņa samazinājums radās galvenokārt pakārtoto nozaru, t. i., transformatoru ražotāju, pieprasījuma samazināšanās dēļ.

4.3.   Imports no attiecīgajām valstīm

4.3.1.   Importa no attiecīgajām valstīm ietekmes kumulatīvs novērtējums

| (125) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu Komisija pārbaudīja, vai attiecīgo valstu izcelsmes attiecīgā ražojuma imports jāvērtē kumulatīvi. |
| --- | --- |

(125)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu Komisija pārbaudīja, vai attiecīgo valstu izcelsmes attiecīgā ražojuma imports jāvērtē kumulatīvi.

| (126) | Visas dempinga starpības, kas noteiktas attiecībā uz importu no ĶTR, Japānas, Korejas, Krievijas un ASV, bija lielākas nekā pamatregulas 9. panta 3. punktā noteiktā de minimis robežvērtība. |
| --- | --- |

(126)

Visas dempinga starpības, kas noteiktas attiecībā uz importu no ĶTR, Japānas, Korejas, Krievijas un ASV, bija lielākas nekā pamatregulas 9. panta 3. punktā noteiktā de minimis robežvērtība.

| (127) | Importa apjoms no katras attiecīgās valsts nebija nenozīmīgs pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(127)

Importa apjoms no katras attiecīgās valsts nebija nenozīmīgs pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē.

| (128) | Konkurences apstākļi starp importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm un līdzīgo ražojumu arī bija līdzīgi. |
| --- | --- |

(128)

Konkurences apstākļi starp importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm un līdzīgo ražojumu arī bija līdzīgi.

| (129) | Importētie ražojumi konkurēja savstarpēji, kā arī ar Savienībā ražotajiem attiecīgajiem ražojumiem, jo tie tika pārdoti līdzīgām gala pircēju kategorijām. |
| --- | --- |

(129)

Importētie ražojumi konkurēja savstarpēji, kā arī ar Savienībā ražotajiem attiecīgajiem ražojumiem, jo tie tika pārdoti līdzīgām gala pircēju kategorijām.

| (130) | Tādējādi visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji bija izpildīti, un imports no attiecīgajām valstīm tika pārbaudīts kumulatīvi kaitējuma noteikšanai. |
| --- | --- |

(130)

Tādējādi visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji bija izpildīti, un imports no attiecīgajām valstīm tika pārbaudīts kumulatīvi kaitējuma noteikšanai.

| (131) | Kumulatīvā novērtējuma atbilstību ir apstrīdējuši gan ASV, gan Japānas ražotāji eksportētāji. Tie apgalvoja, ka to imports attiecīgajā periodā samazinājās un ka tie nenoteica cenas, kas būtu zemākas par Savienības ražotāju cenām. |
| --- | --- |

(131)

Kumulatīvā novērtējuma atbilstību ir apstrīdējuši gan ASV, gan Japānas ražotāji eksportētāji. Tie apgalvoja, ka to imports attiecīgajā periodā samazinājās un ka tie nenoteica cenas, kas būtu zemākas par Savienības ražotāju cenām.

| (132) | Neraugoties uz to, ka attiecīgajā periodā imports no Japānas un ASV samazinājās, šis imports par dempinga cenām ir arī veicinājis cenu spiedienu attiecīgajam ražojumam ES tirgū. To imports tiek pārdots par dempinga cenām, un to ražojumi nepārprotami konkurē ar Savienības ražojumiem, kā arī ar citu ražotāju eksportētāju ražojumiem. Nosacījumi tam, lai piemērotu importa no piecām valstīm ietekmes kumulatīvo novērtējumu, vēl arvien tiek izpildīti. Visu veidu OGES, tostarp Japānas un ASV ražotāju eksportētāju pārdotie veidi, tiek pārdoti transformatoru seržu ražošanai, un tie tiek pārdoti vienai un tai pašai salīdzinoši šaurajai pircēju grupai. Tāpēc Komisija provizoriski noraidīja šos apsvērumus. |
| --- | --- |

(132)

Neraugoties uz to, ka attiecīgajā periodā imports no Japānas un ASV samazinājās, šis imports par dempinga cenām ir arī veicinājis cenu spiedienu attiecīgajam ražojumam ES tirgū. To imports tiek pārdots par dempinga cenām, un to ražojumi nepārprotami konkurē ar Savienības ražojumiem, kā arī ar citu ražotāju eksportētāju ražojumiem. Nosacījumi tam, lai piemērotu importa no piecām valstīm ietekmes kumulatīvo novērtējumu, vēl arvien tiek izpildīti. Visu veidu OGES, tostarp Japānas un ASV ražotāju eksportētāju pārdotie veidi, tiek pārdoti transformatoru seržu ražošanai, un tie tiek pārdoti vienai un tai pašai salīdzinoši šaurajai pircēju grupai. Tāpēc Komisija provizoriski noraidīja šos apsvērumus.

4.3.2.   Imports no attiecīgajām valstīm un tā tirgus daļa

| (133) | Komisija noteica importa apjomu, balstoties uz Eurostat un uz attiecīgo valstu ražotāju, kas sadarbojās, iesniegtajiem datiem. Importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz Eurostat. |
| --- | --- |

(133)

Komisija noteica importa apjomu, balstoties uz Eurostat un uz attiecīgo valstu ražotāju, kas sadarbojās, iesniegtajiem datiem. Importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz Eurostat.

| (134) | Kā minēts iepriekš, liela daļa Japānas attiecīgā ražojuma importa uz Nīderlandi attiecīgajā periodā tika klasificēta ar konfidenciālu KN kodu. Tādēļ turpmāk esošajā tabulā par importu no attiecīgajām valstīm ir sniegti vērtību diapazoni. |
| --- | --- |

(134)

Kā minēts iepriekš, liela daļa Japānas attiecīgā ražojuma importa uz Nīderlandi attiecīgajā periodā tika klasificēta ar konfidenciālu KN kodu. Tādēļ turpmāk esošajā tabulā par importu no attiecīgajām valstīm ir sniegti vērtību diapazoni.

| (135) | Imports no attiecīgajām valstīm Savienībā attīstījies šādi:









  Importa apjoms (t) un tirgus daļa |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| Importa apjoms no attiecīgajām valstīm | 153 000 –168 000 | 158 000 –173 000 | 135 000 –150 000 | 139 000 –154 000 |
| Indekss | 100 | 103 | 89 | 91 |
| Tirgus daļa | 40,2–46,9 % | 42,3–49,4 % | 39,9–46,5 % | 41,8–48,3 % |
| Indekss | 100 | 105 | 99 | 103 |
| Avots:
  Eurostat un ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. |

(135)

Imports no attiecīgajām valstīm Savienībā attīstījies šādi:

Importa apjoms (t) un tirgus daļa

2011

2012

2013

IP

Importa apjoms no attiecīgajām valstīm

153 000 –168 000

158 000 –173 000

135 000 –150 000

139 000 –154 000

Indekss

100

103

89

91

Tirgus daļa

40,2–46,9 %

42,3–49,4 %

39,9–46,5 %

41,8–48,3 %

Indekss

100

105

99

103

Avots:
  Eurostat un ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās.

| (136) | Tabulā redzams, ka absolūtos skaitļos imports no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās. Taču importa uz Savienību par dempinga cenām kopējā tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par aptuveni trīs procentpunktiem. |
| --- | --- |

(136)

Tabulā redzams, ka absolūtos skaitļos imports no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās. Taču importa uz Savienību par dempinga cenām kopējā tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par aptuveni trīs procentpunktiem.

4.3.3.   Importa no attiecīgajām valstīm cenas un cenu samazinājums

| (137) | Komisija noteica importa cenas, balstoties uz Eurostat datiem un uz attiecīgo valstu ražotāju, kas sadarbojās, iesniegtajiem datiem. |
| --- | --- |

(137)

Komisija noteica importa cenas, balstoties uz Eurostat datiem un uz attiecīgo valstu ražotāju, kas sadarbojās, iesniegtajiem datiem.

| (138) | Vidējās svērtās cenas dinamika importam Savienībā no attiecīgajām valstīm bija šāda:









  Importa cenas (EUR/t) |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| ĶTR | 1 798 | 1 967 | 1 530 | 1 357 |
| Indekss | 100 | 109 | 85 | 75 |
| Japāna | 1 964 | 1 914 | 1 536 | 1 353 |
| Indekss | 100 | 97 | 78 | 69 |
| Koreja | 2 033 | 1 814 | 1 434 | 1 353 |
| Indekss | 100 | 89 | 71 | 67 |
| Krievija | 1 493 | 1 377 | 1 137 | 1 055 |
| Indekss | 100 | 92 | 76 | 71 |
| ASV | 2 024 | 2 014 | 1 741 | 1 604 |
| Indekss | 100 | 100 | 86 | 79 |
| Vidējā cena importam par dempinga cenām (par vienību) | 1 813 | 1 746 | 1 397 | 1 263 |
| Indekss | 100 | 96 | 77 | 70 |
| Avots:
  Eurostat un ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. |

(138)

Vidējās svērtās cenas dinamika importam Savienībā no attiecīgajām valstīm bija šāda:

Importa cenas (EUR/t)

2011

2012

2013

IP

ĶTR

1 798

1 967

1 530

1 357

Indekss

100

109

85

75

Japāna

1 964

1 914

1 536

1 353

Indekss

100

97

78

69

Koreja

2 033

1 814

1 434

1 353

Indekss

100

89

71

67

Krievija

1 493

1 377

1 137

1 055

Indekss

100

92

76

71

ASV

2 024

2 014

1 741

1 604

Indekss

100

100

86

79

Vidējā cena importam par dempinga cenām (par vienību)

1 813

1 746

1 397

1 263

Indekss

100

96

77

70

Avots:
  Eurostat un ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās.

| (139) | Importa par dempinga cenām vidējās cenas samazinājās no 1 813 EUR par tonnu 2011. gadā līdz 1 263 EUR par tonnu izmeklēšanas periodā. Attiecīgajā periodā vidējā vienības cena importam par dempinga cenām samazinājās par aptuveni 30 %. |
| --- | --- |

(139)

Importa par dempinga cenām vidējās cenas samazinājās no 1 813 EUR par tonnu 2011. gadā līdz 1 263 EUR par tonnu izmeklēšanas periodā. Attiecīgajā periodā vidējā vienības cena importam par dempinga cenām samazinājās par aptuveni 30 %.

| (140) | Komisija novērtēja cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:






  a) | vidējās svērtās pārdošanas cenas sešu Savienības ražotāju ražojuma veidam nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētas EXW līmenī, un |
| --- | --- | --- |

(140)

Komisija novērtēja cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:

a)

vidējās svērtās pārdošanas cenas sešu Savienības ražotāju ražojuma veidam nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētas EXW līmenī, un

| b) | attiecīgās katra ražojuma veida vidējās svērtās cenas, kas jāmaksā pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū par importu no tiem attiecīgo valstu ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un kas noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un kravu pārvadājumu summa (CIF), ar atbilstīgām korekcijām attiecībā uz pēcimporta izmaksām. |
| --- | --- |

b)

attiecīgās katra ražojuma veida vidējās svērtās cenas, kas jāmaksā pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū par importu no tiem attiecīgo valstu ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un kas noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un kravu pārvadājumu summa (CIF), ar atbilstīgām korekcijām attiecībā uz pēcimporta izmaksām.

| (141) | Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultātu izteica kā procentuālo daļu no Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(141)

Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultātu izteica kā procentuālo daļu no Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā.

| (142) | Neraugoties uz cenu kritumu, vidēji ražotāji eksportētāji nenoteica cenas, kas būtu zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Kopumā Savienības ražošanas nozares cenas bija diezgan līdzīgas vai arī nedaudz augstākas. Salīdzinājuma rezultāts kopumā liecināja par cenu samazinājuma neesamību. Tika konstatēts, ka tikai viens Japānas ražotājs eksportētājs samazināju cenu, kas bija par 0,50 % zemāka par Savienības ražošanas nozares cenām. |
| --- | --- |

(142)

Neraugoties uz cenu kritumu, vidēji ražotāji eksportētāji nenoteica cenas, kas būtu zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Kopumā Savienības ražošanas nozares cenas bija diezgan līdzīgas vai arī nedaudz augstākas. Salīdzinājuma rezultāts kopumā liecināja par cenu samazinājuma neesamību. Tika konstatēts, ka tikai viens Japānas ražotājs eksportētājs samazināju cenu, kas bija par 0,50 % zemāka par Savienības ražošanas nozares cenām.

| (143) | Taču cenu samazinājuma neesība nenozīmē, ka eksporta cenas nebūtu varējušas izraisīt kaitējumu. Savienības ražošanas nozares cenas ietekmēja spēcīgais cenu samazinājums, ko radīja imports par dempinga cenām. Pasaules tirgus jaudas pārpalikuma rezultātā uzņēmējdarbības uzplaukuma dēļ 2003.–2010. gadā attiecīgajā periodā palielinājās konkurence starp Savienības ražotājiem un ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(143)

Taču cenu samazinājuma neesība nenozīmē, ka eksporta cenas nebūtu varējušas izraisīt kaitējumu. Savienības ražošanas nozares cenas ietekmēja spēcīgais cenu samazinājums, ko radīja imports par dempinga cenām. Pasaules tirgus jaudas pārpalikuma rezultātā uzņēmējdarbības uzplaukuma dēļ 2003.–2010. gadā attiecīgajā periodā palielinājās konkurence starp Savienības ražotājiem un ražotājiem eksportētājiem.

| (144) | Agresīvās cenu stratēģijas īpaši attiecās uz Savienības tirgu, un ražotāji eksportētāji tās varēja saglabāt ilgāk nekā Savienības ražotāji šādu iemeslu dēļ: pirmkārt, ražotāju eksportētāju tirgus daļa savas valsts tirgū ir daudz lielāka nekā Savienības ražotāju tirgus daļa Savienībā. Savienības tirgus ir atvērts tirgus, savukārt, kā minēts iepriekš 3.3.1. punktā “Analogā valsts”, attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju iekšējais tirgus citiem konkurentiem, tostarp Savienības ražotājiem, nav viegli apgūstams; otrkārt, vairums ražotāju eksportētāju savos izcelsmes tirgos gūst lielu peļņu, kas tiem sniedz drošu rezervi, ļaujot ES tirgū ražojumus pārdot par dempinga cenām vai pat ar zaudējumiem. Konkrēti Japānas un ASV ražotāji eksportētāji Savienības tirgū pārdod ražojumus ar zaudējumiem. Attiecīgajā periodā Savienības ražotāji strādāja ar zaudējumiem gan ES tirgū, gan arī ārpus ES. |
| --- | --- |

(144)

Agresīvās cenu stratēģijas īpaši attiecās uz Savienības tirgu, un ražotāji eksportētāji tās varēja saglabāt ilgāk nekā Savienības ražotāji šādu iemeslu dēļ: pirmkārt, ražotāju eksportētāju tirgus daļa savas valsts tirgū ir daudz lielāka nekā Savienības ražotāju tirgus daļa Savienībā. Savienības tirgus ir atvērts tirgus, savukārt, kā minēts iepriekš 3.3.1. punktā “Analogā valsts”, attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju iekšējais tirgus citiem konkurentiem, tostarp Savienības ražotājiem, nav viegli apgūstams; otrkārt, vairums ražotāju eksportētāju savos izcelsmes tirgos gūst lielu peļņu, kas tiem sniedz drošu rezervi, ļaujot ES tirgū ražojumus pārdot par dempinga cenām vai pat ar zaudējumiem. Konkrēti Japānas un ASV ražotāji eksportētāji Savienības tirgū pārdod ražojumus ar zaudējumiem. Attiecīgajā periodā Savienības ražotāji strādāja ar zaudējumiem gan ES tirgū, gan arī ārpus ES.

| (145) | Šādos apstākļos jautājums par to, vai ražotāji eksportētāji pārdod vai nepārdod ražojumus zem ES ražošanas nozares cenas, kas rada zaudējumus, nav izšķirošs. Kaitējuma noskaidrošanas noteicošais faktors ir tāds, ka Savienības ražotājiem nav citu iespēju, kā vien pārdot ražojumus zem pašizmaksas, lai pasargātu savu tirgus daļu un saglabātu ražošanas ekonomiskuma līmeni lielā cenu spiediena dēļ, kas radīts uz to pārdošanas cenām. |
| --- | --- |

(145)

Šādos apstākļos jautājums par to, vai ražotāji eksportētāji pārdod vai nepārdod ražojumus zem ES ražošanas nozares cenas, kas rada zaudējumus, nav izšķirošs. Kaitējuma noskaidrošanas noteicošais faktors ir tāds, ka Savienības ražotājiem nav citu iespēju, kā vien pārdot ražojumus zem pašizmaksas, lai pasargātu savu tirgus daļu un saglabātu ražošanas ekonomiskuma līmeni lielā cenu spiediena dēļ, kas radīts uz to pārdošanas cenām.

| (146) | Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka nepieciešamas korekcijas attiecībā uz kvalitātes atšķirībām starp tās ražotāja eksportētāja saražoto un pārdoto attiecīgo ražojumu un Savienības ražošanas nozares ražoto līdzīgo ražojumu. Šis apgalvojums ir balstīts uz to, ka tā paša veida attiecīgajam ražojumam, ko saražojis šis ražotājs eksportētājs, būs ievērojami zemāka kvalitāte nekā Savienības ražošanas nozares ražojumam. |
| --- | --- |

(146)

Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka nepieciešamas korekcijas attiecībā uz kvalitātes atšķirībām starp tās ražotāja eksportētāja saražoto un pārdoto attiecīgo ražojumu un Savienības ražošanas nozares ražoto līdzīgo ražojumu. Šis apgalvojums ir balstīts uz to, ka tā paša veida attiecīgajam ražojumam, ko saražojis šis ražotājs eksportētājs, būs ievērojami zemāka kvalitāte nekā Savienības ražošanas nozares ražojumam.

| (147) | Šis apgalvojums bija nepamatots, un faktiski lietā nebija pierādījumu, ka starp vienāda veida Krievijas eksporta ražojumu un Savienības ražojumu būtu vērojamas kvalitātes atšķirības. Tādēļ šis apgalvojums tika provizoriski noraidīts. Taču attiecībā uz ražojuma veidu taisnīgu salīdzinājumu tika provizoriski pieņemts, ka Krievijas “otrās un trešās izvēles” attiecīgais ražojums nebūtu salīdzināms ar Savienības ražošanas nozares “pirmās un otrās izvēles” ražojumiem. |
| --- | --- |

(147)

Šis apgalvojums bija nepamatots, un faktiski lietā nebija pierādījumu, ka starp vienāda veida Krievijas eksporta ražojumu un Savienības ražojumu būtu vērojamas kvalitātes atšķirības. Tādēļ šis apgalvojums tika provizoriski noraidīts. Taču attiecībā uz ražojuma veidu taisnīgu salīdzinājumu tika provizoriski pieņemts, ka Krievijas “otrās un trešās izvēles” attiecīgais ražojums nebūtu salīdzināms ar Savienības ražošanas nozares “pirmās un otrās izvēles” ražojumiem.

| (148) | Vēl kāds apgalvojums attiecās uz tirdzniecības līmeni. Tika izteikts apgalvojums, ka korekcija ir nepieciešama tirdzniecības līmeņu atšķirības dēļ un ka NLMK pārdod vienīgi, izmantojot tirgotāju, savukārt ES uzņēmumi pārdod arī nepastarpināti gala lietotājiem. Taču arī šis apgalvojums tika provizoriski noraidīts, jo izmeklēšanā netika konstatēts, ka šādai tirdzniecības līmeņu atšķirībai būtu kāda ietekme uz cenām. Un konkrēti netika pamatots, ka būtu konsekventas un ievērojamas cenu atšķirības starp minētajiem tirdzniecības līmeņiem. |
| --- | --- |

(148)

Vēl kāds apgalvojums attiecās uz tirdzniecības līmeni. Tika izteikts apgalvojums, ka korekcija ir nepieciešama tirdzniecības līmeņu atšķirības dēļ un ka NLMK pārdod vienīgi, izmantojot tirgotāju, savukārt ES uzņēmumi pārdod arī nepastarpināti gala lietotājiem. Taču arī šis apgalvojums tika provizoriski noraidīts, jo izmeklēšanā netika konstatēts, ka šādai tirdzniecības līmeņu atšķirībai būtu kāda ietekme uz cenām. Un konkrēti netika pamatots, ka būtu konsekventas un ievērojamas cenu atšķirības starp minētajiem tirdzniecības līmeņiem.

4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.4.1.   Vispārīgas piezīmes

| (149) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, novērtēja visus ekonomikas rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nenošķīra makroekonomiskus un mikroekonomiskus kaitējuma rādītājus, jo visi zināmie Savienības ražotāji veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta izpratnē. Komisija izvērtēja kaitējuma rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas ietverti visu zināmo Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem, un no sūdzības iesniedzēja saņemtajiem datiem. |
| --- | --- |

(149)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, novērtēja visus ekonomikas rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nenošķīra makroekonomiskus un mikroekonomiskus kaitējuma rādītājus, jo visi zināmie Savienības ražotāji veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta izpratnē. Komisija izvērtēja kaitējuma rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas ietverti visu zināmo Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem, un no sūdzības iesniedzēja saņemtajiem datiem.

4.4.1.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (150) | Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda:









  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| Ražošanas apjoms (t) | 410 695 | 385 086 | 334 659 | 340 213 |
| Indekss | 100 | 94 | 81 | 83 |
| Ražošanas jauda (t) | 486 600 | 491 600 | 491 750 | 492 650 |
| Indekss | 100 | 101 | 101 | 101 |
| Jaudas izmantojums | 84 % | 78 % | 68 % | 69 % |
| Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(150)

Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda:

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2011

2012

2013

IP

Ražošanas apjoms (t)

410 695

385 086

334 659

340 213

Indekss

100

94

81

83

Ražošanas jauda (t)

486 600

491 600

491 750

492 650

Indekss

100

101

101

101

Jaudas izmantojums

84 %

78 %

68 %

69 %

Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

| (151) | Visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās par 17,2 %. |
| --- | --- |

(151)

Visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās par 17,2 %.

| (152) | Paziņotie jaudas skaitļi attiecas uz tehnisko jaudu, kas nozīmē, ka ir ņemtas vērā nozarē par standartu pieņemtas korekcijas par uzstādīšanas laiku, apkopi, vājās vietas un citas ierastās pārtrauces. Attiecīgajā periodā jauda nedaudz pieauga. |
| --- | --- |

(152)

Paziņotie jaudas skaitļi attiecas uz tehnisko jaudu, kas nozīmē, ka ir ņemtas vērā nozarē par standartu pieņemtas korekcijas par uzstādīšanas laiku, apkopi, vājās vietas un citas ierastās pārtrauces. Attiecīgajā periodā jauda nedaudz pieauga.

| (153) | Daži Savienības ražotāji attiecīgajā periodā ir veikuši ieguldījumus esošā ražošanas aprīkojuma modernizācijā ar mērķi ražot ražojumu veidus ar proporcionāli augstāku caurlaidību nekā parastajiem ražojumu veidiem. Taču tas neietekmēja ražošanas jaudu attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(153)

Daži Savienības ražotāji attiecīgajā periodā ir veikuši ieguldījumus esošā ražošanas aprīkojuma modernizācijā ar mērķi ražot ražojumu veidus ar proporcionāli augstāku caurlaidību nekā parastajiem ražojumu veidiem. Taču tas neietekmēja ražošanas jaudu attiecīgajā periodā.

| (154) | Jaudas izmantošanas līmeņa samazināšanās iemesls bija neliels ražošanas jaudas pieaugums vienlaicīgi ar ražošanas apjoma kritumu. Attiecīgajā periodā samazinājums bija par 15 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(154)

Jaudas izmantošanas līmeņa samazināšanās iemesls bija neliels ražošanas jaudas pieaugums vienlaicīgi ar ražošanas apjoma kritumu. Attiecīgajā periodā samazinājums bija par 15 procentpunktiem.

