# Euroopan unionin L 107/2014

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 107 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 57. vuosikerta10. huhtikuu 2014 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 107

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

57. vuosikerta10. huhtikuu 2014

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) N:o 357/2014, annettu 3 päivänä helmikuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/83/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004 täydentämisestä niiden tilanteiden osalta, joissa myyntiluvan myöntämisen jälkeisiä tehokkuustutkimuksia saatetaan edellyttää (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 358/2014, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2014, kosmeettisista valmisteista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteiden II ja V muuttamisesta (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 359/2014, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2014, asetuksen (EY) N:o 136/2004 liitteen V muuttamisesta asetuksen 9 artiklassa tarkoitetun maiden luettelon osalta (
  1
  ) | 10 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 360/2014, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2014, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä peräisin olevan ferropiin tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen | 13 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 361/2014, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/2009 yksityiskohtaisten soveltamissääntöjen säätämisestä linja-autolla harjoitettavan kansainvälisen henkilöliikenteen asiakirjojen osalta ja komission asetuksen (EY) N:o 2121/98 kumoamisesta (
  1
  ) | 39 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 362/2014, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2014, tiettyjen elintarvikkeissa olevien vierasaineiden enimmäismäärien vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1881/2006 espanjankielisen toisinnon oikaisemisesta (
  1
  ) | 56 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 363/2014, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2014, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 57 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2014/196/EU |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös, annettu 18 päivänä helmikuuta 2014, Portugaliin sovellettavan makrotalouden sopeutusohjelman päivittämisen hyväksymisestä | 59 |
| | | 2014/197/EU |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös, annettu 18 päivänä helmikuuta 2014, unionin Portugalille myöntämästä rahoitustuesta annetun täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU muuttamisesta | 61 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) N:o 357/2014, annettu 3 päivänä helmikuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/83/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004 täydentämisestä niiden tilanteiden osalta, joissa myyntiluvan myöntämisen jälkeisiä tehokkuustutkimuksia saatetaan edellyttää (
  1
  )

1

1

*

Komission asetus (EU) N:o 358/2014, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2014, kosmeettisista valmisteista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteiden II ja V muuttamisesta (
  1
  )

1

5

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 359/2014, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2014, asetuksen (EY) N:o 136/2004 liitteen V muuttamisesta asetuksen 9 artiklassa tarkoitetun maiden luettelon osalta (
  1
  )

1

10

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 360/2014, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2014, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä peräisin olevan ferropiin tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

13

*

Komission asetus (EU) N:o 361/2014, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/2009 yksityiskohtaisten soveltamissääntöjen säätämisestä linja-autolla harjoitettavan kansainvälisen henkilöliikenteen asiakirjojen osalta ja komission asetuksen (EY) N:o 2121/98 kumoamisesta (
  1
  )

1

39

*

Komission asetus (EU) N:o 362/2014, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2014, tiettyjen elintarvikkeissa olevien vierasaineiden enimmäismäärien vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1881/2006 espanjankielisen toisinnon oikaisemisesta (
  1
  )

1

56

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 363/2014, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2014, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

57

PÄÄTÖKSET

2014/196/EU

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös, annettu 18 päivänä helmikuuta 2014, Portugaliin sovellettavan makrotalouden sopeutusohjelman päivittämisen hyväksymisestä

59

2014/197/EU

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös, annettu 18 päivänä helmikuuta 2014, unionin Portugalille myöntämästä rahoitustuesta annetun täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU muuttamisesta

61

| | | III   Muut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 303/13/KOL, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2013, tilauslentoja koskevasta rahoitusjärjestelmästä Pohjois-Norjaa varten (Norja) | 69 |

III   Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 303/13/KOL, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2013, tilauslentoja koskevasta rahoitusjärjestelmästä Pohjois-Norjaa varten (Norja)

69

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 10.4.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 107/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 107/1

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) N:o 357/2014,

annettu 3 päivänä helmikuuta 2014,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/83/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004 täydentämisestä niiden tilanteiden osalta, joissa myyntiluvan myöntämisen jälkeisiä tehokkuustutkimuksia saatetaan edellyttää