4.4.1.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (155) | Attiecībā uz Japānu liela daļa Japānas attiecīgā ražojuma imports uz Nīderlandi attiecīgajā periodā tika klasificēts ar konfidenciālu KN kodu. Tādēļ turpmākā tabulā, kurā ir atspoguļoti pārdošanas apjomi un tirgus daļa, ir sniegti vērtību diapazoni. |
| --- | --- |

(155)

Attiecībā uz Japānu liela daļa Japānas attiecīgā ražojuma imports uz Nīderlandi attiecīgajā periodā tika klasificēts ar konfidenciālu KN kodu. Tādēļ turpmākā tabulā, kurā ir atspoguļoti pārdošanas apjomi un tirgus daļa, ir sniegti vērtību diapazoni.

| (156) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:









  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| Kopējais pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t) | 189 000 –204 000 | 181 000 –196 000 | 174 000 –189 000 | 167 000 –182 000 |
| Indekss | 100 | 96 | 92 | 89 |
| Tirgus daļa | 51,7–58,4 % | 50,2–57,3 % | 53,0–59,6 % | 51,1–57,6 % |
| Indekss | 100 | 98 | 103 | 100 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat. |

(156)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2011

2012

2013

IP

Kopējais pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t)

189 000 –204 000

181 000 –196 000

174 000 –189 000

167 000 –182 000

Indekss

100

96

92

89

Tirgus daļa

51,7–58,4 %

50,2–57,3 %

53,0–59,6 %

51,1–57,6 %

Indekss

100

98

103

100

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat.

| (157) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū attiecīgajā periodā saruka par 11,4 % no aptuveni 189 000–204 000 tonnām 2011. gadā līdz 167 000–182 000 tonnām IP. Samazinājums sākās vēl pirms attiecīgā perioda, jo 2010. gadā Savienības ražošanas nozares apjoms bija 210 693 tonnas. |
| --- | --- |

(157)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū attiecīgajā periodā saruka par 11,4 % no aptuveni 189 000–204 000 tonnām 2011. gadā līdz 167 000–182 000 tonnām IP. Samazinājums sākās vēl pirms attiecīgā perioda, jo 2010. gadā Savienības ražošanas nozares apjoms bija 210 693 tonnas.

| (158) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa nedaudz samazinājās no 51,7 %–58,4 % līdz 51,1 %–57,6 %). Jāuzsver, ka samazinājums sākās vēl pirms attiecīgā perioda, jo 2010. gadā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa vēl bija 60,6 %. Šis tirgus daļas samazinājums sakrita ar laiku, kad samazinājās patēriņš, taču Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājums pārsniedza patēriņa samazinājumu. Turklāt ražotāju eksportētāju radītā nemitīgā cenu spiediena dēļ Savienības ražošanas nozare bija spiesta samazināt pārdošanas cenu, lai novērstu turpmāku tirgus daļas sarukumu. |
| --- | --- |

(158)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa nedaudz samazinājās no 51,7 %–58,4 % līdz 51,1 %–57,6 %). Jāuzsver, ka samazinājums sākās vēl pirms attiecīgā perioda, jo 2010. gadā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa vēl bija 60,6 %. Šis tirgus daļas samazinājums sakrita ar laiku, kad samazinājās patēriņš, taču Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājums pārsniedza patēriņa samazinājumu. Turklāt ražotāju eksportētāju radītā nemitīgā cenu spiediena dēļ Savienības ražošanas nozare bija spiesta samazināt pārdošanas cenu, lai novērstu turpmāku tirgus daļas sarukumu.

4.4.1.3.   Izaugsme

| (159) | Attiecīgajā periodā Savienības patēriņš samazinājās par aptuveni 11 %, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās par 11,4 %. Tādējādi Savienības ražošanas nozare zaudēja nelielu tirgus daļu pretstatā importa no attiecīgajām valstīm tirgus daļai, kas attiecīgajā periodā nedaudz pieauga. |
| --- | --- |

(159)

Attiecīgajā periodā Savienības patēriņš samazinājās par aptuveni 11 %, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās par 11,4 %. Tādējādi Savienības ražošanas nozare zaudēja nelielu tirgus daļu pretstatā importa no attiecīgajām valstīm tirgus daļai, kas attiecīgajā periodā nedaudz pieauga.

4.4.1.4.   Nodarbinātība un ražīgums

| (160) | Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:









  Nodarbinātība un ražīgums |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| Darbinieku skaits | 2 790 | 2 716 | 2 605 | 2 539 |
| Indekss | 100 | 97 | 93 | 91 |
| Ražīgums (tonnas uz darbinieku) | 147 | 142 | 128 | 134 |
| Indekss | 100 | 96 | 87 | 91 |
| Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(160)

Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

Nodarbinātība un ražīgums

2011

2012

2013

IP

Darbinieku skaits

2 790

2 716

2 605

2 539

Indekss

100

97

93

91

Ražīgums (tonnas uz darbinieku)

147

142

128

134

Indekss

100

96

87

91

Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

| (161) | Savienības ražošanas nozares nodarbinātības līmenis attiecīgajā periodā būtiski samazinājās pieņemto lēmumu samazināt ražošanu dēļ. Tā rezultātā attiecīgajā periodā darbaspēks samazinājās par 9 procentiem. Savienības ražošanas nozares darbaspēka produktivitāte, ko nosaka kā ražošanas izlaide uz nodarbināto gadā, samazinājās lēnāk nekā faktiskās ražošanas sarukums. Taču pēdējais rādītājs nav uzskatāms par būtisku, lai noteiktu, vai Savienības ražošanas nozare ir efektīva, īpaši tāpēc, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā ir ražojuši ražojumu veidus ar proporcionāli augstāku caurlaidību. Patiesībā augstas caurlaidības attiecīgā ražojuma veidu ražošanai ir nepieciešams plānāks materiāls un līdz ar to mazāks apjoms, neraugoties uz papildu izmaksām, kas nepieciešamas šāda attiecīgā ražojuma veida ražošanai. |
| --- | --- |

(161)

Savienības ražošanas nozares nodarbinātības līmenis attiecīgajā periodā būtiski samazinājās pieņemto lēmumu samazināt ražošanu dēļ. Tā rezultātā attiecīgajā periodā darbaspēks samazinājās par 9 procentiem. Savienības ražošanas nozares darbaspēka produktivitāte, ko nosaka kā ražošanas izlaide uz nodarbināto gadā, samazinājās lēnāk nekā faktiskās ražošanas sarukums. Taču pēdējais rādītājs nav uzskatāms par būtisku, lai noteiktu, vai Savienības ražošanas nozare ir efektīva, īpaši tāpēc, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā ir ražojuši ražojumu veidus ar proporcionāli augstāku caurlaidību. Patiesībā augstas caurlaidības attiecīgā ražojuma veidu ražošanai ir nepieciešams plānāks materiāls un līdz ar to mazāks apjoms, neraugoties uz papildu izmaksām, kas nepieciešamas šāda attiecīgā ražojuma veida ražošanai.

4.4.1.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (162) | Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā attiecīgo valstu importa apjomu un cenas, faktisko lielo dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari nebija nebūtiska. |
| --- | --- |

(162)

Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā attiecīgo valstu importa apjomu un cenas, faktisko lielo dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari nebija nebūtiska.

| (163) | Lai gan pret Krieviju laikposmā no 2005. līdz 2008. gadam un pret ASV laikposmā no 2005. līdz 2010. gadam bija ieviesti pasākumi, šobrīd ES nav noteikti tirdzniecības aizsardzības pasākumi pret šo ražojumu. Tāpēc nebija pieejami jauni dati, lai novērtētu iespējamo agrāk veikto dempinga darbību ietekmi. |
| --- | --- |

(163)

Lai gan pret Krieviju laikposmā no 2005. līdz 2008. gadam un pret ASV laikposmā no 2005. līdz 2010. gadam bija ieviesti pasākumi, šobrīd ES nav noteikti tirdzniecības aizsardzības pasākumi pret šo ražojumu. Tāpēc nebija pieejami jauni dati, lai novērtētu iespējamo agrāk veikto dempinga darbību ietekmi.

4.4.1.6.   Cenas un cenu ietekmējoši faktori

| (164) | Savienības ražotāju vidējās svērtās vienības pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā attīstījās šādi:









  Pārdošanas cenas Savienībā |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| Vienības vidējā pārdošanas cena visā Savienības tirgū (EUR/t) | 1 683 | 1 531 | 1 243 | 1 236 |
| Indekss | 100 | 91 | 74 | 73 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t) | 1 669 | 1 677 | 1 562 | 1 479 |
| Indekss | 100 | 100 | 94 | 89 |
| Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(164)

Savienības ražotāju vidējās svērtās vienības pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā attīstījās šādi:

Pārdošanas cenas Savienībā

2011

2012

2013

IP

Vienības vidējā pārdošanas cena visā Savienības tirgū (EUR/t)

1 683

1 531

1 243

1 236

Indekss

100

91

74

73

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

1 669

1 677

1 562

1 479

Indekss

100

100

94

89

Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

| (165) | Tabula iepriekš atspoguļo Savienības vienības pārdošanas cenu attīstību salīdzinājumā ar atbilstīgām ražošanas izmaksām, ko galvenokārt veido izejmateriālu iegāde, t. i., karstie velmējumi ruļļos, kas vidēji ir apmēram 50–58 % no kopējām ražošanas izmaksām attiecīgajā periodā. Tajā redzams būtisks Savienības ražošanas nozares cenu kritums. Attiecīgajā periodā pārdošanas cenas vidēji ir samazinājušās vairāk nekā to attiecīgās izmaksas. Turklāt attiecīgajā periodā, izņemot 2011. gadu, pārdošanas cenas vidēji ir bijušas zemākas nekā vienības ražošanas izmaksas. Tā rezultātā Savienības ražotājiem radās būtiski zaudējumi, un šī situācija sakrīt ar laikposmu, kad vidējās importa cenas par dempinga cenām būtiski samazinājās, tādējādi radot ilgstošu spiedienu uz Savienības ražotājiem. Savienības ražotāji bija spiesti būtiski samazināt pārdošanas cenas, cenšoties saglabāt tirgus daļu. |
| --- | --- |

(165)

Tabula iepriekš atspoguļo Savienības vienības pārdošanas cenu attīstību salīdzinājumā ar atbilstīgām ražošanas izmaksām, ko galvenokārt veido izejmateriālu iegāde, t. i., karstie velmējumi ruļļos, kas vidēji ir apmēram 50–58 % no kopējām ražošanas izmaksām attiecīgajā periodā. Tajā redzams būtisks Savienības ražošanas nozares cenu kritums. Attiecīgajā periodā pārdošanas cenas vidēji ir samazinājušās vairāk nekā to attiecīgās izmaksas. Turklāt attiecīgajā periodā, izņemot 2011. gadu, pārdošanas cenas vidēji ir bijušas zemākas nekā vienības ražošanas izmaksas. Tā rezultātā Savienības ražotājiem radās būtiski zaudējumi, un šī situācija sakrīt ar laikposmu, kad vidējās importa cenas par dempinga cenām būtiski samazinājās, tādējādi radot ilgstošu spiedienu uz Savienības ražotājiem. Savienības ražotāji bija spiesti būtiski samazināt pārdošanas cenas, cenšoties saglabāt tirgus daļu.

4.4.1.7.   Darbaspēka izmaksas

| (166) | Savienības ražotāju vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:









  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR) | 48 768 | 51 045 | 49 249 | 49 547 |
| Indekss | 100 | 105 | 101 | 102 |
| Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(166)

Savienības ražotāju vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

2011

2012

2013

IP

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR)

48 768

51 045

49 249

49 547

Indekss

100

105

101

102

Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

| (167) | Attiecīgajā periodā darbinieku vidējā alga nedaudz pieauga, taču šis pieaugums vēl arvien bija zem vidējā algu pieauguma Savienībā. Kā skaidrots 161. apsvērumā, nodarbinātība jebkurā gadījumā ir samazinājusies. |
| --- | --- |

(167)

Attiecīgajā periodā darbinieku vidējā alga nedaudz pieauga, taču šis pieaugums vēl arvien bija zem vidējā algu pieauguma Savienībā. Kā skaidrots 161. apsvērumā, nodarbinātība jebkurā gadījumā ir samazinājusies.

4.4.1.8.   Krājumi

| (168) | Savienības ražotāju krājumu apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:









  Krājumi |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| Krājumi perioda beigās (t) | 18 133 | 18 416 | 11 601 | 15 432 |
| Indekss | 100 | 102 | 64 | 85 |
| Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma | 4,4 % | 4,8 % | 3,5 % | 4,5 % |
| Indekss | 100 | 109 | 79 | 103 |
| Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(168)

Savienības ražotāju krājumu apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

Krājumi

2011

2012

2013

IP

Krājumi perioda beigās (t)

18 133

18 416

11 601

15 432

Indekss

100

102

64

85

Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma

4,4 %

4,8 %

3,5 %

4,5 %

Indekss

100

109

79

103

Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

| (169) | Attiecīgajā periodā krājumi perioda beigās saglabājās salīdzinoši stabili. Vairums līdzīgo ražojumu Savienības ražošanas nozarē tiek saražoti atbilstoši konkrētiem lietotāju pasūtījumiem. Tāpēc krājumus nevar uzskatīt par būtisku nozares kaitējuma rādītāju. |
| --- | --- |

(169)

Attiecīgajā periodā krājumi perioda beigās saglabājās salīdzinoši stabili. Vairums līdzīgo ražojumu Savienības ražošanas nozarē tiek saražoti atbilstoši konkrētiem lietotāju pasūtījumiem. Tāpēc krājumus nevar uzskatīt par būtisku nozares kaitējuma rādītāju.

4.4.1.9.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (170) | Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:









  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | – 0,8 % | – 9,8 % | – 26,6 % | – 22,3 % |
| Indekss | (100) | (1 066 ) | (3 054 ) | (2 537 ) |
| Naudas plūsma (EUR) | 37 298 598 | – 20 925 150 | – 49 622 748 | – 72 013 294 |
| Indekss | 100 | (56) | (133) | (193) |
| Ieguldījumi (EUR) | 29 248 768 | 35 938 957 | 29 633 930 | 23 395 754 |
| Indekss | 100 | 123 | 101 | 80 |
| Ienākums no ieguldījumiem | – 13,1 % | – 23,0 % | – 1 103,0 % | – 327,5 % |
| Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(170)

Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2011

2012

2013

IP

Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

– 0,8 %

– 9,8 %

– 26,6 %

– 22,3 %

Indekss

(100)

(1 066 )

(3 054 )

(2 537 )

Naudas plūsma (EUR)

37 298 598

– 20 925 150

– 49 622 748

– 72 013 294

Indekss

100

(56)

(133)

(193)

Ieguldījumi (EUR)

29 248 768

35 938 957

29 633 930

23 395 754

Indekss

100

123

101

80

Ienākums no ieguldījumiem

– 13,1 %

– 23,0 %

– 1 103,0 %

– 327,5 %

Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

| (171) | Komisija Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, tīros zaudējumus pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Kā norādīts 164. apsvēruma tabulā, vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā samazinājās par 26,5 %, jo imports par dempinga cenu radīja spēcīgu cenas spiedienu. Turklāt, ja 2011. gadā Savienības ražotāji vēl sasniedza peļņas slieksni, zaudējumi 2012. un 2013. gadā ievērojami palielinājās, IP sasniedzot līmeni līdz pat – 22 %, neraugoties uz Savienības ražošanas nozares centieniem optimizēt izmaksas, tostarp izziņotos darbaspēka samazinājumus un pagaidu darba vienošanās. |
| --- | --- |

(171)

Komisija Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, tīros zaudējumus pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Kā norādīts 164. apsvēruma tabulā, vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā samazinājās par 26,5 %, jo imports par dempinga cenu radīja spēcīgu cenas spiedienu. Turklāt, ja 2011. gadā Savienības ražotāji vēl sasniedza peļņas slieksni, zaudējumi 2012. un 2013. gadā ievērojami palielinājās, IP sasniedzot līmeni līdz pat – 22 %, neraugoties uz Savienības ražošanas nozares centieniem optimizēt izmaksas, tostarp izziņotos darbaspēka samazinājumus un pagaidu darba vienošanās.

| (172) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Neto naudas plūsmas tendence līdzinājās rentabilitātes lejupejošajai tendencei un kļuva negatīva vai gandrīz neilgtspējīga. |
| --- | --- |

(172)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Neto naudas plūsmas tendence līdzinājās rentabilitātes lejupejošajai tendencei un kļuva negatīva vai gandrīz neilgtspējīga.

| (173) | Neraugoties uz attiecīgajā periodā piedzīvotajiem zaudējumiem, ieguldījumi visos attiecīgā perioda gados saglabājās virs 23 miljoniem euro. Šie ieguldījumi galvenokārt bija saistīti ar iekārtu uzlabojumiem, lai ražotu augstas caurlaidības attiecīgā ražojuma veidus. |
| --- | --- |

(173)

Neraugoties uz attiecīgajā periodā piedzīvotajiem zaudējumiem, ieguldījumi visos attiecīgā perioda gados saglabājās virs 23 miljoniem euro. Šie ieguldījumi galvenokārt bija saistīti ar iekārtu uzlabojumiem, lai ražotu augstas caurlaidības attiecīgā ražojuma veidus.

| (174) | Ienākums no ieguldījumiem būtībā ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Piedzīvoto zaudējumu dēļ ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā ir bijis negatīvs. Tas būtībā atbilda tādai pašai lejupejošai tendencei kā rentabilitāte. Attiecīgajā periodā piedzīvotie zaudējumi ietekmēja kapitāla palielināšanas iespējas. Piemēram, kāds Savienības ražotājs ir uz 2015. gadu atlicis lielus ieguldījumus, lai attīstītu augstas caurlaidības OGES veidus. |
| --- | --- |

(174)

Ienākums no ieguldījumiem būtībā ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Piedzīvoto zaudējumu dēļ ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā ir bijis negatīvs. Tas būtībā atbilda tādai pašai lejupejošai tendencei kā rentabilitāte. Attiecīgajā periodā piedzīvotie zaudējumi ietekmēja kapitāla palielināšanas iespējas. Piemēram, kāds Savienības ražotājs ir uz 2015. gadu atlicis lielus ieguldījumus, lai attīstītu augstas caurlaidības OGES veidus.

4.5.   Secinājums par kaitējumu

| (175) | Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija attiecīgajā periodā būtiski pasliktinājās, neraugoties uz Savienības ražošanas nozares konkrētu rīcību attiecīgajā periodā, lai uzlabotu efektivitāti, samazinot izmaksas un ierobežojot ražošanas izmaksas, tostarp izziņojot darbaspēka samazinājumus un pagaidu darba vienošanās. Zaudējumi no – 0,8 % 2011. gadā pieauga līdz – 22,3 % IP. Turklāt, salīdzinot ar 2010. gadu, peļņas sarukums ir vēl lielāks, jo Savienības ražošanas nozare vēl 2010. gadā spēja gūt peļņu 14 % apmērā. |
| --- | --- |

(175)

Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija attiecīgajā periodā būtiski pasliktinājās, neraugoties uz Savienības ražošanas nozares konkrētu rīcību attiecīgajā periodā, lai uzlabotu efektivitāti, samazinot izmaksas un ierobežojot ražošanas izmaksas, tostarp izziņojot darbaspēka samazinājumus un pagaidu darba vienošanās. Zaudējumi no – 0,8 % 2011. gadā pieauga līdz – 22,3 % IP. Turklāt, salīdzinot ar 2010. gadu, peļņas sarukums ir vēl lielāks, jo Savienības ražošanas nozare vēl 2010. gadā spēja gūt peļņu 14 % apmērā.

| (176) | Tāpat pārdošanas apjomi Savienības tirgū samazinājās par 11,4 %, cenas par pārdošanas vienību samazinājās par 26,5 %, ražošana samazinājās par 17,2 %, savukārt ražošanas jaudas izmantojums saruka par 15 procentiem. Nodarbinātība samazinājās par 9 procentiem. Tā rezultātā zaudējumi sasniedza tādu līmeni, kas vairāk nav ilgtspējīgs. |
| --- | --- |

(176)

Tāpat pārdošanas apjomi Savienības tirgū samazinājās par 11,4 %, cenas par pārdošanas vienību samazinājās par 26,5 %, ražošana samazinājās par 17,2 %, savukārt ražošanas jaudas izmantojums saruka par 15 procentiem. Nodarbinātība samazinājās par 9 procentiem. Tā rezultātā zaudējumi sasniedza tādu līmeni, kas vairāk nav ilgtspējīgs.

| (177) | Šīs lietas konkrētajos apstākļos, kur ražotāji eksportētāji kopumā nenoteica zemākas cenas kā Savienības ražošanas nozarē, noteicošs faktors, lai noteiktu kaitējumu, ir tas, ka Savienības ražotāji bija spiesti pārdot zem pašizmaksas, jo liela daļa ražotāju eksportētāju ne vien pārdeva par dempinga cenām, bet pat zem pašizmaksas, līdz ar to radot būtisku spiedienu uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. |
| --- | --- |

(177)

Šīs lietas konkrētajos apstākļos, kur ražotāji eksportētāji kopumā nenoteica zemākas cenas kā Savienības ražošanas nozarē, noteicošs faktors, lai noteiktu kaitējumu, ir tas, ka Savienības ražotāji bija spiesti pārdot zem pašizmaksas, jo liela daļa ražotāju eksportētāju ne vien pārdeva par dempinga cenām, bet pat zem pašizmaksas, līdz ar to radot būtisku spiedienu uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām.

| (178) | Attiecīgajā periodā piedzīvoto zaudējumu dēļ, kas radās iepriekš aprakstīto faktoru rezultātā, arī citi rādītāji, piemēram, naudas plūsma, ienākumi no ieguldījumiem, arī sekoja tādai pašai lejupejošai tendencei kā rentabilitātes rādītājs. |
| --- | --- |

(178)

Attiecīgajā periodā piedzīvoto zaudējumu dēļ, kas radās iepriekš aprakstīto faktoru rezultātā, arī citi rādītāji, piemēram, naudas plūsma, ienākumi no ieguldījumiem, arī sekoja tādai pašai lejupejošai tendencei kā rentabilitātes rādītājs.

| (179) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija šajā izmeklēšanas posmā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, par ko liecina visi galvenie zaudējumu rādītāji, pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(179)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija šajā izmeklēšanas posmā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, par ko liecina visi galvenie zaudējumu rādītāji, pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

| (180) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai bija citi zināmie faktori, kas tajā pašā laikā varētu būt radījuši zaudējumus Savienības ražošanas nozarei. Komisija nodrošināja, ka iespējamie kaitējums, ko izraisījuši citi faktori, kuri nav saistīti ar importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, netiek attiecināti uz importu par dempinga cenām. Šie faktori ir: ekonomikas krīze un pieprasījuma samazinājums, nepietiekama Savienības ražotāju konkurētspēja, imports no trešajām valstīm, Savienības ražotāju eksporta pārdošanas rādītāji un Eiropas tērauda nozares “iespējamais jaudas pārpalikums”. |
| --- | --- |

(180)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai bija citi zināmie faktori, kas tajā pašā laikā varētu būt radījuši zaudējumus Savienības ražošanas nozarei. Komisija nodrošināja, ka iespējamie kaitējums, ko izraisījuši citi faktori, kuri nav saistīti ar importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, netiek attiecināti uz importu par dempinga cenām. Šie faktori ir: ekonomikas krīze un pieprasījuma samazinājums, nepietiekama Savienības ražotāju konkurētspēja, imports no trešajām valstīm, Savienības ražotāju eksporta pārdošanas rādītāji un Eiropas tērauda nozares “iespējamais jaudas pārpalikums”.

5.1.   Importa par dempinga cenām izraisītā ietekme

| (181) | Ražotāju eksportētāju pārdošanas cenas vidēji samazinājās no 1 813 EUR/t 2011. gadā līdz 1 263 EUR/t IP laikā. Attiecīgajā periodā nemitīgi samazinot vienības pārdošanas cenu, attiecīgo valstu ražotāji spēja palielināt savu tirgus daļu (no 40,2 %–46,9 % 2011. gadā līdz 41,8 %–48,3 % IP laikā). Šā cenu krituma rezultātā attiecīgajā periodā sākās pieauga cenu konkurence starp Savienības ražotājiem un ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(181)

Ražotāju eksportētāju pārdošanas cenas vidēji samazinājās no 1 813 EUR/t 2011. gadā līdz 1 263 EUR/t IP laikā. Attiecīgajā periodā nemitīgi samazinot vienības pārdošanas cenu, attiecīgo valstu ražotāji spēja palielināt savu tirgus daļu (no 40,2 %–46,9 % 2011. gadā līdz 41,8 %–48,3 % IP laikā). Šā cenu krituma rezultātā attiecīgajā periodā sākās pieauga cenu konkurence starp Savienības ražotājiem un ražotājiem eksportētājiem.

| (182) | Attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju krasais cenu samazinājums attiecīgajā periodā, bieži zem pašizmaksas, Savienības ražošanas nozarei izraisīja kaitējumu: Savienības ražotājiem nebija citas izvēles, kā sākt cenu samazinājumu, pārdodot produkciju ar zaudējumiem, lai saglabātu zināmu pārdošanas apjomu un tirgus daļu. Taču tas radīja negatīvu ietekmi uz nozares rentabilitāti, kas IP kļuva negatīva un sasniedza – 22,3 % līmeni, kas nav ilgtspējīgs. Neapšaubāmi, ja Savienības ražošanas nozare cenas nebūtu samazinājusi zem pašizmaksas, tā ļoti ātri būtu zaudējusi tirgus daļu un būtu bijusi spiesta samazināt ražošanu un slēgt ražotnes. |
| --- | --- |

(182)

Attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju krasais cenu samazinājums attiecīgajā periodā, bieži zem pašizmaksas, Savienības ražošanas nozarei izraisīja kaitējumu: Savienības ražotājiem nebija citas izvēles, kā sākt cenu samazinājumu, pārdodot produkciju ar zaudējumiem, lai saglabātu zināmu pārdošanas apjomu un tirgus daļu. Taču tas radīja negatīvu ietekmi uz nozares rentabilitāti, kas IP kļuva negatīva un sasniedza – 22,3 % līmeni, kas nav ilgtspējīgs. Neapšaubāmi, ja Savienības ražošanas nozare cenas nebūtu samazinājusi zem pašizmaksas, tā ļoti ātri būtu zaudējusi tirgus daļu un būtu bijusi spiesta samazināt ražošanu un slēgt ražotnes.

| (183) | Ievērojot nepārprotami konstatēto laika sakritību starp importu par dempinga cenām, kas nemitīgi samazinājās, no vienas puses, un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma zudumu un cenu samazinājumu, kā rezultātā tā strādāja ar zaudējumiem, no otras puses, tiek secināts, ka imports par dempinga cenām bija iemesls zaudējumiem, kādus cieta Savienības ražošanas nozare. Pat, ja cenas netiktu ilgstoši noteiktas zemākas, tiek īstenota agresīva cenu noteikšana – galvenokārt Savienības tirgū –, ko ilgtermiņā varētu saglabāt vienīgi ražotāji eksportētāji. Tāda situācija ir tāpēc, ka atšķirībā no Savienības ražotājiem tie būtībā var gūt lielu peļņu iekšējā tirgū, kur tiem ir ļoti lielas tirgus daļas. |
| --- | --- |

(183)

Ievērojot nepārprotami konstatēto laika sakritību starp importu par dempinga cenām, kas nemitīgi samazinājās, no vienas puses, un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma zudumu un cenu samazinājumu, kā rezultātā tā strādāja ar zaudējumiem, no otras puses, tiek secināts, ka imports par dempinga cenām bija iemesls zaudējumiem, kādus cieta Savienības ražošanas nozare. Pat, ja cenas netiktu ilgstoši noteiktas zemākas, tiek īstenota agresīva cenu noteikšana – galvenokārt Savienības tirgū –, ko ilgtermiņā varētu saglabāt vienīgi ražotāji eksportētāji. Tāda situācija ir tāpēc, ka atšķirībā no Savienības ražotājiem tie būtībā var gūt lielu peļņu iekšējā tirgū, kur tiem ir ļoti lielas tirgus daļas.

5.2.   Citu faktoru ietekme

5.2.1.   Ekonomikas krīze

| (184) | Ekonomikas krīze attiecīgajā periodā radīja pieprasījuma samazinājumu ES, kam sekoja pārdošanas cenu samazināšanās. Taču, lai gan krīze ietekmēja OGES tirgus visā pasaulē, jāatzīmē, ka ražotāju eksportētāju valstu iekšējos tirgos netika konstatēts līdzīgs kaitējums. Uzskatāms pierādījums ir tas, ka USTR
   (5) konstatēja (2014. gada septembra publikācija Nr. 4491, VII. daļa, Secinājumi, 36. lpp.), ka ASV ražošanas nozare šobrīd necieš būtisku kaitējumu. Turklāt Japānas, Krievijas un Korejas ražotāji attiecīgajā iekšzemes tirgū ražojumu dažkārt pārdeva ar būtisku peļņu. |
| --- | --- |

(184)

Ekonomikas krīze attiecīgajā periodā radīja pieprasījuma samazinājumu ES, kam sekoja pārdošanas cenu samazināšanās. Taču, lai gan krīze ietekmēja OGES tirgus visā pasaulē, jāatzīmē, ka ražotāju eksportētāju valstu iekšējos tirgos netika konstatēts līdzīgs kaitējums. Uzskatāms pierādījums ir tas, ka USTR
   (5) konstatēja (2014. gada septembra publikācija Nr. 4491, VII. daļa, Secinājumi, 36. lpp.), ka ASV ražošanas nozare šobrīd necieš būtisku kaitējumu. Turklāt Japānas, Krievijas un Korejas ražotāji attiecīgajā iekšzemes tirgū ražojumu dažkārt pārdeva ar būtisku peļņu.

| (185) | Var provizoriski secināt, ka ekonomikas krīze nav ES ražošanas nozares ciestā kaitējuma galvenais iemesls un tā nepārtrauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei izraisīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(185)

Var provizoriski secināt, ka ekonomikas krīze nav ES ražošanas nozares ciestā kaitējuma galvenais iemesls un tā nepārtrauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei izraisīto kaitējumu.

5.2.2.   Nepietiekama Savienības ražotāju konkurētspēja

| (186) | Dažas ieinteresētās puses apgalvoja, ka Savienības ražotāji nav pietiekami konkurētspējīgi salīdzinoši augstāku izejmateriāla izmaksu, enerģijas (galvenokārt elektrības) un darba izmaksu dēļ. |
| --- | --- |

(186)

Dažas ieinteresētās puses apgalvoja, ka Savienības ražotāji nav pietiekami konkurētspējīgi salīdzinoši augstāku izejmateriāla izmaksu, enerģijas (galvenokārt elektrības) un darba izmaksu dēļ.

| (187) | Savienības ražotāji, iespējams, būtu salīdzinoši neizdevīgākā stāvoklī, ja to izejmateriālu un elektrības cenas tiktu salīdzinātas ar noteiktiem ražotājiem eksportētājiem, piemēram, Krievijā un ASV. |
| --- | --- |

(187)

Savienības ražotāji, iespējams, būtu salīdzinoši neizdevīgākā stāvoklī, ja to izejmateriālu un elektrības cenas tiktu salīdzinātas ar noteiktiem ražotājiem eksportētājiem, piemēram, Krievijā un ASV.

| (188) | Taču šie apsvērumi nesniedz pietiekamu skaidrojumu par to, kāpēc Savienības ražošanas nozare gados pirms attiecīgā perioda vēl arvien bija spējīga strādāt ar peļņu, ņemot vērā to, ka šis iespējamais salīdzinoši neizdevīgākais stāvoklis izmaksu ziņā, visticamāk, pastāvēja arī iepriekšējā periodā. Turklāt, sākot ar 2011. gadu, Savienības ražošanas nozare panāca izmaksu ietaupījumus, kā rezultātā samazinājās darba izmaksas un ražošanas vienības izmaksas. Tāpēc šis apgalvojums tiek provizoriski noraidīts. |
| --- | --- |

(188)

Taču šie apsvērumi nesniedz pietiekamu skaidrojumu par to, kāpēc Savienības ražošanas nozare gados pirms attiecīgā perioda vēl arvien bija spējīga strādāt ar peļņu, ņemot vērā to, ka šis iespējamais salīdzinoši neizdevīgākais stāvoklis izmaksu ziņā, visticamāk, pastāvēja arī iepriekšējā periodā. Turklāt, sākot ar 2011. gadu, Savienības ražošanas nozare panāca izmaksu ietaupījumus, kā rezultātā samazinājās darba izmaksas un ražošanas vienības izmaksas. Tāpēc šis apgalvojums tiek provizoriski noraidīts.

5.2.3.   Imports no trešajām valstīm

| (189) | Citu trešo valstu importa apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:










  Imports no trešajām valstīm |
| --- | --- |
| Citas trešās valstis | | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| | Apjoms (mērvienība) | 5 224 | 1 262 | 1 502 | 1 891 |
| Indekss | 100 | 24 | 29 | 36 |
| Tirgus daļa | 1,4 % | 0,4 % | 0,5 % | 0,6 % |
| Avots: Eurostat. |

(189)

Citu trešo valstu importa apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

Imports no trešajām valstīm

Citas trešās valstis

2011

2012

2013

IP

Apjoms (mērvienība)

5 224

1 262

1 502

1 891

Indekss

100

24

29

36

Tirgus daļa

1,4 %

0,4 %

0,5 %

0,6 %

Avots: Eurostat.

| (190) | Imports no attiecīgajām valstīm veido lielāko daļu no visa importa Savienībā. Kopumā attiecīgajā periodā cits imports samazinājās par 63,8 %. Ņemot vērā mazo importa apjomu (1 891 tonnas) un nelielo tirgus daļu (0,6 %) IP beigās, nepārprotami nav norādes, kas liecinātu, ka cits imports būtu izraisījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(190)

Imports no attiecīgajām valstīm veido lielāko daļu no visa importa Savienībā. Kopumā attiecīgajā periodā cits imports samazinājās par 63,8 %. Ņemot vērā mazo importa apjomu (1 891 tonnas) un nelielo tirgus daļu (0,6 %) IP beigās, nepārprotami nav norādes, kas liecinātu, ka cits imports būtu izraisījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

5.2.4.   Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas rādītāji

| (191) | Savienības ražotāju eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:









  Atlasīto Savienības ražotāju eksporta rādītāji |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| Eksporta apjoms (t) | 200 895 | 187 250 | 142 810 | 155 239 |
| Indekss | 100 | 93 | 71 | 77 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 1 556 | 1 521 | 1 211 | 1 139 |
| Indekss | 100 | 98 | 78 | 73 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(191)

Savienības ražotāju eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

Atlasīto Savienības ražotāju eksporta rādītāji

2011

2012

2013

IP

Eksporta apjoms (t)

200 895

187 250

142 810

155 239

Indekss

100

93

71

77

Vidējā cena (EUR/t)

1 556

1 521

1 211

1 139

Indekss

100

98

78

73

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

| (192) | Savienības ražotāju eksporta pārdošana (apjoms) nesaistītiem pircējiem attiecīgajā periodā samazinājās par 22,7 %. Lai spētu konkurēt ar citiem ražotājiem trešo valstu tirgos, ES ražotāji bija spiesti samazināt eksporta cenu. Taču eksporta apjoms sasniedza 45,6 % no kopējā ražošanas apjoma IP beigās, salīdzinot ar 48,9 % 2011. gadā, kas nozīmē zaudējumus 3,3 procentpunktu apmērā salīdzinoši neilgā laikposmā. |
| --- | --- |

(192)

Savienības ražotāju eksporta pārdošana (apjoms) nesaistītiem pircējiem attiecīgajā periodā samazinājās par 22,7 %. Lai spētu konkurēt ar citiem ražotājiem trešo valstu tirgos, ES ražotāji bija spiesti samazināt eksporta cenu. Taču eksporta apjoms sasniedza 45,6 % no kopējā ražošanas apjoma IP beigās, salīdzinot ar 48,9 % 2011. gadā, kas nozīmē zaudējumus 3,3 procentpunktu apmērā salīdzinoši neilgā laikposmā.

| (193) | Attiecīgi Savienības ražotāju eksporta rezultāti arī sekmēja kaitējuma izraisīšanu, taču ne tādā apmērā, lai tas pārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozares ciesto kaitējumu šādu iemeslu dēļ: pirmkārt, zemāka vienības pārdošanas cena (1 139 EUR par tonnu eksporta tirgos), ko Savienības ražotāji noteica, salīdzinot ar ES tirgū noteikto cenu (1 235 EUR par tonnu), vērtējama, ņemot vērā to, ka tas ietver lielu daļu otršķirīgas kvalitātes OGES no ES ražotājiem, ko lielākoties eksportē un pārdod ar atlaidi, salīdzinot ar to augstākās kvalitātes OGES; otrkārt, pārdošanas apjoms ES (172 410 tonnas), salīdzinot ar eksporta apjomu (155 239 tonnas), veido lielāko daļu Savienības ražotāju pārdošanas apjoma; treškārt, eksporta rezultātu pavājināšanās ir saistīta ar to, ka attiecīgo valstu, kas ir būtiski Savienības tirdzniecības partneri, tirgi ir samērā noslēgti un grūti apgūstami. Šādā kontekstā tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti ir saglabāti augstā līmenī. Situācijā, ko ietekmēja izteikts cenu spiediens, ko izraisīja imports par dempinga cenām, kas bieži bija zem pašizmaksas, ja eksporta pārdošana nebūtu saglabāta tādā pašā līmenī, apjomradītu ietaupījumu zaudējums un Savienības ražošanas nozares produkcijas vienības izmaksu ietekme būtu bijusi vēl lielāka. |
| --- | --- |

(193)

Attiecīgi Savienības ražotāju eksporta rezultāti arī sekmēja kaitējuma izraisīšanu, taču ne tādā apmērā, lai tas pārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozares ciesto kaitējumu šādu iemeslu dēļ: pirmkārt, zemāka vienības pārdošanas cena (1 139 EUR par tonnu eksporta tirgos), ko Savienības ražotāji noteica, salīdzinot ar ES tirgū noteikto cenu (1 235 EUR par tonnu), vērtējama, ņemot vērā to, ka tas ietver lielu daļu otršķirīgas kvalitātes OGES no ES ražotājiem, ko lielākoties eksportē un pārdod ar atlaidi, salīdzinot ar to augstākās kvalitātes OGES; otrkārt, pārdošanas apjoms ES (172 410 tonnas), salīdzinot ar eksporta apjomu (155 239 tonnas), veido lielāko daļu Savienības ražotāju pārdošanas apjoma; treškārt, eksporta rezultātu pavājināšanās ir saistīta ar to, ka attiecīgo valstu, kas ir būtiski Savienības tirdzniecības partneri, tirgi ir samērā noslēgti un grūti apgūstami. Šādā kontekstā tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti ir saglabāti augstā līmenī. Situācijā, ko ietekmēja izteikts cenu spiediens, ko izraisīja imports par dempinga cenām, kas bieži bija zem pašizmaksas, ja eksporta pārdošana nebūtu saglabāta tādā pašā līmenī, apjomradītu ietaupījumu zaudējums un Savienības ražošanas nozares produkcijas vienības izmaksu ietekme būtu bijusi vēl lielāka.

5.2.5.   Eiropas tērauda nozares jaudas pārpalikums

| (194) | Dažas ieinteresētās puses apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei, kurā ietilpst vertikāli integrēti tērauda ražotāji, izraisītā kaitējuma iemesls nav bijis vis imports no attiecīgajām valstīm, bet gan Savienības tērauda nozares strukturālās problēmas, piemēram, jaudas pārpalikums. |
| --- | --- |

(194)

Dažas ieinteresētās puses apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei, kurā ietilpst vertikāli integrēti tērauda ražotāji, izraisītā kaitējuma iemesls nav bijis vis imports no attiecīgajām valstīm, bet gan Savienības tērauda nozares strukturālās problēmas, piemēram, jaudas pārpalikums.

| (195) | Taču šā faktora negatīvo ietekmi nevar piedēvēt ES OGES ražotājiem. Kā norādīts kaitējuma analīzē, Savienības ražotāji veica konkrētus pasākumus, lai uzlabotu efektivitāti; piemēram, ražošanas apjoms tika samazināts par 70 482 tonnām (– 17,2 %), nodarbināto skaits samazinājās par 251 pilna laika darbinieku (– 9 %), un arī vienības izmaksas samazinājās par 11 %. |
| --- | --- |

(195)

Taču šā faktora negatīvo ietekmi nevar piedēvēt ES OGES ražotājiem. Kā norādīts kaitējuma analīzē, Savienības ražotāji veica konkrētus pasākumus, lai uzlabotu efektivitāti; piemēram, ražošanas apjoms tika samazināts par 70 482 tonnām (– 17,2 %), nodarbināto skaits samazinājās par 251 pilna laika darbinieku (– 9 %), un arī vienības izmaksas samazinājās par 11 %.

| (196) | Turklāt parastajiem attiecīgā ražojuma veidiem Savienības tirgū nav vērojams būtisks jaudas pārpalikums. Turklāt, tā kā Savienības ražotāji pāries uz zemāku magnētisko zudumu ražojuma kombināciju, jauda, kas nepieciešama, lai ražotu parastos attiecīgā ražojuma veidus, turpinās sarukt. |
| --- | --- |

(196)

Turklāt parastajiem attiecīgā ražojuma veidiem Savienības tirgū nav vērojams būtisks jaudas pārpalikums. Turklāt, tā kā Savienības ražotāji pāries uz zemāku magnētisko zudumu ražojuma kombināciju, jauda, kas nepieciešama, lai ražotu parastos attiecīgā ražojuma veidus, turpinās sarukt.

| (197) | Pagaidām izmeklēšanā nav konstatētas tādas Savienības strukturālas problēmas, ko varētu uzskatīt par kaitējuma iemeslu. Drīzāk Savienības ražošanas nozares problēma ir saistīta ar to, ka Japānas, Korejas, ASV un ĶTR importa par dempinga cenām dēļ Savienības ražotāji nevar ražot (un pārdot) augstākas caurlaidības attiecīgā ražojuma veidus par arvien zemākām cenām. Tāpat Savienības ražotāji sastopas ar līdzsvara trūkumu piedāvājumā, kas attiecas uz attiecīgā ražojuma parastajiem veidiem, Krievijas importa par dempinga cenām dēļ, kas papildus pazemina šā attiecīgā ražojuma veida cenas. Tāpēc iespējamais jaudas pārpalikums, ja tāds ir, ir drīzāk importa par dempinga cenām sekas, nevis Savienības ražošanas nozarei izraisītā kaitējuma cēlonis. |
| --- | --- |

(197)

Pagaidām izmeklēšanā nav konstatētas tādas Savienības strukturālas problēmas, ko varētu uzskatīt par kaitējuma iemeslu. Drīzāk Savienības ražošanas nozares problēma ir saistīta ar to, ka Japānas, Korejas, ASV un ĶTR importa par dempinga cenām dēļ Savienības ražotāji nevar ražot (un pārdot) augstākas caurlaidības attiecīgā ražojuma veidus par arvien zemākām cenām. Tāpat Savienības ražotāji sastopas ar līdzsvara trūkumu piedāvājumā, kas attiecas uz attiecīgā ražojuma parastajiem veidiem, Krievijas importa par dempinga cenām dēļ, kas papildus pazemina šā attiecīgā ražojuma veida cenas. Tāpēc iespējamais jaudas pārpalikums, ja tāds ir, ir drīzāk importa par dempinga cenām sekas, nevis Savienības ražošanas nozarei izraisītā kaitējuma cēlonis.

5.2.6.   Krievijas imports atbilst parastajai kategorijai

| (198) | Krievijas ražotāju eksportētāju grupa apgalvoja, ka kaitējums attiecas vienīgi uz augstas kvalitātes kategorijām, nevis uz parasto OGES segmentu, kas, kā tika apgalvots, ir ilgtspējīgs ražošanas un pārdošanas apjomu ziņā. Tādējādi eksportu no Krievijas šajā gadījumā nevarot uzskatīt par kaitējuma iemeslu. |
| --- | --- |

(198)

Krievijas ražotāju eksportētāju grupa apgalvoja, ka kaitējums attiecas vienīgi uz augstas kvalitātes kategorijām, nevis uz parasto OGES segmentu, kas, kā tika apgalvots, ir ilgtspējīgs ražošanas un pārdošanas apjomu ziņā. Tādējādi eksportu no Krievijas šajā gadījumā nevarot uzskatīt par kaitējuma iemeslu.

| (199) | Taču visi Savienības ražotāji, tostarp tie, kuri ražo vienīgi parastos OGES veidus, cieta būtisku kaitējuma ražošanas apjoma, pārdošanas apjoma, tirgus daļas, pārdošanas cenu un rentabilitātes ziņā. Tas nepārprotami liecināja, ka šis apgalvojums nebija pamatots. |
| --- | --- |

(199)

Taču visi Savienības ražotāji, tostarp tie, kuri ražo vienīgi parastos OGES veidus, cieta būtisku kaitējuma ražošanas apjoma, pārdošanas apjoma, tirgus daļas, pārdošanas cenu un rentabilitātes ziņā. Tas nepārprotami liecināja, ka šis apgalvojums nebija pamatots.

5.3.   Secinājums par cēloņsakarību

| (200) | Provizoriski tika nodibināta cēloņsakarība starp Savienības ražotājiem izraisīto kaitējumu un importu no attiecīgajām valstīm par dempinga cenām. Ir vērojama nepārprotama sakritība starp straujo samazinājumu, īpaši importa par dempinga cenām līmenī, un Savienības rezultātu pasliktināšanos. Savienības ražošanas nozare centās saglabāt cenas līmeni 2011. gadā, taču pēc tam tai nebija citas iespējas, kā vien pielāgoties cenas līmenim, ko noteica imports par dempinga cenām, lai saglabātu tirgus daļu vai vismaz izvairītos no tās samazināšanās. Tā rezultātā radās zaudējumi, kas nav ilgtspējīgas sekas. |
| --- | --- |

(200)

Provizoriski tika nodibināta cēloņsakarība starp Savienības ražotājiem izraisīto kaitējumu un importu no attiecīgajām valstīm par dempinga cenām. Ir vērojama nepārprotama sakritība starp straujo samazinājumu, īpaši importa par dempinga cenām līmenī, un Savienības rezultātu pasliktināšanos. Savienības ražošanas nozare centās saglabāt cenas līmeni 2011. gadā, taču pēc tam tai nebija citas iespējas, kā vien pielāgoties cenas līmenim, ko noteica imports par dempinga cenām, lai saglabātu tirgus daļu vai vismaz izvairītos no tās samazināšanās. Tā rezultātā radās zaudējumi, kas nav ilgtspējīgas sekas.

| (201) | Komisija ir izšķīrusi un nodalījusi visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no zaudējumiem, ko izraisījis imports par dempinga cenām. Provizoriski netika secināts, ka citi noteiktie faktori, kā ekonomikas krīze, apgalvojums par nepietiekamo ES ražošanas nozares konkurētspēju, imports no trešajām valstīm, Savienības ražotāju eksporta pārdošanas rādītāji vai Savienības ražošanas nozares jaudas pārpalikums, pārtrauktu iepriekš konstatēto cēloņsakarību, pat ievērojot to iespējamo apvienoto ietekmi. Patēriņa samazinājums, kā arī Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti, iespējams, zināmā mērā sekmēja kaitējumu, taču, ja nebūtu noticis nemitīgs cenu samazinājums importam par dempinga cenām, situācija Savienības ražošanas nozarē noteikti nebūtu bijusi ietekmēta tik lielā mērā. Jo īpaši pārdošanas cenas nebūtu samazinājušās līdz tik zemam līmenim. |
| --- | --- |

(201)

Komisija ir izšķīrusi un nodalījusi visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no zaudējumiem, ko izraisījis imports par dempinga cenām. Provizoriski netika secināts, ka citi noteiktie faktori, kā ekonomikas krīze, apgalvojums par nepietiekamo ES ražošanas nozares konkurētspēju, imports no trešajām valstīm, Savienības ražotāju eksporta pārdošanas rādītāji vai Savienības ražošanas nozares jaudas pārpalikums, pārtrauktu iepriekš konstatēto cēloņsakarību, pat ievērojot to iespējamo apvienoto ietekmi. Patēriņa samazinājums, kā arī Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti, iespējams, zināmā mērā sekmēja kaitējumu, taču, ja nebūtu noticis nemitīgs cenu samazinājums importam par dempinga cenām, situācija Savienības ražošanas nozarē noteikti nebūtu bijusi ietekmēta tik lielā mērā. Jo īpaši pārdošanas cenas nebūtu samazinājušās līdz tik zemam līmenim.

| (202) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka attiecīgo valstu imports par dempinga cenām ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka citi faktori – ne atsevišķi, ne kopā – nav pārtraukuši cēloņsakarību. |
| --- | --- |

(202)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka attiecīgo valstu imports par dempinga cenām ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka citi faktori – ne atsevišķi, ne kopā – nav pārtraukuši cēloņsakarību.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

| (203) | Neraugoties uz to, ka ir izdarīts secinājums par dempingu, kas rada zaudējumus, Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai tā var nepārprotami secināt, ka pasākumu noteikšana šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs. Savienības interešu noteikšana bija balstīta uz visu iesaistīto interešu novērtējumu, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju, lietotāju un publiskās politikas interesēm saistībā ar attiecīgo ražojumu, kā tas ir noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/125/EK (6) (“Ekodizaina direktīva”). |
| --- | --- |

(203)

Neraugoties uz to, ka ir izdarīts secinājums par dempingu, kas rada zaudējumus, Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai tā var nepārprotami secināt, ka pasākumu noteikšana šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs. Savienības interešu noteikšana bija balstīta uz visu iesaistīto interešu novērtējumu, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju, lietotāju un publiskās politikas interesēm saistībā ar attiecīgo ražojumu, kā tas ir noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/125/EK (6) (“Ekodizaina direktīva”).