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä 6 päivänä marraskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/83/EY (1) ja erityisesti sen 22 b artiklan,

ottaa huomioon ihmisille ja eläimille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön lupa- ja valvontamenettelyistä ja Euroopan lääkeviraston perustamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004 (2) ja erityisesti sen 10 b artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Lääkkeiden lupapäätökset olisi tehtävä kunkin lääkkeen laatua, turvallisuutta ja tehoa koskevien objektiivisten kriteereiden pohjalta sen varmistamiseksi, että markkinoille saatetaan ja potilaille annetaan ainoastaan korkealaatuisia lääkkeitä. Tämän vuoksi uusille lääkkeille on ennen niiden hyväksymistä tehtävä laajoja tutkimuksia, mukaan luettuina kliiniset tehokkuustutkimukset. |
| --- | --- |

(1)

Lääkkeiden lupapäätökset olisi tehtävä kunkin lääkkeen laatua, turvallisuutta ja tehoa koskevien objektiivisten kriteereiden pohjalta sen varmistamiseksi, että markkinoille saatetaan ja potilaille annetaan ainoastaan korkealaatuisia lääkkeitä. Tämän vuoksi uusille lääkkeille on ennen niiden hyväksymistä tehtävä laajoja tutkimuksia, mukaan luettuina kliiniset tehokkuustutkimukset.

| (2) | Direktiivin 2001/83/EY 21 a artiklan f alakohdan ja asetuksen (EY) N:o 726/2004 9 artiklan 4 kohdan cc alakohdan mukaan tietyissä tilanteissa voi olla tarpeen täydentää myyntiluvan myöntämisajankohtana saatavilla olleita tietoja lääkkeen tehoa koskevilla lisätiedoilla, jotta voidaan käsitellä sellaisia kysymyksiä, joita ei voitu ratkaista ennen myyntiluvan myöntämistä. Myyntiluvan myöntämisen jälkeen saatavat tiedot saattavat lisäksi direktiivin 2001/83/EY 22 a artiklan 1 kohdan b alakohdan ja asetuksen (EY) N:o 726/2004 10 a artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti pakottaa tarkistamaan aiempia tehokkuusarvioita merkittävästi ja pyytämään ylimääräisiä vahvistavia tehokkuustietoja samalla, kun myyntilupa pysyy voimassa. Kummassakin tapauksessa kansalliset toimivaltaiset viranomaiset, Euroopan lääkevirasto ja komissio, jäljempänä ’toimivaltaiset viranomaiset’, voivat velvoittaa myyntiluvan haltijan toteuttamaan myyntiluvan myöntämisen jälkeisen tehokkuustutkimuksen. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 2001/83/EY 21 a artiklan f alakohdan ja asetuksen (EY) N:o 726/2004 9 artiklan 4 kohdan cc alakohdan mukaan tietyissä tilanteissa voi olla tarpeen täydentää myyntiluvan myöntämisajankohtana saatavilla olleita tietoja lääkkeen tehoa koskevilla lisätiedoilla, jotta voidaan käsitellä sellaisia kysymyksiä, joita ei voitu ratkaista ennen myyntiluvan myöntämistä. Myyntiluvan myöntämisen jälkeen saatavat tiedot saattavat lisäksi direktiivin 2001/83/EY 22 a artiklan 1 kohdan b alakohdan ja asetuksen (EY) N:o 726/2004 10 a artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti pakottaa tarkistamaan aiempia tehokkuusarvioita merkittävästi ja pyytämään ylimääräisiä vahvistavia tehokkuustietoja samalla, kun myyntilupa pysyy voimassa. Kummassakin tapauksessa kansalliset toimivaltaiset viranomaiset, Euroopan lääkevirasto ja komissio, jäljempänä ’toimivaltaiset viranomaiset’, voivat velvoittaa myyntiluvan haltijan toteuttamaan myyntiluvan myöntämisen jälkeisen tehokkuustutkimuksen.