6.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (204) | Savienības ražošanas nozare atrodas dažādās dalībvalstīs (Apvienotajā Karalistē, Francijā, Vācijā, Čehijā, Polijā un Zviedrijā), un tajā ir tieši nodarbināti vairāk nekā 2 500 darbinieku saistībā ar attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(204)

Savienības ražošanas nozare atrodas dažādās dalībvalstīs (Apvienotajā Karalistē, Francijā, Vācijā, Čehijā, Polijā un Zviedrijā), un tajā ir tieši nodarbināti vairāk nekā 2 500 darbinieku saistībā ar attiecīgo ražojumu.

| (205) | Izmeklēšanā sadarbojās visi zināmie ražotāji. Neviens no zināmajiem ražotājiem neiebilda pret izmeklēšanas uzsākšanu. Kā parādīts iepriekš, analizējot kaitējuma rādītājus, situācija Savienības ražošanas nozarē kopumā pasliktinājās, un to negatīvi ietekmēja imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(205)

Izmeklēšanā sadarbojās visi zināmie ražotāji. Neviens no zināmajiem ražotājiem neiebilda pret izmeklēšanas uzsākšanu. Kā parādīts iepriekš, analizējot kaitējuma rādītājus, situācija Savienības ražošanas nozarē kopumā pasliktinājās, un to negatīvi ietekmēja imports par dempinga cenām.

| (206) | Ir paredzams, ka pagaidu antidempinga maksājumu piemērošana atjaunos godīgus tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, apturot cenu samazinājumu un ļaujot Savienības ražošanas nozarei atkopties. Tā rezultātā palielinātos Savienības ražošanas nozares rentabilitāte, tuvojoties līmeņiem, kas uzskatāmi par nepieciešamiem šajā kapitālietilpīgajā nozarē. Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Tiek atgādināts, ka visi kaitējuma rādītāji attiecīgajā periodā attīstījās negatīvi. Īpaši pasliktinājās ar visu zināmo Savienības ražotāju finanšu darbību saistītie kaitējuma rādītāji, piemēram, rentabilitāte un naudas plūsma. Tādēļ ir svarīgi, lai cenas tiktu atjaunotas tādā līmenī, kas būtu virs dempinga cenām vai vismaz neradītu zaudējumus, lai ļautu visiem dažādajiem ražotājiem darboties Savienības tirgū godīgas tirdzniecības apstākļos. Ja pasākumi netiks veikti, ir ļoti iespējama Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa turpmāka pasliktināšanās. |
| --- | --- |

(206)

Ir paredzams, ka pagaidu antidempinga maksājumu piemērošana atjaunos godīgus tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, apturot cenu samazinājumu un ļaujot Savienības ražošanas nozarei atkopties. Tā rezultātā palielinātos Savienības ražošanas nozares rentabilitāte, tuvojoties līmeņiem, kas uzskatāmi par nepieciešamiem šajā kapitālietilpīgajā nozarē. Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Tiek atgādināts, ka visi kaitējuma rādītāji attiecīgajā periodā attīstījās negatīvi. Īpaši pasliktinājās ar visu zināmo Savienības ražotāju finanšu darbību saistītie kaitējuma rādītāji, piemēram, rentabilitāte un naudas plūsma. Tādēļ ir svarīgi, lai cenas tiktu atjaunotas tādā līmenī, kas būtu virs dempinga cenām vai vismaz neradītu zaudējumus, lai ļautu visiem dažādajiem ražotājiem darboties Savienības tirgū godīgas tirdzniecības apstākļos. Ja pasākumi netiks veikti, ir ļoti iespējama Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa turpmāka pasliktināšanās.

| (207) | Tāpēc provizoriski tiek secināts, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. Jebkādu antidempinga pasākumu piemērošana ļautu Savienības ražošanas nozarei atkopties no konstatētajām zaudējumus izraisošā dempinga sekām. |
| --- | --- |

(207)

Tāpēc provizoriski tiek secināts, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. Jebkādu antidempinga pasākumu piemērošana ļautu Savienības ražošanas nozarei atkopties no konstatētajām zaudējumus izraisošā dempinga sekām.

6.2.   Nesaistīto importētāju intereses

| (208) | Nesaistīto importētāju atlase nebija nepieciešama, jo tikai divi nesaistītie importētāji pieteicās un pilnībā sadarbojās šajā izmeklēšanā, iesniedzot atbildi uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(208)

Nesaistīto importētāju atlase nebija nepieciešama, jo tikai divi nesaistītie importētāji pieteicās un pilnībā sadarbojās šajā izmeklēšanā, iesniedzot atbildi uz anketas jautājumiem.

| (209) | Ar attiecīgo ražojumu saistītās darbības atbilda gandrīz 100 % no pirmā nesaistītā importētāja kopējā apgrozījuma, savukārt šādas darbības veidoja vien nelielu daļu no otrā importētāja kopējā apgrozījuma. Abi uzņēmumi bija pret iespējamo antidempinga pasākumu piemērošanu, jo tie uzskatīja, ka tas izraisītu attiecīgā ražojuma importa pārtraukšanu. |
| --- | --- |

(209)

Ar attiecīgo ražojumu saistītās darbības atbilda gandrīz 100 % no pirmā nesaistītā importētāja kopējā apgrozījuma, savukārt šādas darbības veidoja vien nelielu daļu no otrā importētāja kopējā apgrozījuma. Abi uzņēmumi bija pret iespējamo antidempinga pasākumu piemērošanu, jo tie uzskatīja, ka tas izraisītu attiecīgā ražojuma importa pārtraukšanu.

| (210) | Pirmais nesaistītais importētājs pārtrauca darbību IP laikā. Šis nesaistītais importētājs ne vien tirgoja veselus ruļļus tieši Savienības pircējiem, bet veica arī apgriešanas un griešanas darbības pirms nosūtīšanas Savienības pircējiem. |
| --- | --- |

(210)

Pirmais nesaistītais importētājs pārtrauca darbību IP laikā. Šis nesaistītais importētājs ne vien tirgoja veselus ruļļus tieši Savienības pircējiem, bet veica arī apgriešanas un griešanas darbības pirms nosūtīšanas Savienības pircējiem.

| (211) | Otrais importētājs ir importējis tikai nelielus attiecīgā ražojuma daudzumus, kas veidoja tikai nelielu apgrozījuma daļu. Pamatojoties uz to, tika provizoriski secināts, ka, ņemot vērā attiecīgā ražojuma ierobežoto daļu šā importētāja kopējā darbībā, pasākumu piemērošanai nebūtu būtiskas negatīvās ietekmes uz Savienības importētāja interesēm. |
| --- | --- |

(211)

Otrais importētājs ir importējis tikai nelielus attiecīgā ražojuma daudzumus, kas veidoja tikai nelielu apgrozījuma daļu. Pamatojoties uz to, tika provizoriski secināts, ka, ņemot vērā attiecīgā ražojuma ierobežoto daļu šā importētāja kopējā darbībā, pasākumu piemērošanai nebūtu būtiskas negatīvās ietekmes uz Savienības importētāja interesēm.

| (212) | Ievērojot iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka pasākumu piemērošanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz ES importētāju interesēm. |
| --- | --- |

(212)

Ievērojot iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka pasākumu piemērošanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz ES importētāju interesēm.

6.3.   Lietotāju intereses

6.3.1.   Ievads

| (213) | Attiecīgais ražojums pamatā tiek izmantots kā galvenais materiāls spēka un sadales transformatoros. Transformatoru ražošana Eiropā ir labi iedibināta nozare, kas tradicionāli apkalpo lielos elektroenerģijas piegādātājus. Transformatoru nozare kopumā pieder lieliem rūpniecības koncerniem, kuri darbojas vispasaules mērogā. Taču tirgū darbojas arī daži mazāki neatkarīgi uzņēmumi, un daži no tiem darbojas noteiktā tirgus nišā, piemēram, seržu griešanā. |
| --- | --- |

(213)

Attiecīgais ražojums pamatā tiek izmantots kā galvenais materiāls spēka un sadales transformatoros. Transformatoru ražošana Eiropā ir labi iedibināta nozare, kas tradicionāli apkalpo lielos elektroenerģijas piegādātājus. Transformatoru nozare kopumā pieder lieliem rūpniecības koncerniem, kuri darbojas vispasaules mērogā. Taču tirgū darbojas arī daži mazāki neatkarīgi uzņēmumi, un daži no tiem darbojas noteiktā tirgus nišā, piemēram, seržu griešanā.

| (214) | Attiecīgais ražojums lietotājiem tiek uzskatīts par būtisku izmaksu posteni. Pamatojoties uz apkopotajiem datiem, attiecīgā ražojuma kā izejmateriāla izmaksas ir aptuveni 6–13 % apmērā no kopējām transformatoru ražošanas izmaksām. Atsevišķos izņēmuma gadījumos izmaksas var būt augstākas ierobežotam skaitam starpniekuzņēmumu, kas atrodas starp attiecīgā ražojuma ražotājiem un transformatoru ražotājiem. Šo starpniekuzņēmumu darbības aprobežojas ar garenvirziena griešanu nepieciešamajā platumā un lamināciju griešanu atbilstoši transformatoru ražotāju ruļļu specifikācijām un/vai seržu montāžu transformatoriem. |
| --- | --- |

(214)

Attiecīgais ražojums lietotājiem tiek uzskatīts par būtisku izmaksu posteni. Pamatojoties uz apkopotajiem datiem, attiecīgā ražojuma kā izejmateriāla izmaksas ir aptuveni 6–13 % apmērā no kopējām transformatoru ražošanas izmaksām. Atsevišķos izņēmuma gadījumos izmaksas var būt augstākas ierobežotam skaitam starpniekuzņēmumu, kas atrodas starp attiecīgā ražojuma ražotājiem un transformatoru ražotājiem. Šo starpniekuzņēmumu darbības aprobežojas ar garenvirziena griešanu nepieciešamajā platumā un lamināciju griešanu atbilstoši transformatoru ražotāju ruļļu specifikācijām un/vai seržu montāžu transformatoriem.

| (215) | Daži lietotāji apgalvoja, ka ražotāju eksportētāju ražojumi ir kvalitatīvāki magnētisko zudumu un trokšņa līmeņu ziņā. Viņi arī apgalvoja, ka, ja tiktu piemēroti pasākumi, Savienības ražošanas nozarei trūktu jaudas, lai piegādātu lietotājiem īpaši augstas caurlaidības ražojumu veidus, kā rezultātā veidotos nepietiekams piedāvājums. |
| --- | --- |

(215)

Daži lietotāji apgalvoja, ka ražotāju eksportētāju ražojumi ir kvalitatīvāki magnētisko zudumu un trokšņa līmeņu ziņā. Viņi arī apgalvoja, ka, ja tiktu piemēroti pasākumi, Savienības ražošanas nozarei trūktu jaudas, lai piegādātu lietotājiem īpaši augstas caurlaidības ražojumu veidus, kā rezultātā veidotos nepietiekams piedāvājums.

| (216) | Tāpat tika apgalvots, ka imports no attiecīgajām valstīm bija nepieciešams, lai uzņēmumiem, kas importē un izmanto OGES ražojumus, piešķirtu lielākas iespējas izvēlēties izdevīgu piedāvājumu. Attiecīgi tie apgalvoja, ka pasākumu piemērošana pazeminātu to konkurētspēju attiecībā pret ražotājiem, kas atrodas ārpus Savienības, arī tāpēc, ka pasākumu piemērošana veicinātu būtisku cenas pieaugumu. Šāds cenas pieaugums sekmētu pasūtījumu un Savienības tirgus daļas zaudējumu, kā arī tā rezultātā varētu tikt pieņemts lēmums pārvietot ražošanu ārpus Savienības. |
| --- | --- |

(216)

Tāpat tika apgalvots, ka imports no attiecīgajām valstīm bija nepieciešams, lai uzņēmumiem, kas importē un izmanto OGES ražojumus, piešķirtu lielākas iespējas izvēlēties izdevīgu piedāvājumu. Attiecīgi tie apgalvoja, ka pasākumu piemērošana pazeminātu to konkurētspēju attiecībā pret ražotājiem, kas atrodas ārpus Savienības, arī tāpēc, ka pasākumu piemērošana veicinātu būtisku cenas pieaugumu. Šāds cenas pieaugums sekmētu pasūtījumu un Savienības tirgus daļas zaudējumu, kā arī tā rezultātā varētu tikt pieņemts lēmums pārvietot ražošanu ārpus Savienības.

| (217) | Lai novērtētu šos divus galvenos apsvērumus, Komisija ņēma vērā turpmāk izklāstīto tirgus struktūru. Attiecīgā ražojuma ražotāju skaits visā pasaulē aprobežojas ar 16 lielajiem ražotājiem. Japānā un ASV ir katrā pa diviem ražotājiem, pa vienam Krievijā un Korejā, savukārt ĶTR – četri, bet Savienībā – seši (piecas tērauda ražotnes un viens griešanas centrs). Līdz ar to Savienības tirgū ir vislielākais ražotāju skaits. Japānas un ASV izplatītāju tīkls Savienībā ir sevišķi labi organizēts, jo šo valstu ražotājiem ir savi tehniskās apkopes centri un/vai saistīti importētāji Savienībā. Turklāt no šiem 16 ražotājiem, šķiet, ne visi ražotāji spēj nodrošināt attiecīgā ražojuma augstas caurlaidības veidus. Attiecīgā ražojuma augstas caurlaidības veidu ražotāji atrodas Savienībā, ASV, Japānā, Korejā un ĶTR. |
| --- | --- |

(217)

Lai novērtētu šos divus galvenos apsvērumus, Komisija ņēma vērā turpmāk izklāstīto tirgus struktūru. Attiecīgā ražojuma ražotāju skaits visā pasaulē aprobežojas ar 16 lielajiem ražotājiem. Japānā un ASV ir katrā pa diviem ražotājiem, pa vienam Krievijā un Korejā, savukārt ĶTR – četri, bet Savienībā – seši (piecas tērauda ražotnes un viens griešanas centrs). Līdz ar to Savienības tirgū ir vislielākais ražotāju skaits. Japānas un ASV izplatītāju tīkls Savienībā ir sevišķi labi organizēts, jo šo valstu ražotājiem ir savi tehniskās apkopes centri un/vai saistīti importētāji Savienībā. Turklāt no šiem 16 ražotājiem, šķiet, ne visi ražotāji spēj nodrošināt attiecīgā ražojuma augstas caurlaidības veidus. Attiecīgā ražojuma augstas caurlaidības veidu ražotāji atrodas Savienībā, ASV, Japānā, Korejā un ĶTR.

| (218) | Kas attiecas uz lietotāju pozīcijām, izmeklēšanā tika noskaidrots, ka lietotāji, kuri sadarbojās un kopā veidoja aptuveni 40 % no visa OGES importa no attiecīgajām valstīm, IP laikā iegādājās attiecīgi 48 % no attiecīgo valstu ražotājiem un 52 % no Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(218)

Kas attiecas uz lietotāju pozīcijām, izmeklēšanā tika noskaidrots, ka lietotāji, kuri sadarbojās un kopā veidoja aptuveni 40 % no visa OGES importa no attiecīgajām valstīm, IP laikā iegādājās attiecīgi 48 % no attiecīgo valstu ražotājiem un 52 % no Savienības ražotājiem.

6.3.2.   Nepietiekams piedāvājums un kvalitātes atšķirības

| (219) | Attiecībā uz lietotāju apgalvojumiem, ka pasākumu piemērošana veicinātu attiecīgā ražojuma nepietiekamu piedāvājumu, Komisija atzīmē, ka antidempinga maksājumu mērķis nav slēgt Savienības tirgu jebkādam importam, bet atjaunot godīgu tirdzniecību, likvidējot zaudējumus radoša dempinga ietekmi. Nav sagaidāms, ka imports no attiecīgajām valstīm tādēļ tiks pārtraukts, tas turpināsies, bet ar tādu cenu līmeni, kas ir augstāks par dempinga cenām vai vismaz nerada zaudējumus. |
| --- | --- |

(219)

Attiecībā uz lietotāju apgalvojumiem, ka pasākumu piemērošana veicinātu attiecīgā ražojuma nepietiekamu piedāvājumu, Komisija atzīmē, ka antidempinga maksājumu mērķis nav slēgt Savienības tirgu jebkādam importam, bet atjaunot godīgu tirdzniecību, likvidējot zaudējumus radoša dempinga ietekmi. Nav sagaidāms, ka imports no attiecīgajām valstīm tādēļ tiks pārtraukts, tas turpināsies, bet ar tādu cenu līmeni, kas ir augstāks par dempinga cenām vai vismaz nerada zaudējumus.

| (220) | Kas attiecas uz attiecīgā ražojuma kvalitāti, Japānas ražotāja ražojums OGES un transformatoru nozarē tiek uzskatīts par kvalitātes etalonu. Taču divi Savienības ražotāji ir vispāratzīti kā spējīgi ražot noteiktas kvalitātes attiecīgā ražojuma veidus, kam piemīt zemi magnētiskie zudumi. Turklāt, pateicoties Komisijas Regulas (ES) Nr. 548/2014 (7) (Ekodizaina regula) piemērošanas pirmajam posmam, citi Savienības ražotāji šobrīd pietuvojas kvalitātes ziņā un ir nolēmuši sākt ražot ražojumus ar proporcionāli augstāku caurlaidību nekā parastajiem attiecīgā ražojuma veidiem (skatīt turpmāk). |
| --- | --- |

(220)

Kas attiecas uz attiecīgā ražojuma kvalitāti, Japānas ražotāja ražojums OGES un transformatoru nozarē tiek uzskatīts par kvalitātes etalonu. Taču divi Savienības ražotāji ir vispāratzīti kā spējīgi ražot noteiktas kvalitātes attiecīgā ražojuma veidus, kam piemīt zemi magnētiskie zudumi. Turklāt, pateicoties Komisijas Regulas (ES) Nr. 548/2014 (7) (Ekodizaina regula) piemērošanas pirmajam posmam, citi Savienības ražotāji šobrīd pietuvojas kvalitātes ziņā un ir nolēmuši sākt ražot ražojumus ar proporcionāli augstāku caurlaidību nekā parastajiem attiecīgā ražojuma veidiem (skatīt turpmāk).

| (221) | Ja netiktu piemēroti antidempinga maksājumi, tiktu zaudēta pārliecība, ka Savienības ražošanas nozare turpmāk varētu izstrādāt tās augstas caurlaidības OGES veidus, kas ir nepieciešami Regulas (ES) Nr. 548/2014 1. posma ieviešanai, ņemot vērā kopš 2011. gada radušos uzkrātos zaudējumus. |
| --- | --- |

(221)

Ja netiktu piemēroti antidempinga maksājumi, tiktu zaudēta pārliecība, ka Savienības ražošanas nozare turpmāk varētu izstrādāt tās augstas caurlaidības OGES veidus, kas ir nepieciešami Regulas (ES) Nr. 548/2014 1. posma ieviešanai, ņemot vērā kopš 2011. gada radušos uzkrātos zaudējumus.

| (222) | Ņemot vērā Savienības ražotāju brīvo ražošanas jaudu un to pašreizējo stratēģiju, kas paredz tuvākajā nākotnē ražot proporcionāli augstākas caurlaidības nekā parasto ražojumu veidus, nav uzskatāms par iespējamu tas, ka Savienības ražošanas nozarei nebūtu pietiekamas jaudas, lai nodrošinātu piedāvājumu lietotāju nozarei, īpaši noteiktus augstas caurlaidības veidus. Attiecībā uz to Savienības ražotāji lēš, ka tie spētu 2015. gadā saražot 144 000 tonnas augstas caurlaidības ražojumu veidus. |
| --- | --- |

(222)

Ņemot vērā Savienības ražotāju brīvo ražošanas jaudu un to pašreizējo stratēģiju, kas paredz tuvākajā nākotnē ražot proporcionāli augstākas caurlaidības nekā parasto ražojumu veidus, nav uzskatāms par iespējamu tas, ka Savienības ražošanas nozarei nebūtu pietiekamas jaudas, lai nodrošinātu piedāvājumu lietotāju nozarei, īpaši noteiktus augstas caurlaidības veidus. Attiecībā uz to Savienības ražotāji lēš, ka tie spētu 2015. gadā saražot 144 000 tonnas augstas caurlaidības ražojumu veidus.

| (223) | Viens lietotājs šīs aplēses ir apstrīdējis, apgalvojot, ka Savienības ražošanas nozare 2015. gadā spēj saražot tikai līdz 90 000 tonnām augstas caurlaidības veidus. Tā kā šim apgalvojumam papildu pamatojums netika sniegts, Komisija šajā posmā nevarēja pārliecināties par tā patiesumu. Taču, pat ja lietotāja aplēses būtu izrādījušās pareizas, proti, Savienības ražotāju jauda nebūtu pietiekama, lai apmierinātu Savienības pieprasījumu pēc augstas caurlaidības ražojumu veidiem nākotnē, tas nebūtu noteicošais faktors. Savienības interešu pārbaudē nav nepieciešams pierādīt to, ka Savienības pieprasījumu būtu pilnībā jāspēj apmierināt ar Savienības ražošanas apjomu. Jebkurā gadījumā antidempinga maksājuma mērķis ir atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības tirgū. Tādējādi ir sagaidāms, ka Savienības tirgum arī turpmāk tiktu piegādāts imports no attiecīgajām valstīm, taču par godīgām cenām. Tāpēc Komisija provizoriski secināja, ka nepastāv pamatota iespējamība, ka pasākumu ieviešana sekmētu augstas caurlaidības OGES veidu piedāvājuma trūkumu. |
| --- | --- |

(223)

Viens lietotājs šīs aplēses ir apstrīdējis, apgalvojot, ka Savienības ražošanas nozare 2015. gadā spēj saražot tikai līdz 90 000 tonnām augstas caurlaidības veidus. Tā kā šim apgalvojumam papildu pamatojums netika sniegts, Komisija šajā posmā nevarēja pārliecināties par tā patiesumu. Taču, pat ja lietotāja aplēses būtu izrādījušās pareizas, proti, Savienības ražotāju jauda nebūtu pietiekama, lai apmierinātu Savienības pieprasījumu pēc augstas caurlaidības ražojumu veidiem nākotnē, tas nebūtu noteicošais faktors. Savienības interešu pārbaudē nav nepieciešams pierādīt to, ka Savienības pieprasījumu būtu pilnībā jāspēj apmierināt ar Savienības ražošanas apjomu. Jebkurā gadījumā antidempinga maksājuma mērķis ir atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības tirgū. Tādējādi ir sagaidāms, ka Savienības tirgum arī turpmāk tiktu piegādāts imports no attiecīgajām valstīm, taču par godīgām cenām. Tāpēc Komisija provizoriski secināja, ka nepastāv pamatota iespējamība, ka pasākumu ieviešana sekmētu augstas caurlaidības OGES veidu piedāvājuma trūkumu.

| (224) | Šis konstatējums neskar turpmāku jautājuma izskatīšanu par to, vai noteiktiem augstas caurlaidības un/vai īpaši augstas kvalitātes DP veidiem galīgajā posmā vajadzētu veikt citu novērtējumu, pamatojoties uz papildu iesniedzamo informāciju. |
| --- | --- |

(224)

Šis konstatējums neskar turpmāku jautājuma izskatīšanu par to, vai noteiktiem augstas caurlaidības un/vai īpaši augstas kvalitātes DP veidiem galīgajā posmā vajadzētu veikt citu novērtējumu, pamatojoties uz papildu iesniedzamo informāciju.