| (3) | Myyntiluvan myöntämisen jälkeisten tehokkuustutkimusten toteuttamista koskevan velvoitteen olisi vastattava tiettyihin hyvin perusteltuihin tieteellisiin näkökohtiin, jotka saattavat suoraan vaikuttaa myyntiluvan pitämiseen voimassa. Sitä ei pitäisi käyttää perusteena myyntiluvan ennenaikaiseen myöntämiseen. Direktiivin 2001/83/EY 22 a artiklan 1 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 726/2004 10 a artiklan 1 kohdan mukaisesti tällaisen tutkimuksen toteuttamista koskeva velvoite olisi perusteltava tapauskohtaisesti ottaen huomioon lääkkeen ominaisuudet ja saatavilla olevat tiedot. Toimivaltaisten viranomaisten ja myyntiluvan haltijan olisi tutkimuksen pohjalta saatava tarvittavat tiedot, jotta ne voivat joko täydentää alkuperäistä näyttöä tai selvittää, pitäisikö myyntilupa pitää sellaisenaan voimassa tai keskeyttää sen voimassaolo vai pitäisikö sitä muuttaa tai pitäisikö se peruuttaa tutkimuksesta saatujen uusien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(3)

Myyntiluvan myöntämisen jälkeisten tehokkuustutkimusten toteuttamista koskevan velvoitteen olisi vastattava tiettyihin hyvin perusteltuihin tieteellisiin näkökohtiin, jotka saattavat suoraan vaikuttaa myyntiluvan pitämiseen voimassa. Sitä ei pitäisi käyttää perusteena myyntiluvan ennenaikaiseen myöntämiseen. Direktiivin 2001/83/EY 22 a artiklan 1 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 726/2004 10 a artiklan 1 kohdan mukaisesti tällaisen tutkimuksen toteuttamista koskeva velvoite olisi perusteltava tapauskohtaisesti ottaen huomioon lääkkeen ominaisuudet ja saatavilla olevat tiedot. Toimivaltaisten viranomaisten ja myyntiluvan haltijan olisi tutkimuksen pohjalta saatava tarvittavat tiedot, jotta ne voivat joko täydentää alkuperäistä näyttöä tai selvittää, pitäisikö myyntilupa pitää sellaisenaan voimassa tai keskeyttää sen voimassaolo vai pitäisikö sitä muuttaa tai pitäisikö se peruuttaa tutkimuksesta saatujen uusien tietojen perusteella.

| (4) | Direktiivin 2001/83/EY 22 b artiklassa ja asetuksen (EY) N:o 726/2004 10 b artiklassa annetaan komissiolle valtuudet määritellä ne tilanteet, joissa myyntiluvan myöntämisen jälkeisiä tehokkuustutkimuksia voidaan edellyttää. Avoimuuden ja oikeusvarmuuden vuoksi ja ottaen huomioon tieteellisen tietämyksen kehitys on aiheellista laatia luettelo tietyistä tilanteista ja olosuhteista, joita saatetaan joutua tarkastelemaan. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivin 2001/83/EY 22 b artiklassa ja asetuksen (EY) N:o 726/2004 10 b artiklassa annetaan komissiolle valtuudet määritellä ne tilanteet, joissa myyntiluvan myöntämisen jälkeisiä tehokkuustutkimuksia voidaan edellyttää. Avoimuuden ja oikeusvarmuuden vuoksi ja ottaen huomioon tieteellisen tietämyksen kehitys on aiheellista laatia luettelo tietyistä tilanteista ja olosuhteista, joita saatetaan joutua tarkastelemaan.

| (5) | Eri hoitotarkoituksissa on käytetty korvaavia tutkittavia ominaisuuksia — kuten biomerkkiaineita tai kasvaimen kutistumista onkologiassa — lääkkeen tehon määrittämiseksi eksploratiivisissa tai konfirmatorisissa kliinisissä tutkimuksissa. Kyseisiin tutkittaviin ominaisuuksiin pohjautuvan arvioinnin perustelemiseksi saattaa olla tarpeen tuottaa lisää tehokkuutta koskevia tietoja myyntiluvan myöntämisen jälkeisessä vaiheessa, jotta voidaan tarkistaa toimenpiteen vaikutus kliinisiin tuloksiin tai sairauden etenemiseen. Voi myös olla tarpeen tarkistaa, ovatko yleiset eloonjääntiä koskevat tiedot myyntiluvan myöntämisen jälkeisessä vaiheessa ristiriidassa korvaavan tutkittavan ominaisuuden tulosten kanssa vai vahvistavatko ne ne. |
| --- | --- |