6.3.3.   Savienības lietotāju konkurētspēja

| (225) | Ir nepamatoti uzskatīt, ka Savienības ražošanas nozare būtu monopolstāvoklī, ja antidempinga pasākumi tiktu piemēroti, jo sagaidāms, ka imports no attiecīgajām valstīm turpināsies, un joprojām pastāv – gan mazākā mērā – arī citi iegādes avoti. Savienības ražošanas nozarē ietilpst vairāki ražotāji, un līdz šim tie savstarpēji ir aktīvi konkurējuši. |
| --- | --- |

(225)

Ir nepamatoti uzskatīt, ka Savienības ražošanas nozare būtu monopolstāvoklī, ja antidempinga pasākumi tiktu piemēroti, jo sagaidāms, ka imports no attiecīgajām valstīm turpināsies, un joprojām pastāv – gan mazākā mērā – arī citi iegādes avoti. Savienības ražošanas nozarē ietilpst vairāki ražotāji, un līdz šim tie savstarpēji ir aktīvi konkurējuši.

| (226) | Dažas puses apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nonāktu monopolstāvoklī tieši saistībā ar konkrētiem īpašiem attiecīgo izstrādājumu veidiem, t. i., konkrētu izstrādājumu veidiem ar augstu caurlaidību, kurus pasaulē ražo ierobežots skaits ražotāju. Attiecībā uz to, pirmkārt, jānorāda, ka šīs antidempinga procedūras nolūkā visi attiecīgā ražojuma veidi ir uzskatāmi par vienu vienotu ražojumu. Izmeklēšana, to skaitā Savienības intereses analīze, tādēļ būtu jāveic par attiecīgo izstrādājumu vispār, nevis atsevišķi par konkrētiem īpašiem izstrādājumu veidiem. |
| --- | --- |

(226)

Dažas puses apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nonāktu monopolstāvoklī tieši saistībā ar konkrētiem īpašiem attiecīgo izstrādājumu veidiem, t. i., konkrētu izstrādājumu veidiem ar augstu caurlaidību, kurus pasaulē ražo ierobežots skaits ražotāju. Attiecībā uz to, pirmkārt, jānorāda, ka šīs antidempinga procedūras nolūkā visi attiecīgā ražojuma veidi ir uzskatāmi par vienu vienotu ražojumu. Izmeklēšana, to skaitā Savienības intereses analīze, tādēļ būtu jāveic par attiecīgo izstrādājumu vispār, nevis atsevišķi par konkrētiem īpašiem izstrādājumu veidiem.

| (227) | Neskatoties uz iepriekš minēto, atsevišķus augstas caurlaidības attiecīgā ražojuma veidus tik tiešām ražoja tikai ierobežots ražotāju skaits Savienībā, ASV, Japānā, Korejā un ĶTR. Taču ir sagaidāms, ka šie piegādes avoti būs pieejami pēc pasākumu ieviešanas, tostarp no attiecīgajām valstīm, bet ne par dempinga cenām vai vismaz par cenām, kas nerada zaudējumus. Tādēļ arī attiecībā uz šiem īpašajiem izstrādājumu veidiem tiktu saglabāts pietiekams konkurences līmenis. |
| --- | --- |

(227)

Neskatoties uz iepriekš minēto, atsevišķus augstas caurlaidības attiecīgā ražojuma veidus tik tiešām ražoja tikai ierobežots ražotāju skaits Savienībā, ASV, Japānā, Korejā un ĶTR. Taču ir sagaidāms, ka šie piegādes avoti būs pieejami pēc pasākumu ieviešanas, tostarp no attiecīgajām valstīm, bet ne par dempinga cenām vai vismaz par cenām, kas nerada zaudējumus. Tādēļ arī attiecībā uz šiem īpašajiem izstrādājumu veidiem tiktu saglabāts pietiekams konkurences līmenis.

| (228) | Turklāt, ir sagaidāms, ka pasākumiem būs tikai ierobežota ietekme šādu iemeslu dēļ. Tika novērtēta piedāvāto pasākumu iespējamā ietekme, ņemot vērā to, ka attiecīgā ražojuma kā izejmateriāla izmaksas veido aptuveni 6–13 % no kopējām transformatoru ražošanas izmaksām. OGES cenas pieaugums par 30 % radītu ne vairāk kā 3 % pieaugumu transformatoru izmaksās. Taču tas ir sliktākais scenārijs, jo tiek pieņemts, ka ne vien importa cenas, bet arī Savienības ražošanas nozares cenas palielinās par 30 %. Ticamāks scenārijs paredz daudz mazāku ietekmi, jo ir paredzams, ka Savienības ražotāji vēlētos iegūt no zināma cenu pieauguma, vienlaikus palielinot apjomradītus ietaupījumus. Tā rezultātā pasākumu piemērošana piedāvātajā līmenī, visticamāk, radīs ierobežotu ietekmi uz transformatoru cenām un nodarbinātību lietotāja nozarē. |
| --- | --- |

(228)

Turklāt, ir sagaidāms, ka pasākumiem būs tikai ierobežota ietekme šādu iemeslu dēļ. Tika novērtēta piedāvāto pasākumu iespējamā ietekme, ņemot vērā to, ka attiecīgā ražojuma kā izejmateriāla izmaksas veido aptuveni 6–13 % no kopējām transformatoru ražošanas izmaksām. OGES cenas pieaugums par 30 % radītu ne vairāk kā 3 % pieaugumu transformatoru izmaksās. Taču tas ir sliktākais scenārijs, jo tiek pieņemts, ka ne vien importa cenas, bet arī Savienības ražošanas nozares cenas palielinās par 30 %. Ticamāks scenārijs paredz daudz mazāku ietekmi, jo ir paredzams, ka Savienības ražotāji vēlētos iegūt no zināma cenu pieauguma, vienlaikus palielinot apjomradītus ietaupījumus. Tā rezultātā pasākumu piemērošana piedāvātajā līmenī, visticamāk, radīs ierobežotu ietekmi uz transformatoru cenām un nodarbinātību lietotāja nozarē.

| (229) | Turklāt imports par godīgām cenām neradīs nesamērīgus zaudējumus lietotājiem, jo cenas būtiski samazinājās attiecīgajā periodā. Pat ietverot 30 % nodokli, cenas vēl arvien saglabāsies aptuveni 2011. gada līmenī. Tāpat ir jāņem vērā, ka kopumā, balstoties uz apkopotajiem datiem, vairums lietotāju, kas sadarbojās, strādāja ar peļņu attiecībā uz attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(229)

Turklāt imports par godīgām cenām neradīs nesamērīgus zaudējumus lietotājiem, jo cenas būtiski samazinājās attiecīgajā periodā. Pat ietverot 30 % nodokli, cenas vēl arvien saglabāsies aptuveni 2011. gada līmenī. Tāpat ir jāņem vērā, ka kopumā, balstoties uz apkopotajiem datiem, vairums lietotāju, kas sadarbojās, strādāja ar peļņu attiecībā uz attiecīgo ražojumu.

| (230) | Visbeidzot, lietotāji iegūst būtisku OGES pārdošanas apjomu daļu, tostarp augstas caurlaidības ražojuma veidus, no Savienības ražošanas nozares. Ilgstošais cenas spiediens, ko radīja imports par dempinga cenām, var veicināt ražotņu slēgšanu Savienībā. Ja antidempinga pasākumi, ar ko likvidētu dempingu, kas rada zaudējumus, netiktu ieviesti, nevar izslēgt, ka lietotāji kļūtu pilnībā atkarīgi no importa, īpaši attiecībā uz augstas caurlaidības ražojumu veidiem, kas neapšaubāmi radītu sliktu ietekmi uz konkurenci un lietotāju nozari. |
| --- | --- |

(230)

Visbeidzot, lietotāji iegūst būtisku OGES pārdošanas apjomu daļu, tostarp augstas caurlaidības ražojuma veidus, no Savienības ražošanas nozares. Ilgstošais cenas spiediens, ko radīja imports par dempinga cenām, var veicināt ražotņu slēgšanu Savienībā. Ja antidempinga pasākumi, ar ko likvidētu dempingu, kas rada zaudējumus, netiktu ieviesti, nevar izslēgt, ka lietotāji kļūtu pilnībā atkarīgi no importa, īpaši attiecībā uz augstas caurlaidības ražojumu veidiem, kas neapšaubāmi radītu sliktu ietekmi uz konkurenci un lietotāju nozari.

6.3.4.   Secinājums par lietotāju interesēm

| (231) | Ievērojot iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka pasākumu ieviešana būtu pretrunā lietotāju interesēm. Taču Komisija šajā posmā nevarēja pieņemt apgalvojumu, ka pasākumu ieviešana sekmētu augstas caurlaidības OGES piedāvājuma trūkumu. Tāpat tā secināja, ka ieviešana negatīvi ietekmētu lietotāju nozares konkurētspēju, lai arī mazākā apmērā uz izmaksām un nodarbinātību, nekā ticis apgalvots. |
| --- | --- |

(231)

Ievērojot iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka pasākumu ieviešana būtu pretrunā lietotāju interesēm. Taču Komisija šajā posmā nevarēja pieņemt apgalvojumu, ka pasākumu ieviešana sekmētu augstas caurlaidības OGES piedāvājuma trūkumu. Tāpat tā secināja, ka ieviešana negatīvi ietekmētu lietotāju nozares konkurētspēju, lai arī mazākā apmērā uz izmaksām un nodarbinātību, nekā ticis apgalvots.

6.4.   Citi faktori

| (232) | Vairākas ieinteresētās puses ir izvirzījušas jautājumus par Ekodizaina direktīvu, kas paredz ekodizaina prasību noteikšanas sistēmu ar enerģiju saistītiem izstrādājumiem, paredzot šiem ražojumiem minimālās obligātās energoefektivitātes prasības. Tās mērķis ir samazināt enerģijas patēriņu Savienībā, palielinot elektrisko ierīču efektivitāti. |
| --- | --- |

(232)

Vairākas ieinteresētās puses ir izvirzījušas jautājumus par Ekodizaina direktīvu, kas paredz ekodizaina prasību noteikšanas sistēmu ar enerģiju saistītiem izstrādājumiem, paredzot šiem ražojumiem minimālās obligātās energoefektivitātes prasības. Tās mērķis ir samazināt enerģijas patēriņu Savienībā, palielinot elektrisko ierīču efektivitāti.

| (233) | Ekodizaina direktīva tiek īstenota ar ražojumam specifiskām Regulām, kas ir tieši piemērojamas visās ES valstīs. Ekodizaina regula nosaka ekodizaina prasības attiecībā uz maziem, vidējiem un lieliem transformatoriem. Ekodizaina regulas 1. pantā ir noteikta darbības joma (tādu spēka transformatoru laišana tirgū vai nodošana ekspluatācijā, kuru jauda ir vismaz 1 kVA un kurus izmanto elektrības pārvades un sadales tīklos, kas darbojas 50 Hz frekvencē, vai lieto rūpniecībā). Ekodizaina regula attiecas tikai uz tādiem transformatoriem, kas iegādāti, pirms tā ir stājusies spēkā. Regulas 1. posms būs piemērojams, sākot ar 2015. gada 1. jūliju. Tiek uzskatīts, ka Ekodizaina regulas rezultātā tiks ražoti un pārdoti attiecīgā ražojuma veidi ar augstāku caurlaidību. Taču transformatoru ražošana, izmantojot parastos attiecīgā ražojuma veidus, turpinātos, bet mazākā apmērā. |
| --- | --- |

(233)

Ekodizaina direktīva tiek īstenota ar ražojumam specifiskām Regulām, kas ir tieši piemērojamas visās ES valstīs. Ekodizaina regula nosaka ekodizaina prasības attiecībā uz maziem, vidējiem un lieliem transformatoriem. Ekodizaina regulas 1. pantā ir noteikta darbības joma (tādu spēka transformatoru laišana tirgū vai nodošana ekspluatācijā, kuru jauda ir vismaz 1 kVA un kurus izmanto elektrības pārvades un sadales tīklos, kas darbojas 50 Hz frekvencē, vai lieto rūpniecībā). Ekodizaina regula attiecas tikai uz tādiem transformatoriem, kas iegādāti, pirms tā ir stājusies spēkā. Regulas 1. posms būs piemērojams, sākot ar 2015. gada 1. jūliju. Tiek uzskatīts, ka Ekodizaina regulas rezultātā tiks ražoti un pārdoti attiecīgā ražojuma veidi ar augstāku caurlaidību. Taču transformatoru ražošana, izmantojot parastos attiecīgā ražojuma veidus, turpinātos, bet mazākā apmērā.

| (234) | Tāpēc juridiski saistoši ražojuma standarti izvirza mērķi nodrošināt pietiekamu augstas kvalitātes OGES piedāvājumu neatkarīgi no tā izcelsmes transformatoru ražošanai un tirdzniecībai Eiropā. Lai arī ir pārliecība, ka pieaugs pieprasījums pēc augstas caurlaidības ražojuma veidiem, pagaidām nav skaidrs šā pieprasījuma sagaidāmais apmērs, jo ieinteresētās puses līdz šim šajā jautājumā nav iesniegušas atbilstošas aplēses, kas būtu pamatotas ar pierādījumiem. Taču, kā izklāstīts iepriekš, Komisija provizoriski secināja, ka nepastāv pamatota iespējamība, ka pasākumu ieviešana sekmētu augstas caurlaidības OGES veidu piedāvājuma trūkumu tādā apmērā, lai kavētu direktīvā izvirzīto mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(234)

Tāpēc juridiski saistoši ražojuma standarti izvirza mērķi nodrošināt pietiekamu augstas kvalitātes OGES piedāvājumu neatkarīgi no tā izcelsmes transformatoru ražošanai un tirdzniecībai Eiropā. Lai arī ir pārliecība, ka pieaugs pieprasījums pēc augstas caurlaidības ražojuma veidiem, pagaidām nav skaidrs šā pieprasījuma sagaidāmais apmērs, jo ieinteresētās puses līdz šim šajā jautājumā nav iesniegušas atbilstošas aplēses, kas būtu pamatotas ar pierādījumiem. Taču, kā izklāstīts iepriekš, Komisija provizoriski secināja, ka nepastāv pamatota iespējamība, ka pasākumu ieviešana sekmētu augstas caurlaidības OGES veidu piedāvājuma trūkumu tādā apmērā, lai kavētu direktīvā izvirzīto mērķu sasniegšanu.

6.5.   Secinājums par Savienības interesēm

| (235) | Ievērojot iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka pasākumu piemērošana ļautu Savienības ražošanas nozarei atjaunot rentabilitāti un veikt turpmākus ieguldījumus, kas ir nepieciešami, lai ražotu un izstrādātu vajadzīgās kategorijas, lai sasniegtu arī Ekodizaina regulas efektivitātes mērķus 2021. gadam (tā sauktais Ekodizaina regulas otrais posms). |
| --- | --- |

(235)

Ievērojot iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka pasākumu piemērošana ļautu Savienības ražošanas nozarei atjaunot rentabilitāti un veikt turpmākus ieguldījumus, kas ir nepieciešami, lai ražotu un izstrādātu vajadzīgās kategorijas, lai sasniegtu arī Ekodizaina regulas efektivitātes mērķus 2021. gadam (tā sauktais Ekodizaina regulas otrais posms).

| (236) | Ja netiktu piemēroti pasākumi, tad rastos šaubas, vai Savienības ražošanas nozare spētu turpmāk izstrādāt augstas caurlaidības kategorijas un vai spētu izdzīvot, ņemot vērā arī uzkrātos zaudējumus, kas radušies kopš 2011. gadā, kā arī to negatīvos ienākumus no ieguldījuma. |
| --- | --- |

(236)

Ja netiktu piemēroti pasākumi, tad rastos šaubas, vai Savienības ražošanas nozare spētu turpmāk izstrādāt augstas caurlaidības kategorijas un vai spētu izdzīvot, ņemot vērā arī uzkrātos zaudējumus, kas radušies kopš 2011. gadā, kā arī to negatīvos ienākumus no ieguldījuma.

| (237) | Attiecībā uz lietotāju interesēm pasākumu piemērošana piedāvātajā līmenī, visticamāk, radīs ierobežotu ietekmi uz transformatoru cenām un nodarbinātību lietotāja nozarē. |
| --- | --- |

(237)

Attiecībā uz lietotāju interesēm pasākumu piemērošana piedāvātajā līmenī, visticamāk, radīs ierobežotu ietekmi uz transformatoru cenām un nodarbinātību lietotāja nozarē.

| (238) | Attiecībā uz Ekodizaina regulā izvirzīto mērķi nodrošināt pietiekamu augstas caurlaidības OGES piedāvājumu Savienības tirgū energoefektivitātes apsvērumu dēļ, šajā posmā nav konstatēts, ka pasākumu piemērošana kavētu šāda mērķa sasniegšanu. |
| --- | --- |

(238)

Attiecībā uz Ekodizaina regulā izvirzīto mērķi nodrošināt pietiekamu augstas caurlaidības OGES piedāvājumu Savienības tirgū energoefektivitātes apsvērumu dēļ, šajā posmā nav konstatēts, ka pasākumu piemērošana kavētu šāda mērķa sasniegšanu.

| (239) | Taču, ievērojot iepriekš minēto, Komisija šajā izmeklēšanas posmā secināja, ka nebija pārliecinošu pierādījumu tam, ka pasākumu ieviešana OGES importam no attiecīgajām valstīm nebūtu Savienības interesēs. Šis konstatējums neskar turpmāku jautājuma izskatīšanu par to, vai noteiktiem augstas caurlaidības un/vai īpaši augstas kvalitātes DP veidiem galīgajā posmā vajadzētu veikt citu novērtējumu, pamatojoties uz papildu iesniedzamo informāciju. |
| --- | --- |

(239)

Taču, ievērojot iepriekš minēto, Komisija šajā izmeklēšanas posmā secināja, ka nebija pārliecinošu pierādījumu tam, ka pasākumu ieviešana OGES importam no attiecīgajām valstīm nebūtu Savienības interesēs. Šis konstatējums neskar turpmāku jautājuma izskatīšanu par to, vai noteiktiem augstas caurlaidības un/vai īpaši augstas kvalitātes DP veidiem galīgajā posmā vajadzētu veikt citu novērtējumu, pamatojoties uz papildu iesniedzamo informāciju.

7.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (240) | Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko izraisa imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(240)

Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko izraisa imports par dempinga cenām.

7.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība)

| (241) | Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija vispirms noteica maksājuma summu, kas nepieciešama, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei izraisīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(241)

Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija vispirms noteica maksājuma summu, kas nepieciešama, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei izraisīto kaitējumu.

| (242) | Kaitējums tiktu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt ražošanas izmaksas un no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko šāda veida ražošanas nozare savā tirgū varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte bija negatīva visā attiecīgajā periodā, proti, no 2011. līdz 2013. gadam, kā arī IP. Sūdzības iesniedzējs aicināja Komisiju pielietot 14 % no apgrozījuma, kas atbilda vidējai peļņai pirms pārdošanas nodokļa, ko Savienības ražotāji nopelnīja 2010. gadā. Taču vidējā peļņa 2010. gadā tika uzskatīta par ārkārtīgi augstu, ņemot vērā zaudējumus, kas piedzīvoti kopš 2011. gada, un attiecīgā ražojuma augstās cenas – pat 2010. gadā – pasaules tirgū. Tāpēc 14 % peļņa nav uzskatāma par sasniedzamu normālos konkurences apstākļos. |
| --- | --- |

(242)

Kaitējums tiktu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt ražošanas izmaksas un no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko šāda veida ražošanas nozare savā tirgū varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte bija negatīva visā attiecīgajā periodā, proti, no 2011. līdz 2013. gadam, kā arī IP. Sūdzības iesniedzējs aicināja Komisiju pielietot 14 % no apgrozījuma, kas atbilda vidējai peļņai pirms pārdošanas nodokļa, ko Savienības ražotāji nopelnīja 2010. gadā. Taču vidējā peļņa 2010. gadā tika uzskatīta par ārkārtīgi augstu, ņemot vērā zaudējumus, kas piedzīvoti kopš 2011. gada, un attiecīgā ražojuma augstās cenas – pat 2010. gadā – pasaules tirgū. Tāpēc 14 % peļņa nav uzskatāma par sasniedzamu normālos konkurences apstākļos.

| (243) | Balstoties uz pieejamo informāciju, tika provizoriski konstatēts, ka 5 % peļņas norma no apgrozījuma būtu uzskatāma par piemērotu līmeni, ko varētu sasniegt, ja nebūtu importa par dempinga cenām. Šo procentu izmantoja arī iepriekšējā izmeklēšanā (8), kad Savienības ražošanas nozares pārdošanas darbības kļuva rentablas, ņemot vērā arī pieaugošo pieprasījumu pakārtotajās nozarēs un pieņemamu cenu līmeni. Savienības ražošanas nozare šādu peļņu guva 2001. gadā. Turpmākos gadus nevar ņemt vērā, jo tirgu ietekmēja imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(243)

Balstoties uz pieejamo informāciju, tika provizoriski konstatēts, ka 5 % peļņas norma no apgrozījuma būtu uzskatāma par piemērotu līmeni, ko varētu sasniegt, ja nebūtu importa par dempinga cenām. Šo procentu izmantoja arī iepriekšējā izmeklēšanā (8), kad Savienības ražošanas nozares pārdošanas darbības kļuva rentablas, ņemot vērā arī pieaugošo pieprasījumu pakārtotajās nozarēs un pieņemamu cenu līmeni. Savienības ražošanas nozare šādu peļņu guva 2001. gadā. Turpmākos gadus nevar ņemt vērā, jo tirgu ietekmēja imports par dempinga cenām.

| (244) | Turklāt Komisija atsaucas uz Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/110 (9) 157. apsvērumu, kur arī tika noteikta 5 % peļņas norma. Šajā sakarā ir vismaz divas kopīgas iezīmes ar šo gadījumu: pirmkārt, abi ražojumi tiek ražoti vienā un tajā pašā rūpniecības nozarē, un, otrkārt, abos gadījumos karstā velmējuma ruļļi veido lielu ražošanas izmaksu daļu. |
| --- | --- |

(244)

Turklāt Komisija atsaucas uz Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/110 (9) 157. apsvērumu, kur arī tika noteikta 5 % peļņas norma. Šajā sakarā ir vismaz divas kopīgas iezīmes ar šo gadījumu: pirmkārt, abi ražojumi tiek ražoti vienā un tajā pašā rūpniecības nozarē, un, otrkārt, abos gadījumos karstā velmējuma ruļļi veido lielu ražošanas izmaksu daļu.

| (245) | Pamatojoties uz to, Komisija Savienības ražošanas nozarei aprēķināja zaudējumus neizraisošu līdzīga ražojuma cenu, zināmo Savienības ražotāju ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot iepriekš minēto 5 % peļņas normu. |
| --- | --- |

(245)

Pamatojoties uz to, Komisija Savienības ražošanas nozarei aprēķināja zaudējumus neizraisošu līdzīga ražojuma cenu, zināmo Savienības ražotāju ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot iepriekš minēto 5 % peļņas normu.

| (246) | Tad Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas ir atbilstoši koriģēta, ņemot vērā importa izmaksas un muitas nodokļus, un kas noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar zināmo Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas neizraisa kaitējumu. Šajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības. |
| --- | --- |

(246)

Tad Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas ir atbilstoši koriģēta, ņemot vērā importa izmaksas un muitas nodokļus, un kas noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar zināmo Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas neizraisa kaitējumu. Šajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības.