(5)

Eri hoitotarkoituksissa on käytetty korvaavia tutkittavia ominaisuuksia — kuten biomerkkiaineita tai kasvaimen kutistumista onkologiassa — lääkkeen tehon määrittämiseksi eksploratiivisissa tai konfirmatorisissa kliinisissä tutkimuksissa. Kyseisiin tutkittaviin ominaisuuksiin pohjautuvan arvioinnin perustelemiseksi saattaa olla tarpeen tuottaa lisää tehokkuutta koskevia tietoja myyntiluvan myöntämisen jälkeisessä vaiheessa, jotta voidaan tarkistaa toimenpiteen vaikutus kliinisiin tuloksiin tai sairauden etenemiseen. Voi myös olla tarpeen tarkistaa, ovatko yleiset eloonjääntiä koskevat tiedot myyntiluvan myöntämisen jälkeisessä vaiheessa ristiriidassa korvaavan tutkittavan ominaisuuden tulosten kanssa vai vahvistavatko ne ne.

| (6) | Joitakin lääkkeitä saatetaan käyttää säännöllisesti yhdessä muiden lääkkeiden kanssa. Vaikka myyntiluvan hakijan edellytetään käsittelevän tällaisten yhdistelmien vaikutuksia kliinisissä tutkimuksissa, usein ei kuitenkaan sen paremmin edellytetä kuin ole tarpeenkaan ennen luvan myöntämistä tutkia tyhjentävästi kaikkia niitä mahdollisia yhdistelmiä, jotka myyntilupa yleisesti ottaen kattaa. Tieteellinen arviointi saattaa sen sijaan osittain perustua olemassa olevien tietojen ekstrapolointiin. Tietyissä tapauksissa voi olla myyntiluvan myöntämisen jälkeen tarpeen hankkia lisää kliinistä näyttöä tietyistä yhdistelmistä, jos tällaisilla tutkimuksilla voidaan selventää epävarmuustekijä, jota ei ole jo käsitelty. Tämä pätee erityisesti silloin, jos tällaisia yhdistelmiä käytetään tai niitä on tarkoitus käyttää päivittäisessä lääketieteellisessä toiminnassa. |
| --- | --- |

(6)

Joitakin lääkkeitä saatetaan käyttää säännöllisesti yhdessä muiden lääkkeiden kanssa. Vaikka myyntiluvan hakijan edellytetään käsittelevän tällaisten yhdistelmien vaikutuksia kliinisissä tutkimuksissa, usein ei kuitenkaan sen paremmin edellytetä kuin ole tarpeenkaan ennen luvan myöntämistä tutkia tyhjentävästi kaikkia niitä mahdollisia yhdistelmiä, jotka myyntilupa yleisesti ottaen kattaa. Tieteellinen arviointi saattaa sen sijaan osittain perustua olemassa olevien tietojen ekstrapolointiin. Tietyissä tapauksissa voi olla myyntiluvan myöntämisen jälkeen tarpeen hankkia lisää kliinistä näyttöä tietyistä yhdistelmistä, jos tällaisilla tutkimuksilla voidaan selventää epävarmuustekijä, jota ei ole jo käsitelty. Tämä pätee erityisesti silloin, jos tällaisia yhdistelmiä käytetään tai niitä on tarkoitus käyttää päivittäisessä lääketieteellisessä toiminnassa.

| (7) | Ennen myyntiluvan myöntämistä toteutetuissa keskeisissä kliinisissä tutkimuksissa saattaa olla vaikeaa kerätä luotettavaa tietoa kaikista eri osapopulaatioista, joille lääkettä annetaan. Tämä ei välttämättä estä tekemästä yleisesti ottaen positiivista arviota riski-hyötysuhteesta myyntiluvan myöntämisajankohtana. Joidenkin tiettyjen osapopulaatioiden kohdalla, joiden osalta hyödystä ei ole täyttä varmuutta, tehokkuutta koskevaa näyttöä saattaa olla tarpeen perustella lisää erityisesti kohdennetuilla kliinisillä tutkimuksilla myyntiluvan myöntämisen jälkeisessä vaiheessa. |
| --- | --- |