7.2.   Pagaidu pasākumi

| (247) | Pagaidu antidempinga pasākumi būtu jānosaka attiecīgā ražojuma importam no attiecīgajām valstīm saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas paredzēts pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām. Maksājuma summa būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks. |
| --- | --- |

(247)

Pagaidu antidempinga pasākumi būtu jānosaka attiecīgā ražojuma importam no attiecīgajām valstīm saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas paredzēts pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām. Maksājuma summa būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.

| (248) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cena līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:









  Valsts | Uzņēmums | Dempinga starpība | Kaitējuma starpība | Pagaidu antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | Baoshan Iron & Steel Co., Ltd, Šanhaja,

  Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., Vūhana | 28,7 % | 33,7 % | 28,7 % |
| Visi citi uzņēmumi | | | 28,7 % |
| Japāna | JFE Steel Corporation, Tokija | 47,1 % | 34,2 % | 34,2 % |
| Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokija | 52,2 % | 35,9 % | 35,9 % |
| Visi citi uzņēmumi | | | 35,9 % |
| Koreja | POSCO, Seula | 22,8 % | 37,2 % | 22,8 % |
| Visi citi uzņēmumi | | | 22,8 % |
| Krievija | OJSC Novolipetsk Steel, Ļipecka

  VIZ Steel, Jekaterinburga | 29,0 % | 21,6 % | 21,6 % |
| Visi citi uzņēmumi | | | 21,6 % |
| ASV | AK Steel Corporation, Ohaio | 60,1 % | 22,0 % | 22,0 % |
| Visi citi uzņēmumi | | | 22,0 % |

(248)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cena līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

Valsts

Uzņēmums

Dempinga starpība

Kaitējuma starpība

Pagaidu antidempinga maksājums

ĶTR

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd, Šanhaja,

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., Vūhana

28,7 %

33,7 %

28,7 %

Visi citi uzņēmumi

28,7 %

Japāna

JFE Steel Corporation, Tokija

47,1 %

34,2 %

34,2 %

Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokija

52,2 %

35,9 %

35,9 %

Visi citi uzņēmumi

35,9 %

Koreja

POSCO, Seula

22,8 %

37,2 %

22,8 %

Visi citi uzņēmumi

22,8 %

Krievija

OJSC Novolipetsk Steel, Ļipecka

VIZ Steel, Jekaterinburga

29,0 %

21,6 %

21,6 %

Visi citi uzņēmumi

21,6 %

ASV

AK Steel Corporation, Ohaio

60,1 %

22,0 %

22,0 %

Visi citi uzņēmumi

22,0 %

| (249) | Individuālo uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļoja izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs un kuru ražojušas minētās juridiskās personas. Uz importēto attiecīgo ražojumu, kuru ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp struktūrām, kas saistītas ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, jāattiecina maksājuma likme, kas piemērojama “visiem citiem uzņēmumiem”. Tam nepiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(249)

Individuālo uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļoja izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs un kuru ražojušas minētās juridiskās personas. Uz importēto attiecīgo ražojumu, kuru ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp struktūrām, kas saistītas ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, jāattiecina maksājuma likme, kas piemērojama “visiem citiem uzņēmumiem”. Tam nepiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes.

| (250) | Uzņēmums var pieprasīt piemērot minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas maina nosaukumu vai izveido jaunu ražošanas vai tirdzniecības struktūru. Šāds pieprasījums jāadresē Komisijai (10). Pieprasījumā jāietver visa būtiskā informācija, tostarp pārmaiņas uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, iekšzemes un eksporta pārdošana, kas saistīta, piemēram, ar nosaukuma maiņu, vai pārmaiņas ražošanas vai tirdzniecības struktūrās. Komisija pamatotā gadījumā atjauninās to uzņēmumu sarakstu, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi. |
| --- | --- |

(250)

Uzņēmums var pieprasīt piemērot minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas maina nosaukumu vai izveido jaunu ražošanas vai tirdzniecības struktūru. Šāds pieprasījums jāadresē Komisijai (10). Pieprasījumā jāietver visa būtiskā informācija, tostarp pārmaiņas uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, iekšzemes un eksporta pārdošana, kas saistīta, piemēram, ar nosaukuma maiņu, vai pārmaiņas ražošanas vai tirdzniecības struktūrās. Komisija pamatotā gadījumā atjauninās to uzņēmumu sarakstu, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi.

| (251) | Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pienācīgu piemērošanu, antidempinga maksājums, kas noteikts “visiem citiem uzņēmumiem”, jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību. |
| --- | --- |

(251)

Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pienācīgu piemērošanu, antidempinga maksājums, kas noteikts “visiem citiem uzņēmumiem”, jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību.

8.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (252) | Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētajā termiņā aicinās ieinteresētās puses sniegt rakstiskas piezīmes un/vai lūgt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(252)

Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētajā termiņā aicinās ieinteresētās puses sniegt rakstiskas piezīmes un/vai lūgt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

| (253) | Secinājumi attiecībā uz pagaidu maksājumu noteikšanu ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas galīgajā posmā, |
| --- | --- |

(253)

Secinājumi attiecībā uz pagaidu maksājumu noteikšanu ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas galīgajā posmā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Orientēta grauda struktūras elektrotehniskā silīcijtērauda plakaniem velmējumiem, kuru biezums nepārsniedz 0,16 mm, kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 7225 11 00 un ex 7226 11 00 (TARIC kodi 7225110010, 7226110011 un 7226110091) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, Japānā, Korejas Republikā, Krievijas Federācijā un Amerikas Savienotajās Valstīs, nosaka pagaidu antidempinga maksājumu.

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītā, turpmāk minēto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas.

| Valsts | Uzņēmums | Pagaidu antidempinga maksājums | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Šanhaja; Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., Vūhana | 28,7 % | C039 |
| Visi citi uzņēmumi | 28,7 % | C999 |
| Japāna | JFE Steel Corporation, Tokija | 34,2 % | C040 |
| Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokija | 35,9 % | C041 |
| Visi citi uzņēmumi | 35,9 % | C999 |
| Korejas Republika | POSCO, Seula | 22,8 % | C042 |
| Visi citi uzņēmumi | 22,8 % | C999 |
| Krievijas Federācija | OJSC Novolipetsk Steel, Ļipecka; VIZ Steel, Jekaterinburga | 21,6 % | C043 |
| Visi citi uzņēmumi | 21,6 % | C999 |
| Amerikas Savienotās Valstis | AK Steel Corporation, Ohaio | 22,0 % | C044 |
| Visi citi uzņēmumi | 22,0 % | C999 |

Valsts

Uzņēmums

Pagaidu antidempinga maksājums

TARIC papildu kods

Ķīnas Tautas Republika

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Šanhaja; Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., Vūhana

28,7 %

C039

Visi citi uzņēmumi

28,7 %

C999

Japāna

JFE Steel Corporation, Tokija

34,2 %

C040

Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokija

35,9 %

C041

Visi citi uzņēmumi

35,9 %

C999

Korejas Republika

POSCO, Seula

22,8 %

C042

Visi citi uzņēmumi

22,8 %

C999

Krievijas Federācija

OJSC Novolipetsk Steel, Ļipecka; VIZ Steel, Jekaterinburga

21,6 %

C043

Visi citi uzņēmumi

21,6 %

C999

Amerikas Savienotās Valstis

AK Steel Corporation, Ohaio

22,0 %

C044

Visi citi uzņēmumi

22,0 %

C999

3.   Laižot 1. punktā norādīto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro attiecīgos spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Ieinteresētās puses 25 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var:

| — | pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, |
| --- | --- |

—

pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula,

| — | iesniegt rakstiskas piezīmes Komisijai un |
| --- | --- |

—

iesniegt rakstiskas piezīmes Komisijai un

| — | lūgt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

—

lūgt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

2.   Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktā minētās ieinteresētās puses 25 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var iesniegt piezīmes par pagaidu pasākumu piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 12. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas, Japānas, Korejas Republikas, Krievijas un Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes plakanu elektrotehniskā silīcijtērauda velmējumu ar orientētu graudu importu (OV C 267, 14.8.2014., 6. lpp.).

2

(3)  Sestais zināmais Savienības ražotājs Surahammars Bruks AB atrodas Sūrahammarē, Zviedrijā, un tas ir uzņēmumam Tata Steel UK Limited pilnībā piederošs meitasuzņēmums. Iepriekš minētā uzņēmuma sniegtā informācija ir iekļauta turpmāk sniegtajos datos par Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

3

Surahammars Bruks AB

Tata Steel UK Limited

(4)  Lai nevarētu atpazīt konkrētu ražojuma veidu, kas šajā gadījumā importēts Nīderlandē, importu saskaņā ar Eurostat praksi klasificēja ar konfidenciālu ražojuma kodu (sk. http://ec.europa.eu/eurostat/documents/64445/4439642/FAQ-XT-WEB-EN-final-January2012.pdf/2c387c03-5064-45bc-a949-2d3c75567973).

4

Eurostat

(5)  Amerikas Savienoto Valstu tirdzniecības pārstāvis.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīva 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (OV L 285, 31.10.2009., 10. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2014. gada 21. maija Regula (ES) Nr. 548/2014, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK attiecībā uz maziem, vidējiem un lieliem spēka transformatoriem (OV L 152, 22.5.2014., 1. lpp.).

7

(8)  Padomes 2005. gada 19. augusta Regula (EK) Nr. 1371/2005, ar ko Amerikas Savienoto Valstu un Krievijas izcelsmes orientēta grauda struktūras elektrotehniskā silīcijtērauda plakanu velmējumu importu apliek ar galīgo antidempinga maksājumu un atceļ Regulu (EK) Nr. 151/2003, ar ko ievieš galīgo antidempinga ievedmuitas nodokli Krievijas izcelsmes konkrēta veida elektriskām loksnēm ar orientētu graudu (OV L 223, 27.8.2005., 1. lpp.).

8

(9)  Komisijas 2015. gada 26. janvāra Īstenošanas regula (ES) 2015/110, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Baltkrievijas, Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas izcelsmes metinātu dzelzs vai neleģēta tērauda cauruļu un cauruļvadu importam, kā arī beidz procedūru attiecībā uz konkrētu Ukrainas izcelsmes metinātu dzelzs vai neleģēta tērauda cauruļu un cauruļvadu importu (OV L 20, 27.1.2015., 6. lpp.).

9

(10)  Eiropas Komisija, Tirdzniecības ģenerāldirektorāts, Direktorāts H, 1049 Brisele, Beļģija.

10

---

| 13.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 120/44 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 120/44

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/764

(2015. gada 12. maijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 12. maijs

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 78,9 |
| MA | 88,9 |
| MK | 106,3 |
| TR | 69,0 |
| ZZ | 85,8 |
| 0707 00 05 | AL | 33,3 |
| EG | 191,6 |
| TR | 107,0 |
| ZZ | 110,6 |
| 0709 93 10 | MA | 110,7 |
| TR | 116,2 |
| ZZ | 113,5 |
| 0805 10 20 | EG | 52,0 |
| IL | 70,7 |
| MA | 51,9 |
| MO | 59,6 |
| ZA | 60,1 |
| ZZ | 58,9 |
| 0805 50 10 | MA | 83,0 |
| TR | 66,0 |
| ZZ | 74,5 |
| 0808 10 80 | AR | 99,8 |
| BR | 92,2 |
| CL | 117,0 |
| MK | 28,2 |
| NZ | 165,7 |
| US | 163,4 |
| ZA | 115,1 |
| ZZ | 111,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

78,9

MA

88,9

MK

106,3

TR

69,0

ZZ

85,8

0707 00 05

AL

33,3

EG

191,6

TR

107,0

ZZ

110,6

0709 93 10

MA

110,7

TR

116,2

ZZ

113,5

0805 10 20

EG

52,0

IL

70,7

MA

51,9

MO

59,6

ZA

60,1

ZZ

58,9

0805 50 10

MA

83,0

TR

66,0

ZZ

74,5

0808 10 80

AR

99,8

BR

92,2

CL

117,0

MK

28,2

NZ

165,7

US

163,4

ZA

115,1

ZZ

111,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 13.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 120/46 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 120/46

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/765

(2015. gada 7. maijs)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses, lai minētā nolīguma 3. protokolu par jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm aizstātu ar jaunu protokolu, kas attiecībā uz izcelsmes noteikumiem atsaucas uz Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Nolīguma starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses (1) (“nolīgums”), 3. protokols attiecas uz jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm (“3. protokols”). |
| --- | --- |

(1)

Nolīguma starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses (1) (“nolīgums”), 3. protokols attiecas uz jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm (“3. protokols”).

| (2) | Reģionālā konvencija par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem (2) (“konvencija”) paredz noteikumus par to preču izcelsmi, kas tiek tirgotas saskaņā ar attiecīgajiem nolīgumiem, kuri noslēgti starp Līgumslēdzējām pusēm. |
| --- | --- |

(2)

Reģionālā konvencija par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem (2) (“konvencija”) paredz noteikumus par to preču izcelsmi, kas tiek tirgotas saskaņā ar attiecīgajiem nolīgumiem, kuri noslēgti starp Līgumslēdzējām pusēm.

| (3) | Savienība un Dānijas Karaliste attiecībā uz Farēru salām konvenciju parakstīja 2011. gada 15. jūnijā. |
| --- | --- |

(3)

Savienība un Dānijas Karaliste attiecībā uz Farēru salām konvenciju parakstīja 2011. gada 15. jūnijā.

| (4) | Savienība un Dānijas Karaliste attiecībā uz Farēru salām savus pieņemšanas dokumentus konvencijas depozitāram deponēja attiecīgi 2012. gada 26. martā un 2013. gada 9. septembrī. Piemērojot konvencijas 10. panta 3. punktu, attiecībā uz Savienību un Farēru salām konvencija tādējādi stājās spēkā attiecīgi 2012. gada 1. maijā un 2013. gada 1. novembrī. |
| --- | --- |

(4)

Savienība un Dānijas Karaliste attiecībā uz Farēru salām savus pieņemšanas dokumentus konvencijas depozitāram deponēja attiecīgi 2012. gada 26. martā un 2013. gada 9. septembrī. Piemērojot konvencijas 10. panta 3. punktu, attiecībā uz Savienību un Farēru salām konvencija tādējādi stājās spēkā attiecīgi 2012. gada 1. maijā un 2013. gada 1. novembrī.

| (5) | Konvencijas 6. pantā noteikts, ka katrai Līgumslēdzējai pusei jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu konvencijas efektīvu piemērošanu. Šai nolūkā Apvienotajai komitejai, kas izveidota ar nolīgumu, būtu jāpieņem lēmums, ar kuru 3. protokolu aizstāj ar jaunu protokolu, kas attiecībā uz izcelsmes noteikumiem atsaucas uz konvenciju. |
| --- | --- |

(5)

Konvencijas 6. pantā noteikts, ka katrai Līgumslēdzējai pusei jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu konvencijas efektīvu piemērošanu. Šai nolūkā Apvienotajai komitejai, kas izveidota ar nolīgumu, būtu jāpieņem lēmums, ar kuru 3. protokolu aizstāj ar jaunu protokolu, kas attiecībā uz izcelsmes noteikumiem atsaucas uz konvenciju.

| (6) | Tādēļ Savienības nostājas Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam, |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ Savienības nostājas Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostājas, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses, lai minētā nolīguma 3. protokolu par jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm aizstātu ar jaunu protokolu, kas attiecībā uz izcelsmes noteikumiem atsaucas uz Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem, pamatā ir Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

Savienības pārstāvji Apvienotajā komitejā var vienoties par tehniskām izmaiņām Apvienotās komitejas lēmuma projektā bez Padomes papildu lēmuma.

2. pants

Apvienotās komitejas lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2015. gada 7. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. RINKĒVIČS

---

(1)  OV L 53, 22.2.1997., 2. lpp.

1

(2)  OV L 54, 26.2.2013., 4. lpp.

2

---

PROJEKTS

ES UN DĀNIJAS UN FARĒRU SALU APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. ...

(... gada ...),

ar kuru aizstāj Nolīguma starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses, 3. protokolu par jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

ES UN DĀNIJAS UN FARĒRU SALU APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses (1), un jo īpaši tā 11. pantu,

ņemot vērā Nolīguma starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses, 3. protokolu par jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm,

tā kā:

| (1) | Nolīguma starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses (“nolīgums”), 11. pants attiecas uz nolīguma 3. protokolu (“3. protokols”), kurā noteikti izcelsmes noteikumi un paredzēta izcelsmes kumulācija starp Eiropas Savienību, Farēru salām un citām Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem (2) (“konvencija”), Līgumslēdzējām pusēm. |
| --- | --- |

(1)

Nolīguma starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses (“nolīgums”), 11. pants attiecas uz nolīguma 3. protokolu (“3. protokols”), kurā noteikti izcelsmes noteikumi un paredzēta izcelsmes kumulācija starp Eiropas Savienību, Farēru salām un citām Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem (2) (“konvencija”), Līgumslēdzējām pusēm.

| (2) | Nolīguma 3. protokola 39. pants paredz, ka Apvienotā komiteja, kura izveidota ar nolīguma 31. pantu, var nolemt grozīt protokola noteikumus. |
| --- | --- |

(2)

Nolīguma 3. protokola 39. pants paredz, ka Apvienotā komiteja, kura izveidota ar nolīguma 31. pantu, var nolemt grozīt protokola noteikumus.

| (3) | Konvencijas nolūks ir protokolus par izcelsmes noteikumiem, kuri pašlaik ir spēkā starp Eiropas un Vidusjūras reģiona valstīm, aizstāt ar vienu tiesību aktu. |
| --- | --- |

(3)

Konvencijas nolūks ir protokolus par izcelsmes noteikumiem, kuri pašlaik ir spēkā starp Eiropas un Vidusjūras reģiona valstīm, aizstāt ar vienu tiesību aktu.

| (4) | Eiropas Savienība un Dānijas Karaliste attiecībā uz Farēru salām konvenciju parakstīja 2011. gada 15. jūnijā. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Savienība un Dānijas Karaliste attiecībā uz Farēru salām konvenciju parakstīja 2011. gada 15. jūnijā.

| (5) | Eiropas Savienība un Dānijas Karaliste attiecībā uz Farēru salām savus pieņemšanas dokumentus konvencijas depozitāram deponēja attiecīgi 2012. gada 26. martā un 2013. gada 9. septembrī. Piemērojot konvencijas 10. panta 3. punktu, attiecībā uz Eiropas Savienību un Farēru salām konvencija tādējādi stājās spēkā attiecīgi 2012. gada 1. maijā un 2013. gada 1. novembrī. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Savienība un Dānijas Karaliste attiecībā uz Farēru salām savus pieņemšanas dokumentus konvencijas depozitāram deponēja attiecīgi 2012. gada 26. martā un 2013. gada 9. septembrī. Piemērojot konvencijas 10. panta 3. punktu, attiecībā uz Eiropas Savienību un Farēru salām konvencija tādējādi stājās spēkā attiecīgi 2012. gada 1. maijā un 2013. gada 1. novembrī.

| (6) | Nolīguma 3. protokols tādēļ būtu jāaizstāj ar jaunu protokolu, kas atsaucas uz konvenciju, |
| --- | --- |

(6)

Nolīguma 3. protokols tādēļ būtu jāaizstāj ar jaunu protokolu, kas atsaucas uz konvenciju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nolīguma starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses, 3. protokolu par jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm aizstāj ar šā lēmuma pielikumā izklāstīto tekstu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro no ...

...,

Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV L 53, 22.2.1997., 2. lpp.

1

(2)  OV L 54, 26.2.2013., 4. lpp.

2

PIELIKUMS

3. protokols

par jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

1. pants

Piemērojamie izcelsmes noteikumi

1.   Šā nolīguma īstenošanas nolūkā piemēro Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem (1) (“konvencija”) I papildinājumu un attiecīgos II papildinājuma noteikumus.

2.   Konvencijas I papildinājumā un attiecīgajos II papildinājuma noteikumos ar visām atsaucēm uz “attiecīgo nolīgumu” saprot atsauces uz šo nolīgumu.

2. pants

Strīdu izšķiršana

1.   Ja strīdus, kas radušies saistībā ar konvencijas I papildinājuma 32. pantā minētajām pārbaudes procedūrām, nevar izšķirt starp muitas dienestiem, kuri pieprasa pārbaudi, un par šīs pārbaudes veikšanu atbildīgajiem muitas dienestiem, tos nodod Apvienotajai komitejai.

2.   Visos gadījumos strīdu izšķiršana starp importētāju un importētājvalsts muitas dienestiem notiek saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem.

3. pants

Protokola grozījumi

Apvienotā komiteja var nolemt grozīt šā protokola noteikumus.

4. pants

Izstāšanās no konvencijas

1.   Ja Eiropas Savienība vai Dānijas Karaliste attiecībā uz Farēru salām konvencijas depozitāram rakstiski dara zināmu savu nodomu izstāties no konvencijas saskaņā ar tās 9. pantu, Eiropas Savienība un Dānijas Karaliste attiecībā uz Farēru salām nekavējoties sāk sarunas par izcelsmes noteikumiem, lai īstenotu šo nolīgumu.

2.   Iekams nav stājušies spēkā šādi sarunu ceļā no jauna pieņemti izcelsmes noteikumi, šim nolīgumam piemēro konvencijas I papildinājuma izcelsmes noteikumus un attiecīgā gadījumā attiecīgos II papildinājuma noteikumus, kuri bija spēkā izstāšanās brīdī. Tomēr no izstāšanās brīža konvencijas I papildinājuma izcelsmes noteikumus un attiecīgā gadījumā II papildinājuma attiecīgos noteikumus saprot tā, ka divpusēja kumulācija tiek pieļauta tikai starp Eiropas Savienību un Farēru salām.

5. pants

Pārejas noteikumi – kumulācija

Neatkarīgi no konvencijas I papildinājuma 16. panta 5. punkta un 21. panta 3. punkta, ja kumulācija attiecas tikai uz EBTA valstīm, Farēru salām, Eiropas Savienību, Turciju un Stabilizācijas un asociācijas procesa dalībniekiem, izcelsmes apliecinājums var būt preču pārvadājumu sertifikāts EUR.1 vai izcelsmes deklarācija.

---

(1)  OV L 54, 26.2.2013., 4. lpp.