(7)

Ennen myyntiluvan myöntämistä toteutetuissa keskeisissä kliinisissä tutkimuksissa saattaa olla vaikeaa kerätä luotettavaa tietoa kaikista eri osapopulaatioista, joille lääkettä annetaan. Tämä ei välttämättä estä tekemästä yleisesti ottaen positiivista arviota riski-hyötysuhteesta myyntiluvan myöntämisajankohtana. Joidenkin tiettyjen osapopulaatioiden kohdalla, joiden osalta hyödystä ei ole täyttä varmuutta, tehokkuutta koskevaa näyttöä saattaa olla tarpeen perustella lisää erityisesti kohdennetuilla kliinisillä tutkimuksilla myyntiluvan myöntämisen jälkeisessä vaiheessa.

| (8) | Lääkkeiden tehon pitkäaikaista seurantaa ei tavanomaisissa olosuhteissa edellytetä pakollisena osana myyntiluvan myöntämisen jälkeistä valvontaa edes kroonisten sairauksien hoitoon käytettyjen lääkkeiden tapauksessa. Lääkkeiden vaikutukset vähenevät monissa tapauksissa ajan mittaan, mikä edellyttää hoidon suunnittelemista uudelleen. Tämä ei kuitenkaan välttämättä heikennä lääkkeen riski-hyötysuhdetta eikä kyseiseen ajankohtaan mennessä aiheutuneesta hyödyllisestä vaikutuksesta tehtyä arviointia. Poikkeuksellisissa tapauksissa myyntiluvan myöntämisen jälkeisiä tutkimuksia olisi määrättävä tehtäväksi, jos tehossa mahdollisesti ilmenevät puutteet voivat pitkällä aikavälillä aiheuttaa huolta siitä, säilyykö toimenpiteen riski-hyötysuhde positiivisena. Näin voi olla asianlaita innovatiivisten hoitojen kohdalla, koska niiden oletetaan muuttavan sairauden kulkua. |
| --- | --- |

(8)

Lääkkeiden tehon pitkäaikaista seurantaa ei tavanomaisissa olosuhteissa edellytetä pakollisena osana myyntiluvan myöntämisen jälkeistä valvontaa edes kroonisten sairauksien hoitoon käytettyjen lääkkeiden tapauksessa. Lääkkeiden vaikutukset vähenevät monissa tapauksissa ajan mittaan, mikä edellyttää hoidon suunnittelemista uudelleen. Tämä ei kuitenkaan välttämättä heikennä lääkkeen riski-hyötysuhdetta eikä kyseiseen ajankohtaan mennessä aiheutuneesta hyödyllisestä vaikutuksesta tehtyä arviointia. Poikkeuksellisissa tapauksissa myyntiluvan myöntämisen jälkeisiä tutkimuksia olisi määrättävä tehtäväksi, jos tehossa mahdollisesti ilmenevät puutteet voivat pitkällä aikavälillä aiheuttaa huolta siitä, säilyykö toimenpiteen riski-hyötysuhde positiivisena. Näin voi olla asianlaita innovatiivisten hoitojen kohdalla, koska niiden oletetaan muuttavan sairauden kulkua.

| (9) | Poikkeuksellisissa tilanteissa voidaan edellyttää tutkimuksia päivittäisestä lääketieteellisestä toiminnasta, jos on olemassa selvää näyttöä siitä, että todelliset käyttöolosuhteet vaikuttavat merkittävästi satunnaistetuissa kontrolloiduissa kliinisissä tutkimuksissa osoitettuihin lääkkeen hyötyihin, tai jos tiettyä tieteellistä näkökohtaa voidaan parhaiten tutkia siten, että saatavilla on päivittäisestä lääketieteellisestä toiminnasta kerättyjä tietoja. Rokotteiden suojatehoa koskevat tutkimukset eivät myöskään ole aina mahdollisia. Sellaisista prospektiivisista tutkimuksista saatuja tehokkuuden arviointeja, jotka tehtiin myyntiluvan myöntämisen jälkeen toteutettujen rokotusten aikana, voitaisiin vaihtoehtoisesti käyttää lisätietojen hankkimiseen siitä, antaako rokote suojan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(9)