1

---

| 13.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 120/50 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 120/50

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/766

(2015. gada 12. maijs),

ar ko atjaunina Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Monako Firstisti A pielikumu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā 2011. gada 29. novembra Monetāro nolīgumu starp Eiropas Savienību un Monako Firstisti (1) un jo īpaši tā 11. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Monako Firstisti (turpmāk tekstā “Monetārais nolīgums”) 11. panta 2. punktā noteikts, ka Monako Firstiste piemēro tādus pašus noteikumus, kādi noteikti Francijas Republikā, lai transponētu Monetārā nolīguma A pielikumā norādītos Savienības tiesību aktus attiecībā uz kredītiestāžu darbību un prudenciālo regulējumu un sistēmisko risku novēršanu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmām. |
| --- | --- |

(1)

Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Monako Firstisti (turpmāk tekstā “Monetārais nolīgums”) 11. panta 2. punktā noteikts, ka Monako Firstiste piemēro tādus pašus noteikumus, kādi noteikti Francijas Republikā, lai transponētu Monetārā nolīguma A pielikumā norādītos Savienības tiesību aktus attiecībā uz kredītiestāžu darbību un prudenciālo regulējumu un sistēmisko risku novēršanu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmām.

| (2) | Komisijai ir jāgroza Monetārā nolīguma A pielikums pēc jebkura attiecīgā akta grozīšanas, kā arī katru reizi, kad Savienība pieņem jaunu aktu. |
| --- | --- |

(2)

Komisijai ir jāgroza Monetārā nolīguma A pielikums pēc jebkura attiecīgā akta grozīšanas, kā arī katru reizi, kad Savienība pieņem jaunu aktu.

| (3) | Grozot Monetārā nolīguma A pielikumu, būtu jāņem vērā arī tiesību akti un noteikumi, kas ir atcelti. |
| --- | --- |

(3)

Grozot Monetārā nolīguma A pielikumu, būtu jāņem vērā arī tiesību akti un noteikumi, kas ir atcelti.

| (4) | Būtu jāņem vērā tiesību akti, ko Eiropas Savienība pieņēmusi līdz 2014. gada 31. jūlijam. |
| --- | --- |

(4)

Būtu jāņem vērā tiesību akti, ko Eiropas Savienība pieņēmusi līdz 2014. gada 31. jūlijam.

| (5) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Monetārā nolīguma A pielikums, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Monetārā nolīguma A pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Monako Firstisti A pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2015. gada 12. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV C 310, 13.10.2012., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

“A PIELIKUMS

| | Tiesību akti banku un finanšu jomā |
| --- | --- |
| 1. | Padomes Direktīva 86/635/EEK (1986. gada 8. decembris) par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.) |
| | Grozīta ar: |
| 2. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/65/EK (2001. gada 27. septembris), ar ko Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK un 86/635/EEK groza attiecībā uz novērtēšanas noteikumiem, ko piemēro noteiktu veidu sabiedrību, kā arī banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 283, 27.10.2001., 28. lpp.) |
| 3. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/51/EK (2003. gada 18. jūnijs), ar ko attiecībā uz noteikta veida sabiedrību, banku un citu finanšu iestāžu un apdrošināšanas uzņēmumu gada un konsolidētajiem pārskatiem groza Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK, 86/635/EEK un 91/674/EEK (OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.) |
| 4. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/46/EK (2006. gada 14. jūnijs), ar ko groza Padomes Direktīvas 78/660/EEK attiecībā uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem, 83/349/EEK attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem, 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem un 91/674/EEK par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 224, 16.8.2006., 1. lpp.) |
| 5. | Padomes Direktīva 89/117/EEK (1989. gada 13. februāris) par pienākumiem saistībā ar gada pārskata dokumentu publicēšanu, kas attiecas uz tādu kredītiestāžu un finanšu iestāžu kādā dalībvalstī reģistrētām filiālēm, kuru galvenais birojs nav minētajā dalībvalstī (OV L 44, 16.2.1989., 40. lpp.) |
| 6. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/26/EK (1998. gada 19. maijs) par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās (OV L 166, 11.6.1998., 45. lpp.) |
| | Grozīta ar: |
| 7. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/44/EK (2009. gada 6. maijs), ar ko Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās un Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem groza attiecībā uz saistītām sistēmām un kredītprasībām (OV L 146, 10.6.2009., 37. lpp.) |
| 8. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/78/ES (2010. gada 24. novembris), ar ko groza Direktīvu 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.) |
| 9. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.) |
| 10. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.) |
| 11. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/24/EK (2001. gada 4. aprīlis) par kredītiestāžu reorganizāciju un likvidāciju (OV L 125, 5.5.2001., 15. lpp.) |
| | Grozīta ar: |
| 12. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.) |
| 13. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/47/EK (2002. gada 6. jūnijs) par finanšu nodrošinājuma līgumiem (OV L 168, 27.6.2002., 43. lpp.) |
| | Grozīta ar: |
| 14. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/44/EK (2009. gada 6. maijs), ar ko Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās un Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem groza attiecībā uz saistītām sistēmām un kredītprasībām (OV L 146, 10.6.2009., 37. lpp.) |
| 15. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.) |
| 16. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/87/EK (2002. gada 16. decembris) par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos un par grozījumiem Padomes Direktīvās 73/239/EEK, 79/267/EEK, 92/49/EEK, 92/96/EEK, 93/6/EEK un 93/22/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 98/78/EK un 2000/12/EK (OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp.) |
| | Grozīta ar: |
| 17. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/1/EK (2005. gada 9. marts), ar ko groza Padomes Direktīvas 73/239/EEK, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 92/49/EEK un 93/6/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK un 2002/87/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru (OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.) |
| 18. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/25/EK (2008. gada 11. marts), ar ko Direktīvu 2002/87/EK par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 81, 20.3.2008., 40. lpp.) |
| 19. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/78/ES (2010. gada 24. novembris), ar ko groza Direktīvu 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.) |
| 20. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/89/ES (2011. gada 16. novembris), ar ko attiecībā uz finanšu konglomerātā esošo finanšu sabiedrību papildu uzraudzību groza Direktīvu 98/78/EK, 2002/87/EK, 2006/48/EK un 2009/138/EK (OV L 326, 8.12.2011., 113. lpp.) |
| 21. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.), izņemot Direktīvas 2013/36/ES V sadaļu |
| 22. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK, izņemot II sadaļas 15., 31. un 33. pantu (OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.) |
| | Grozīta ar: |
| 23. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/31/EK (2006. gada 5. aprīlis), ar kuru attiecībā uz dažiem termiņiem groza Direktīvu 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (OV L 114, 27.4.2006., 60. lpp.) |
| 24. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/44/EK (2007. gada 5. septembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 92/49/EEK un Direktīvas 2002/83/EK, 2004/39/EK, 2005/68/EK un 2006/48/EK attiecībā uz procedūras noteikumiem un vērtēšanas kritērijiem, kas piemērojami, veicot piesardzīgu izvērtējumu par līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē (OV L 247, 21.9.2007., 1. lpp.) |
| 25. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/10/EK (2008. gada 11. marts), ar kuru Direktīvu 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem, groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 76, 19.3.2008., 33. lpp.) |
| 26. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/78/ES (2010. gada 24. novembris), ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.) |
| | Papildināta un īstenota ar: |
| 27. | Komisijas Regulu (EK) Nr. 1287/2006 (2006. gada 10. augusts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību pienākumu vest uzskaiti, darījumu pārskatu sniegšanu, tirgus pārskatāmību, finanšu instrumentu pielaidi tirdzniecībai un šajā direktīvā definētajiem terminiem (OV L 241, 2.9.2006., 1. lpp.) |
| 28. | Komisijas Direktīvu 2006/73/EK (2006. gada 10. augusts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību organizatoriskām prasībām un darbības nosacījumiem un jēdzienu definīcijām minētās direktīvas mērķiem (OV L 241, 2.9.2006., 26. lpp.) |
| 29. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/64/EK (2007. gada 13. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atceļ Direktīvu 97/5/EK (OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.) |
| | Grozīta ar: |
| 30. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/111/EK (2009. gada 16. septembris), ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK, Direktīvu 2006/49/EK un Direktīvu 2007/64/EK attiecībā uz bankām, kuras saistītas ar galvenajām iestādēm, dažiem pašu kapitāla posteņiem, lieliem riska darījumiem, uzraudzības pasākumiem un krīzes pārvaldību (OV L 302, 17.11.2009., 97. lpp.) |
| 31. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/110/EK (2009. gada 16. septembris) par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu (OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp.) |
| 32. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.) |
| | Grozīta ar: |
| 33. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1022/2013 (2013. gada 22. oktobris), ar kuru Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza attiecībā uz īpašu uzdevumu uzticēšanu Eiropas Centrālajai bankai, ievērojot Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (OV L 287, 29.10.2013., 5. lpp.) |
| 34. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/17/ES (2014. gada 4. februāris) par patērētāju kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 60, 28.2.2014., 34. lpp.) |
| 35. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.) |
| 36. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.) |
| | Grozīta ar: |
| 37. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.) |
| 38. | Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1002/2013 (2013. gada 12. jūlijs), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem attiecībā uz atbrīvoto vienību sarakstu (OV L 279, 19.10.2013., 2. lpp.) |
| 39. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.) |
| | Papildināta un īstenota ar: |
| 40. | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1247/2012 (2012. gada 19. decembris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz darījumu reģistru reģistrācijas pieteikumu formātu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 352, 21.12.2012., 20. lpp.) |
| 41. | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1248/2012 (2012. gada 19. decembris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz tirdzniecības ziņojumu formātu un to sniegšanas biežumu darījumu reģistriem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 352, 21.12.2012., 30. lpp.) |
| 42. | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1249/2012 (2012. gada 19. decembris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz formātu, kādā centrālie darījumu partneri nodrošina datu uzskaiti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 352, 21.12.2012., 32. lpp.) |
| 43. | Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 876/2013 (2013. gada 28. maijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par centrālo darījuma partneru kolēģijām (OV L 244, 13.9.2013., 19. lpp.) |
| 44. | Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1003/2013 (2013. gada 12. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes noteiktām maksām darījumu reģistriem (OV L 279, 19.10.2013., 4. lpp.) |
| 45. | Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 148/2013 (2012. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem un kas attiecas uz regulatīviem tehniskajiem standartiem par minimālajiem datiem, kuri jāsniedz darījumu reģistriem (OV L 52, 23.2.2013., 1. lpp.) |
| 46. | Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 149/2013 (2012. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par netiešas tīrvērtes mehānismu, tīrvērtes pienākumu, publisko reģistru, pieeju tirdzniecības vietai, nefinanšu darījuma partneriem un riska ierobežošanas paņēmieniem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījuma partneris (OV L 52, 23.2.2013., 11. lpp.) |
| 47. | Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 150/2013 (2012. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizētas ziņas, kas iekļaujamas darījumu reģistra reģistrācijas pieteikumā (OV L 52, 23.2.2013., 25. lpp.) |
| 48. | Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 151/2013 (2012. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kas nosaka datus, kuri darījumu reģistriem ir jāpublicē un jādara pieejami, un darbības standartus saistībā ar datu apkopošanu un salīdzināšanu un piekļuvi datiem (OV L 52, 23.2.2013., 33. lpp.) |
| 49. | Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 152/2013 (2012. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem par kapitāla prasībām centrālajiem darījumu partneriem (OV L 52, 23.2.2013., 37. lpp.) |
| 50. | Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 153/2013 (2012. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par prasībām centrālajiem darījumu partneriem (OV L 52, 23.2.2013., 41. lpp.) |
| 51. | Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 285/2014 (2014. gada 13. februāris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par līgumu tiešu, būtisku un paredzamu ietekmi Savienībā un attiecībā uz to, kā novērst izvairīšanos no noteikumiem un pienākumiem (OV L 85, 21.3.2014., 1. lpp.) |
| 52. | Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 667/2014 (2014. gada 13. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz procedūras noteikumiem par sankcijām, ko darījumu reģistriem piemēro Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde, tostarp noteikumiem par aizsardzības tiesībām un pagaidu noteikumiem (OV L 179, 19.6.2014., 31. lpp.) |
| 53. | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 484/2014 (2014. gada 12. maijs), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz centrālā darījumu partnera hipotētisko kapitālu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 138, 13.5.2014., 57. lpp.) |
| 54. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.) |
| | Papildināta un īstenota ar: |
| 55. | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1423/2013 (2013. gada 20. decembris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz informācijas atklāšanu par iestādēm noteiktajām pašu kapitāla prasībām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 355, 31.12.2013., 60. lpp.) |
| 56. | Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 183/2014 (2013. gada 20. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām saistībā ar regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, ar ko precizē specifisko un vispārējo kredītriska korekciju aprēķināšanu (OV L 57, 27.2.2014., 3. lpp.) |
| 57. | Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 241/2014 (2014. gada 7. janvāris), ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 papildina saistībā ar regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kas attiecas uz iestāžu pašu kapitāla prasībām (OV L 74, 14.3.2014., 8. lpp.) |
| 58. | Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 342/2014 (2014. gada 21. janvāris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kas nepieciešami, lai piemērotu kapitāla pietiekamības prasību aprēķināšanas metodes finanšu konglomerātiem (OV L 100, 3.4.2014., 1. lpp.) |
| 59. | Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 523/2014 (2014. gada 12. marts), ar kuru papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, lai noteiktu, kas veido ciešu atbilstību starp iestādes segto obligāciju un aktīvu vērtību (OV L 148, 20.5.2014., 4. lpp.) |
| 60. | Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 525/2014 (2014. gada 12. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem par tirgus definīciju (OV L 148, 20.5.2014., 15. lpp.) |
| 61. | Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 526/2014 (2014. gada 12. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem, lai kredīta vērtības korekcijas riskam noteiktu kredītriska starpības aizstājējvērtību un ierobežotu skaitu mazāku portfeļu (OV L 148, 20.5.2014., 17. lpp.) |
| 62. | Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 528/2014 (2014. gada 12. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem par iespējas līgumu riskiem, kuri nav delta riski, saskaņā ar standartizēto tirgus riska pieeju (OV L 148, 20.5.2014., 29. lpp.) |
| 63. | Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 529/2014 (2014. gada 12. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem, lai novērtētu uz iekšējiem reitingiem balstītās pieejas un attīstītās mērīšanas pieejas paplašinājumu un izmaiņu būtiskumu (OV L 148, 20.5.2014., 36. lpp.) |
| 64. | Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 625/2014 (2014. gada 13. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013, izmantojot regulatīvus tehniskos standartus, ar kuriem precizē ieguldītājiem, sponsoriem, sākotnējiem aizdevējiem un iniciatoriestādēm piemērojamas prasības, kas attiecas uz riska darījumiem ar pārvestu kredītrisku (OV L 174, 13.6.2014., 16. lpp.) |
| 65. | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz iestāžu sniegtajiem uzraudzības pārskatiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 191, 28.6.2014., 1. lpp.) |
| 66. | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 602/2014 (2014. gada 4. jūnijs), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus, lai veicinātu uzraudzības prakses konverģenci attiecībā uz papildu riska pakāpju piemērošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 166, 5.6.2014., 22. lpp.) |
| 67. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.), izņemot Direktīvas 2013/36/ES V sadaļu |
| | Grozīta ar: |
| 68. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/17/ES (2014. gada 4. februāris) par patērētāju kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 60, 28.2.2014., 34. lpp.) |
| 69. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.) |
| | Papildināta un īstenota ar: |
| 70. | Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 604/2014 (2014. gada 4. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par kvalitātes un attiecīgiem kvantitātes kritērijiem, kas vajadzīgi, lai noteiktu to darbinieku kategorijas, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu (OV L 167, 6.6.2014., 30. lpp.) |
| 71. | Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 527/2014 (2014. gada 12. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, precizējot to instrumentu kategorijas, kas adekvāti atspoguļo iestādes kredītkvalitāti parastās situācijās un kas ir piemēroti izmantošanai mainīgā atalgojuma vajadzībām (OV L 148, 20.5.2014., 21. lpp.) |
| 72. | Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 530/2014 (2014. gada 12. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES papildina ar regulatīviem tehniskajiem standartiem, ar kuriem definē būtiskus riska darījumus un nosaka robežvērtības iekšējām pieejām tirdzniecības portfeļa specifiskajam riskam (OV L 148, 20.5.2014., 50. lpp.) |
| 73. | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 650/2014 (2014. gada 4. jūnijs), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz tās informācijas formātu, struktūru, satura uzskaitījumu un ikgadējās publicēšanas datumu, kura kompetentajām iestādēm jāizpauž saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (OV L 185, 25.6.2014., 1. lpp.) |
| 74. | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 710/2014 (2014. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz kopīgo lēmumu par iestādes specifiskajām prudenciālajām prasībām procesa piemērošanas nosacījumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (OV L 188, 27.6.2014., 19. lpp.) |
| 75. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/49/ES (2014. gada 16. aprīlis) par noguldījumu garantiju sistēmām (OV L 173, 12.6.2014., 149. lpp.) |
| 76. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.)” |

Tiesību akti banku un finanšu jomā

1.

Padomes Direktīva 86/635/EEK (1986. gada 8. decembris) par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.)

Grozīta ar:

2.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/65/EK (2001. gada 27. septembris), ar ko Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK un 86/635/EEK groza attiecībā uz novērtēšanas noteikumiem, ko piemēro noteiktu veidu sabiedrību, kā arī banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 283, 27.10.2001., 28. lpp.)

3.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/51/EK (2003. gada 18. jūnijs), ar ko attiecībā uz noteikta veida sabiedrību, banku un citu finanšu iestāžu un apdrošināšanas uzņēmumu gada un konsolidētajiem pārskatiem groza Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK, 86/635/EEK un 91/674/EEK (OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.)

4.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/46/EK (2006. gada 14. jūnijs), ar ko groza Padomes Direktīvas 78/660/EEK attiecībā uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem, 83/349/EEK attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem, 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem un 91/674/EEK par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 224, 16.8.2006., 1. lpp.)

5.

Padomes Direktīva 89/117/EEK (1989. gada 13. februāris) par pienākumiem saistībā ar gada pārskata dokumentu publicēšanu, kas attiecas uz tādu kredītiestāžu un finanšu iestāžu kādā dalībvalstī reģistrētām filiālēm, kuru galvenais birojs nav minētajā dalībvalstī (OV L 44, 16.2.1989., 40. lpp.)

6.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/26/EK (1998. gada 19. maijs) par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās (OV L 166, 11.6.1998., 45. lpp.)

Grozīta ar:

7.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/44/EK (2009. gada 6. maijs), ar ko Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās un Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem groza attiecībā uz saistītām sistēmām un kredītprasībām (OV L 146, 10.6.2009., 37. lpp.)

8.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/78/ES (2010. gada 24. novembris), ar ko groza Direktīvu 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.)

9.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.)

10.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.)

11.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/24/EK (2001. gada 4. aprīlis) par kredītiestāžu reorganizāciju un likvidāciju (OV L 125, 5.5.2001., 15. lpp.)

Grozīta ar:

12.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.)

13.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/47/EK (2002. gada 6. jūnijs) par finanšu nodrošinājuma līgumiem (OV L 168, 27.6.2002., 43. lpp.)

Grozīta ar:

14.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/44/EK (2009. gada 6. maijs), ar ko Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās un Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem groza attiecībā uz saistītām sistēmām un kredītprasībām (OV L 146, 10.6.2009., 37. lpp.)

15.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.)

16.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/87/EK (2002. gada 16. decembris) par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos un par grozījumiem Padomes Direktīvās 73/239/EEK, 79/267/EEK, 92/49/EEK, 92/96/EEK, 93/6/EEK un 93/22/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 98/78/EK un 2000/12/EK (OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp.)

Grozīta ar:

17.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/1/EK (2005. gada 9. marts), ar ko groza Padomes Direktīvas 73/239/EEK, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 92/49/EEK un 93/6/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK un 2002/87/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru (OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.)

18.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/25/EK (2008. gada 11. marts), ar ko Direktīvu 2002/87/EK par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 81, 20.3.2008., 40. lpp.)

19.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/78/ES (2010. gada 24. novembris), ar ko groza Direktīvu 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.)

20.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/89/ES (2011. gada 16. novembris), ar ko attiecībā uz finanšu konglomerātā esošo finanšu sabiedrību papildu uzraudzību groza Direktīvu 98/78/EK, 2002/87/EK, 2006/48/EK un 2009/138/EK (OV L 326, 8.12.2011., 113. lpp.)

21.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.), izņemot Direktīvas 2013/36/ES V sadaļu

22.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK, izņemot II sadaļas 15., 31. un 33. pantu (OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.)

Grozīta ar:

23.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/31/EK (2006. gada 5. aprīlis), ar kuru attiecībā uz dažiem termiņiem groza Direktīvu 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (OV L 114, 27.4.2006., 60. lpp.)

24.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/44/EK (2007. gada 5. septembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 92/49/EEK un Direktīvas 2002/83/EK, 2004/39/EK, 2005/68/EK un 2006/48/EK attiecībā uz procedūras noteikumiem un vērtēšanas kritērijiem, kas piemērojami, veicot piesardzīgu izvērtējumu par līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē (OV L 247, 21.9.2007., 1. lpp.)

25.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/10/EK (2008. gada 11. marts), ar kuru Direktīvu 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem, groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 76, 19.3.2008., 33. lpp.)

26.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/78/ES (2010. gada 24. novembris), ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.)

Papildināta un īstenota ar:

27.

Komisijas Regulu (EK) Nr. 1287/2006 (2006. gada 10. augusts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību pienākumu vest uzskaiti, darījumu pārskatu sniegšanu, tirgus pārskatāmību, finanšu instrumentu pielaidi tirdzniecībai un šajā direktīvā definētajiem terminiem (OV L 241, 2.9.2006., 1. lpp.)

28.

Komisijas Direktīvu 2006/73/EK (2006. gada 10. augusts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību organizatoriskām prasībām un darbības nosacījumiem un jēdzienu definīcijām minētās direktīvas mērķiem (OV L 241, 2.9.2006., 26. lpp.)

29.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/64/EK (2007. gada 13. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atceļ Direktīvu 97/5/EK (OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.)

Grozīta ar:

30.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/111/EK (2009. gada 16. septembris), ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK, Direktīvu 2006/49/EK un Direktīvu 2007/64/EK attiecībā uz bankām, kuras saistītas ar galvenajām iestādēm, dažiem pašu kapitāla posteņiem, lieliem riska darījumiem, uzraudzības pasākumiem un krīzes pārvaldību (OV L 302, 17.11.2009., 97. lpp.)

31.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/110/EK (2009. gada 16. septembris) par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu (OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp.)

32.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.)

Grozīta ar:

33.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1022/2013 (2013. gada 22. oktobris), ar kuru Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza attiecībā uz īpašu uzdevumu uzticēšanu Eiropas Centrālajai bankai, ievērojot Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (OV L 287, 29.10.2013., 5. lpp.)

34.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/17/ES (2014. gada 4. februāris) par patērētāju kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 60, 28.2.2014., 34. lpp.)

35.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.)

36.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.)

Grozīta ar:

37.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.)

38.

Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1002/2013 (2013. gada 12. jūlijs), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem attiecībā uz atbrīvoto vienību sarakstu (OV L 279, 19.10.2013., 2. lpp.)

39.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.)

Papildināta un īstenota ar:

40.

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1247/2012 (2012. gada 19. decembris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz darījumu reģistru reģistrācijas pieteikumu formātu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 352, 21.12.2012., 20. lpp.)

41.

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1248/2012 (2012. gada 19. decembris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz tirdzniecības ziņojumu formātu un to sniegšanas biežumu darījumu reģistriem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 352, 21.12.2012., 30. lpp.)

42.

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1249/2012 (2012. gada 19. decembris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz formātu, kādā centrālie darījumu partneri nodrošina datu uzskaiti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 352, 21.12.2012., 32. lpp.)

43.

Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 876/2013 (2013. gada 28. maijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par centrālo darījuma partneru kolēģijām (OV L 244, 13.9.2013., 19. lpp.)

44.

Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1003/2013 (2013. gada 12. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes noteiktām maksām darījumu reģistriem (OV L 279, 19.10.2013., 4. lpp.)

45.

Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 148/2013 (2012. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem un kas attiecas uz regulatīviem tehniskajiem standartiem par minimālajiem datiem, kuri jāsniedz darījumu reģistriem (OV L 52, 23.2.2013., 1. lpp.)

46.

Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 149/2013 (2012. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par netiešas tīrvērtes mehānismu, tīrvērtes pienākumu, publisko reģistru, pieeju tirdzniecības vietai, nefinanšu darījuma partneriem un riska ierobežošanas paņēmieniem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījuma partneris (OV L 52, 23.2.2013., 11. lpp.)

47.

Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 150/2013 (2012. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizētas ziņas, kas iekļaujamas darījumu reģistra reģistrācijas pieteikumā (OV L 52, 23.2.2013., 25. lpp.)

48.

Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 151/2013 (2012. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kas nosaka datus, kuri darījumu reģistriem ir jāpublicē un jādara pieejami, un darbības standartus saistībā ar datu apkopošanu un salīdzināšanu un piekļuvi datiem (OV L 52, 23.2.2013., 33. lpp.)

49.

Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 152/2013 (2012. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem par kapitāla prasībām centrālajiem darījumu partneriem (OV L 52, 23.2.2013., 37. lpp.)

50.

Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 153/2013 (2012. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par prasībām centrālajiem darījumu partneriem (OV L 52, 23.2.2013., 41. lpp.)

51.

Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 285/2014 (2014. gada 13. februāris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par līgumu tiešu, būtisku un paredzamu ietekmi Savienībā un attiecībā uz to, kā novērst izvairīšanos no noteikumiem un pienākumiem (OV L 85, 21.3.2014., 1. lpp.)

52.

Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 667/2014 (2014. gada 13. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz procedūras noteikumiem par sankcijām, ko darījumu reģistriem piemēro Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde, tostarp noteikumiem par aizsardzības tiesībām un pagaidu noteikumiem (OV L 179, 19.6.2014., 31. lpp.)

53.

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 484/2014 (2014. gada 12. maijs), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz centrālā darījumu partnera hipotētisko kapitālu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 138, 13.5.2014., 57. lpp.)

54.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.)

Papildināta un īstenota ar:

55.

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1423/2013 (2013. gada 20. decembris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz informācijas atklāšanu par iestādēm noteiktajām pašu kapitāla prasībām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 355, 31.12.2013., 60. lpp.)

56.

Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 183/2014 (2013. gada 20. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām saistībā ar regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, ar ko precizē specifisko un vispārējo kredītriska korekciju aprēķināšanu (OV L 57, 27.2.2014., 3. lpp.)

57.

Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 241/2014 (2014. gada 7. janvāris), ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 papildina saistībā ar regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kas attiecas uz iestāžu pašu kapitāla prasībām (OV L 74, 14.3.2014., 8. lpp.)

58.

Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 342/2014 (2014. gada 21. janvāris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kas nepieciešami, lai piemērotu kapitāla pietiekamības prasību aprēķināšanas metodes finanšu konglomerātiem (OV L 100, 3.4.2014., 1. lpp.)

59.

Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 523/2014 (2014. gada 12. marts), ar kuru papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, lai noteiktu, kas veido ciešu atbilstību starp iestādes segto obligāciju un aktīvu vērtību (OV L 148, 20.5.2014., 4. lpp.)

60.

Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 525/2014 (2014. gada 12. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem par tirgus definīciju (OV L 148, 20.5.2014., 15. lpp.)

61.

Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 526/2014 (2014. gada 12. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem, lai kredīta vērtības korekcijas riskam noteiktu kredītriska starpības aizstājējvērtību un ierobežotu skaitu mazāku portfeļu (OV L 148, 20.5.2014., 17. lpp.)

62.

Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 528/2014 (2014. gada 12. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem par iespējas līgumu riskiem, kuri nav delta riski, saskaņā ar standartizēto tirgus riska pieeju (OV L 148, 20.5.2014., 29. lpp.)

63.

Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 529/2014 (2014. gada 12. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem, lai novērtētu uz iekšējiem reitingiem balstītās pieejas un attīstītās mērīšanas pieejas paplašinājumu un izmaiņu būtiskumu (OV L 148, 20.5.2014., 36. lpp.)

64.

Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 625/2014 (2014. gada 13. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013, izmantojot regulatīvus tehniskos standartus, ar kuriem precizē ieguldītājiem, sponsoriem, sākotnējiem aizdevējiem un iniciatoriestādēm piemērojamas prasības, kas attiecas uz riska darījumiem ar pārvestu kredītrisku (OV L 174, 13.6.2014., 16. lpp.)

65.

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz iestāžu sniegtajiem uzraudzības pārskatiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 191, 28.6.2014., 1. lpp.)

66.

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 602/2014 (2014. gada 4. jūnijs), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus, lai veicinātu uzraudzības prakses konverģenci attiecībā uz papildu riska pakāpju piemērošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 166, 5.6.2014., 22. lpp.)

67.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.), izņemot Direktīvas 2013/36/ES V sadaļu

Grozīta ar:

68.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/17/ES (2014. gada 4. februāris) par patērētāju kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 60, 28.2.2014., 34. lpp.)

69.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.)

Papildināta un īstenota ar:

70.

Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 604/2014 (2014. gada 4. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par kvalitātes un attiecīgiem kvantitātes kritērijiem, kas vajadzīgi, lai noteiktu to darbinieku kategorijas, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu (OV L 167, 6.6.2014., 30. lpp.)

71.

Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 527/2014 (2014. gada 12. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, precizējot to instrumentu kategorijas, kas adekvāti atspoguļo iestādes kredītkvalitāti parastās situācijās un kas ir piemēroti izmantošanai mainīgā atalgojuma vajadzībām (OV L 148, 20.5.2014., 21. lpp.)

72.

Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 530/2014 (2014. gada 12. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES papildina ar regulatīviem tehniskajiem standartiem, ar kuriem definē būtiskus riska darījumus un nosaka robežvērtības iekšējām pieejām tirdzniecības portfeļa specifiskajam riskam (OV L 148, 20.5.2014., 50. lpp.)

73.

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 650/2014 (2014. gada 4. jūnijs), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz tās informācijas formātu, struktūru, satura uzskaitījumu un ikgadējās publicēšanas datumu, kura kompetentajām iestādēm jāizpauž saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (OV L 185, 25.6.2014., 1. lpp.)

74.

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 710/2014 (2014. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz kopīgo lēmumu par iestādes specifiskajām prudenciālajām prasībām procesa piemērošanas nosacījumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (OV L 188, 27.6.2014., 19. lpp.)

75.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/49/ES (2014. gada 16. aprīlis) par noguldījumu garantiju sistēmām (OV L 173, 12.6.2014., 149. lpp.)

76.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.)”

---

| 13.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 120/58 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 120/58

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/767

(2015. gada 12. maijs),

ar ko groza pielikumu Monetārajam nolīgumam starp Eiropas Savienību un Vatikāna Pilsētvalsti

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā 2009. gada 17. decembra Monetāro nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vatikāna Pilsētvalsti (1) un jo īpaši tā 8. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Vatikāna Pilsētvalsti (turpmāk “Monetārais nolīgums”) 8. panta 1. punktā paredzēts, ka Vatikāna Pilsētvalsts ievieš Savienības tiesību aktus un noteikumus saistībā ar euro banknotēm un monētām, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, krāpšanas un skaidras naudas un bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļu viltošanas novēršanu, medaļām un žetoniem un statistikas pārskatu prasībām. Šie tiesību akti un noteikumi norādīti Monetārā nolīguma pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Vatikāna Pilsētvalsti (turpmāk “Monetārais nolīgums”) 8. panta 1. punktā paredzēts, ka Vatikāna Pilsētvalsts ievieš Savienības tiesību aktus un noteikumus saistībā ar euro banknotēm un monētām, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, krāpšanas un skaidras naudas un bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļu viltošanas novēršanu, medaļām un žetoniem un statistikas pārskatu prasībām. Šie tiesību akti un noteikumi norādīti Monetārā nolīguma pielikumā.

| (2) | Komisijai katru gadu jāgroza Monetārā nolīguma pielikums, lai ņemtu vērā jaunos attiecīgos Savienības tiesību aktus un noteikumus un spēkā esošo tiesību aktu un noteikumu grozījumus. |
| --- | --- |

(2)

Komisijai katru gadu jāgroza Monetārā nolīguma pielikums, lai ņemtu vērā jaunos attiecīgos Savienības tiesību aktus un noteikumus un spēkā esošo tiesību aktu un noteikumu grozījumus.

| (3) | Veicot grozījumus Monetārā nolīguma pielikumā, būtu arī jāņem vērā arī atceltie tiesību akti un noteikumi. |
| --- | --- |

(3)

Veicot grozījumus Monetārā nolīguma pielikumā, būtu arī jāņem vērā arī atceltie tiesību akti un noteikumi.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Monetārā nolīguma pielikums, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Monetārā nolīguma pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Vatikāna Pilsētvalsti pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2015. gada 12. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV C 28, 4.2.2010., 13. lpp.

1

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

| | Īstenojamās tiesību normas | Īstenošanas termiņš |
| --- | --- | --- |
| Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršana |
| 1 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/60/EK (2005. gada 26. oktobris) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.)
  Ar grozījumiem, kas izdarīti ar: | 2010. gada 31. decembris |
| 2 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/20/EK (2008. gada 11. marts), ar ko Direktīvu 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai, groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 76, 19.3.2008., 46. lpp.)
  Ar papildinājumiem, kas izdarīti ar: |
| 3 | Padomes Pamatlēmumu 2001/500/TI (2001. gada 26. jūnijs) par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un nozieguma rīku un noziedzīgi iegūto līdzekļu identifikāciju, meklēšanu, iesaldēšanu, arestēšanu un konfiskāciju (OV L 182, 5.7.2001., 1. lpp.) |
| 4 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1889/2005 (2005. gada 26. oktobris) par skaidras naudas kontroli, kuru ieved Kopienas teritorijā vai izved no tās (OV L 309, 25.11.2005., 9. lpp.) |
| 5 | Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (2006. gada 1. augusts), ar ko nosaka īstenošanas pasākumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2005/60/EK attiecībā uz politiski ietekmējamas personas definīciju un tehniskajiem kritērijiem vienkāršotām klienta uzticamības pārbaudes procedūrām un atbrīvojumam sakarā ar finanšu darbību, kuru veic reti vai ļoti ierobežotos apjomos (OV L 214, 4.8.2006., 29. lpp.) |
| 6 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1781/2006 (2006. gada 15. novembris) attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienoto informāciju par maksātāju (OV L 345, 8.12.2006., 1. lpp.) |
| 7 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/42/ES (2014. gada 3. aprīlis) par nozieguma rīku un noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanu un konfiskāciju Eiropas Savienībā (OV L 127, 29.4.2014., 39. lpp.) | 2016. gada 31. decembris (2) |
| Krāpšanas un viltošanas novēršana |
| 8 | Padomes Pamatlēmums 2001/413/TI (2001. gada 28. maijs) par krāpšanas un viltošanas apkarošanu attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem (OV L 149, 2.6.2001., 1. lpp.) | 2010. gada 31. decembris |
| 9 | Padomes Regula (EK) Nr. 1338/2001 (2001. gada 28. jūnijs), ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (OV L 181, 4.7.2001., 6. lpp.)
  Ar grozījumiem, kas izdarīti ar: | 2010. gada 31. decembris |
| 10 | Padomes Regulu (EK) Nr. 44/2009 (2008. gada 18. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (OV L 17, 22.1.2009., 1. lpp.) |
| 11 | Padomes Regula (EK) Nr. 2182/2004 (2004. gada 6. decembris) par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (OV L 373, 21.12.2004., 1. lpp.)
  Ar grozījumiem, kas izdarīti ar: | 2010. gada 31. decembris |
| 12 | Padomes Regulu (EK) Nr. 46/2009 (2008. gada 18. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (OV L 17, 22.1.2009., 5. lpp.) |
| 13 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/62/ES (2014. gada 15. maijs) par euro un citu valūtu krimināltiesisko aizsardzību pret viltošanu un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2000/383/TI (OV L 151, 21.5.2014., 1. lpp.) | 2016. gada 31. decembris (2) |
| Noteikumi par euro banknotēm un monētām |
| 14 | Padomes 1998. gada 23. novembra un 2002. gada 5. novembra Secinājumi par kolekcionāriem paredzētajām monētām | 2010. gada 31. decembris |
| 15 | Padomes 1999. gada 10. maija Secinājumi par euro monētu kvalitātes vadības sistēmu | 2010. gada 31. decembris |
| 16 | Komisijas Paziņojums 2001/C 318/03 (2001. gada 22. oktobris) par euro monētu vienādās puses noformējuma autortiesību aizsardzību (COM(2001)600 galīgā redakcija), (OV C 318, 13.11.2001., 3. lpp.) | 2010. gada 31. decembris |
| 17 | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2003/5 (2003. gada 20. marts) par pasākumu īstenošanu, lai novērstu euro banknošu neatļautu atveidošanu, un par euro banknošu maiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 78, 25.3.2003., 20. lpp.)
  Ar grozījumiem, kas izdarīti ar: | 2010. gada 31. decembris |
| 18 | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādni ECB/2013/11 (2013. gada 19. aprīlis), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2003/5 par pasākumu īstenošanu, lai novērstu euro banknošu neatļautu atveidošanu, un par euro banknošu maiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 118, 30.4.2013., 43. lpp.) | 2014. gada 31. decembris (1) |
| 19 | Eiropas Centrālās bankas lēmums ECB/2010/14 (2010. gada 16. septembris) par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (OV L 267, 9.10.2010., 1. lpp.)
  Ar grozījumiem, kas izdarīti ar: | 2012. gada 31. decembris |
| 20 | Eiropas Centrālās bankas Lēmumu ECB/2012/19 (2012. gada 7. septembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2010/14 par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (OV L 253, 20.9.2012., 19. lpp.) | 2013. gada 31. decembris (1) |
| 21 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1210/2010 (2010. gada 15. decembris) par euro monētu autentiskuma noteikšanu un rīkošanos ar apgrozībai nederīgām euro monētām (OV L 339, 22.12.2010., 1. lpp.) | 2012. gada 31. decembris |
| 22 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 651/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par euro monētu emisiju (OV L 201, 27.7.2012., 135. lpp.) | 2013. gada 31. decembris (1) |
| 23 | Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2013/10 (2013. gada 19. aprīlis) par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 118, 30.4.2013., 37. lpp.) | 2014. gada 31. decembris (1) |
| 24 | Padomes Regula (ES) Nr. 729/2014 (2014. gada 24. jūnijs) par apgrozībai paredzēto euro monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem (OV L 194, 2.7.2014., 1. lpp.) | 2013. gada 31. decembris (2) |

Īstenojamās tiesību normas

Īstenošanas termiņš

Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršana

1

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/60/EK (2005. gada 26. oktobris) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.)

Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

2010. gada 31. decembris

2

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/20/EK (2008. gada 11. marts), ar ko Direktīvu 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai, groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 76, 19.3.2008., 46. lpp.)

Ar papildinājumiem, kas izdarīti ar:

3

Padomes Pamatlēmumu 2001/500/TI (2001. gada 26. jūnijs) par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un nozieguma rīku un noziedzīgi iegūto līdzekļu identifikāciju, meklēšanu, iesaldēšanu, arestēšanu un konfiskāciju (OV L 182, 5.7.2001., 1. lpp.)

4

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1889/2005 (2005. gada 26. oktobris) par skaidras naudas kontroli, kuru ieved Kopienas teritorijā vai izved no tās (OV L 309, 25.11.2005., 9. lpp.)

5

Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (2006. gada 1. augusts), ar ko nosaka īstenošanas pasākumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2005/60/EK attiecībā uz politiski ietekmējamas personas definīciju un tehniskajiem kritērijiem vienkāršotām klienta uzticamības pārbaudes procedūrām un atbrīvojumam sakarā ar finanšu darbību, kuru veic reti vai ļoti ierobežotos apjomos (OV L 214, 4.8.2006., 29. lpp.)

6

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1781/2006 (2006. gada 15. novembris) attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienoto informāciju par maksātāju (OV L 345, 8.12.2006., 1. lpp.)

7

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/42/ES (2014. gada 3. aprīlis) par nozieguma rīku un noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanu un konfiskāciju Eiropas Savienībā (OV L 127, 29.4.2014., 39. lpp.)

2016. gada 31. decembris (2)

Krāpšanas un viltošanas novēršana

8

Padomes Pamatlēmums 2001/413/TI (2001. gada 28. maijs) par krāpšanas un viltošanas apkarošanu attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem (OV L 149, 2.6.2001., 1. lpp.)

2010. gada 31. decembris

9

Padomes Regula (EK) Nr. 1338/2001 (2001. gada 28. jūnijs), ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (OV L 181, 4.7.2001., 6. lpp.)

Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

2010. gada 31. decembris

10

Padomes Regulu (EK) Nr. 44/2009 (2008. gada 18. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (OV L 17, 22.1.2009., 1. lpp.)

11

Padomes Regula (EK) Nr. 2182/2004 (2004. gada 6. decembris) par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (OV L 373, 21.12.2004., 1. lpp.)

Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

2010. gada 31. decembris

12

Padomes Regulu (EK) Nr. 46/2009 (2008. gada 18. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (OV L 17, 22.1.2009., 5. lpp.)

13

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/62/ES (2014. gada 15. maijs) par euro un citu valūtu krimināltiesisko aizsardzību pret viltošanu un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2000/383/TI (OV L 151, 21.5.2014., 1. lpp.)

2016. gada 31. decembris (2)

Noteikumi par euro banknotēm un monētām

14

Padomes 1998. gada 23. novembra un 2002. gada 5. novembra Secinājumi par kolekcionāriem paredzētajām monētām

2010. gada 31. decembris

15

Padomes 1999. gada 10. maija Secinājumi par euro monētu kvalitātes vadības sistēmu

2010. gada 31. decembris

16

Komisijas Paziņojums 2001/C 318/03 (2001. gada 22. oktobris) par euro monētu vienādās puses noformējuma autortiesību aizsardzību (COM(2001)600 galīgā redakcija), (OV C 318, 13.11.2001., 3. lpp.)

2010. gada 31. decembris

17

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2003/5 (2003. gada 20. marts) par pasākumu īstenošanu, lai novērstu euro banknošu neatļautu atveidošanu, un par euro banknošu maiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 78, 25.3.2003., 20. lpp.)

Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

2010. gada 31. decembris

18

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādni ECB/2013/11 (2013. gada 19. aprīlis), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2003/5 par pasākumu īstenošanu, lai novērstu euro banknošu neatļautu atveidošanu, un par euro banknošu maiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 118, 30.4.2013., 43. lpp.)

2014. gada 31. decembris (1)

19

Eiropas Centrālās bankas lēmums ECB/2010/14 (2010. gada 16. septembris) par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (OV L 267, 9.10.2010., 1. lpp.)

Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

2012. gada 31. decembris

20

Eiropas Centrālās bankas Lēmumu ECB/2012/19 (2012. gada 7. septembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2010/14 par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (OV L 253, 20.9.2012., 19. lpp.)

2013. gada 31. decembris (1)

21

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1210/2010 (2010. gada 15. decembris) par euro monētu autentiskuma noteikšanu un rīkošanos ar apgrozībai nederīgām euro monētām (OV L 339, 22.12.2010., 1. lpp.)

2012. gada 31. decembris

22

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 651/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par euro monētu emisiju (OV L 201, 27.7.2012., 135. lpp.)

2013. gada 31. decembris (1)

23

Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2013/10 (2013. gada 19. aprīlis) par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 118, 30.4.2013., 37. lpp.)

2014. gada 31. decembris (1)

24

Padomes Regula (ES) Nr. 729/2014 (2014. gada 24. jūnijs) par apgrozībai paredzēto euro monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem (OV L 194, 2.7.2014., 1. lpp.)

2013. gada 31. decembris (2)

Monetārā nolīguma pielikuma iedaļa saskaņā ar Apvienotās komitejas ad hoc nolīgumu pēc Svētā Krēsla (Vatikāna Pilsētvalsts) lūguma iekļaut atbilstīgus noteikumus, kas piemērojami vienībām, kas veic profesionālas finanšu darbības

| | Turpmāk uzskaitīto tiesību aktu attiecīgās daļas | Īstenošanas termiņš |
| --- | --- | --- |
| 25 | Padomes Direktīva 86/635/EEK (1986. gada 8. decembris) par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/65/EK (2001. gada 27. septembris), ar ko Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK un 86/635/EEK groza attiecībā uz novērtēšanas noteikumiem, ko piemēro noteiktu veidu sabiedrību, kā arī banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 283, 27.10.2001., 28. lpp.), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/51/EK (2003. gada 18. jūnijs), ar ko attiecībā uz noteikta veida sabiedrību, banku un citu finanšu iestāžu un apdrošināšanas uzņēmumu gada un konsolidētajiem pārskatiem groza Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK, 86/635/EEK un 91/674/EEK (OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/46/EK (2006. gada 14. jūnijs), ko groza Padomes Direktīvas 78/660/EEK attiecībā uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem, 83/349/EEK attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem, 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem un 91/674/EEK par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 224, 16.8.2006., 1. lpp.) | 2016. gada 31. decembris (2) |
| 26 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.) | 2017. gada 31. decembris (2) |
| 27 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.) | 2017. gada 31. decembris (2) |
| Tiesību akti par statistikas informācijas vākšanu |
| 28 | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2014/24 (2013. gada 25. jūlijs) par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (OV L 2, 7.1.2014., 34. lpp.) | 2016. gada 31. decembris (2) |
| 29 | Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1071/2013 (2013. gada 24. septembris) par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (pārstrādāta versija) (ECB/2013/33) (OV L 297, 7.11.2013., 1. lpp.) | 2016. gada 31. decembris (2) |
| 30 | Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1072/2013 (2013. gada 24. septembris) par monetāro finanšu iestāžu piemēroto procentu likmju statistiku (ECB/2013/34) (OV L 297, 7.11.2013., 51. lpp.) | 2016. gada 31. decembris (2) |
| 31 | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2014/15 (2014. gada 4. aprīlis) par monetāro un finanšu statistiku (OV L 340, 26.11.2014., 1. lpp.) | 2016. gada 31. decembris (2) |

Turpmāk uzskaitīto tiesību aktu attiecīgās daļas

Īstenošanas termiņš

25

Padomes Direktīva 86/635/EEK (1986. gada 8. decembris) par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/65/EK (2001. gada 27. septembris), ar ko Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK un 86/635/EEK groza attiecībā uz novērtēšanas noteikumiem, ko piemēro noteiktu veidu sabiedrību, kā arī banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 283, 27.10.2001., 28. lpp.), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/51/EK (2003. gada 18. jūnijs), ar ko attiecībā uz noteikta veida sabiedrību, banku un citu finanšu iestāžu un apdrošināšanas uzņēmumu gada un konsolidētajiem pārskatiem groza Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK, 86/635/EEK un 91/674/EEK (OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/46/EK (2006. gada 14. jūnijs), ko groza Padomes Direktīvas 78/660/EEK attiecībā uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem, 83/349/EEK attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem, 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem un 91/674/EEK par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 224, 16.8.2006., 1. lpp.)

2016. gada 31. decembris (2)

26

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.)

2017. gada 31. decembris (2)

27

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.)

2017. gada 31. decembris (2)

Tiesību akti par statistikas informācijas vākšanu

28

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2014/24 (2013. gada 25. jūlijs) par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (OV L 2, 7.1.2014., 34. lpp.)

2016. gada 31. decembris (2)

29

Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1071/2013 (2013. gada 24. septembris) par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (pārstrādāta versija) (ECB/2013/33) (OV L 297, 7.11.2013., 1. lpp.)

2016. gada 31. decembris (2)

30

Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1072/2013 (2013. gada 24. septembris) par monetāro finanšu iestāžu piemēroto procentu likmju statistiku (ECB/2013/34) (OV L 297, 7.11.2013., 51. lpp.)

2016. gada 31. decembris (2)

31

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2014/15 (2014. gada 4. aprīlis) par monetāro un finanšu statistiku (OV L 340, 26.11.2014., 1. lpp.)

2016. gada 31. decembris (2)

---

(1)  Par šiem termiņiem vienojās 2013. gada Apvienotā komiteja.

1

(2)  Par šiem termiņiem vienojās 2014. gada Apvienotā komiteja.”

2

---