Poikkeuksellisissa tilanteissa voidaan edellyttää tutkimuksia päivittäisestä lääketieteellisestä toiminnasta, jos on olemassa selvää näyttöä siitä, että todelliset käyttöolosuhteet vaikuttavat merkittävästi satunnaistetuissa kontrolloiduissa kliinisissä tutkimuksissa osoitettuihin lääkkeen hyötyihin, tai jos tiettyä tieteellistä näkökohtaa voidaan parhaiten tutkia siten, että saatavilla on päivittäisestä lääketieteellisestä toiminnasta kerättyjä tietoja. Rokotteiden suojatehoa koskevat tutkimukset eivät myöskään ole aina mahdollisia. Sellaisista prospektiivisista tutkimuksista saatuja tehokkuuden arviointeja, jotka tehtiin myyntiluvan myöntämisen jälkeen toteutettujen rokotusten aikana, voitaisiin vaihtoehtoisesti käyttää lisätietojen hankkimiseen siitä, antaako rokote suojan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä.

| (10) | Myyntiluvan saaneen lääkkeen elinkaaren aikana voi taudinmäärityksen sekä sairauden hoidon ja ennaltaehkäisyn tasossa tapahtua merkittävä muutos, jonka vuoksi on käynnistettävä uudelleen keskustelu lääkkeen vahvistetusta riski-hyötysuhteesta. Unionin tuomioistuin on todennut, että jos lääketieteellinen yhteisö muuttaa suhtautumistaan lääkkeen terapeuttisen tehon arviointia koskevien kriteerien asianmukaisuuteen, tämä voi olla sellainen konkreettinen ja objektiivinen seikka, jonka perusteella voidaan päätellä, että asianomaisen lääkkeen haitat ovat sen etuja suuremmat. (3) Saattaa siis olla tarpeen hankkia uutta näyttöä lääkkeen tehosta sen positiivisen riski-hyötysuhteen arvioinnin pitämiseksi voimassa. Lisätutkimuksia voidaan harkita myös, jos parempi tietämys sairaudesta tai lääkkeen farmakologiasta on asettanut kyseenalaiseksi ne kriteerit, joita käytettiin lääkkeen tehon osoittamiseksi myyntiluvan myöntämishetkellä. |
| --- | --- |

(10)

Myyntiluvan saaneen lääkkeen elinkaaren aikana voi taudinmäärityksen sekä sairauden hoidon ja ennaltaehkäisyn tasossa tapahtua merkittävä muutos, jonka vuoksi on käynnistettävä uudelleen keskustelu lääkkeen vahvistetusta riski-hyötysuhteesta. Unionin tuomioistuin on todennut, että jos lääketieteellinen yhteisö muuttaa suhtautumistaan lääkkeen terapeuttisen tehon arviointia koskevien kriteerien asianmukaisuuteen, tämä voi olla sellainen konkreettinen ja objektiivinen seikka, jonka perusteella voidaan päätellä, että asianomaisen lääkkeen haitat ovat sen etuja suuremmat. (3) Saattaa siis olla tarpeen hankkia uutta näyttöä lääkkeen tehosta sen positiivisen riski-hyötysuhteen arvioinnin pitämiseksi voimassa. Lisätutkimuksia voidaan harkita myös, jos parempi tietämys sairaudesta tai lääkkeen farmakologiasta on asettanut kyseenalaiseksi ne kriteerit, joita käytettiin lääkkeen tehon osoittamiseksi myyntiluvan myöntämishetkellä.

| (11) | Merkityksellisten tietojen saamiseksi on tarpeen varmistaa, että myyntiluvan myöntämisen jälkeinen tehokkuustutkimus on suunniteltu siten, että sillä voidaan vastata selvitettäväksi asetettuun tieteelliseen kysymykseen. |
| --- | --- |

(11)

Merkityksellisten tietojen saamiseksi on tarpeen varmistaa, että myyntiluvan myöntämisen jälkeinen tehokkuustutkimus on suunniteltu siten, että sillä voidaan vastata selvitettäväksi asetettuun tieteelliseen kysymykseen.

| (12) | Toimivaltaiset viranomaiset voivat asettaa velvoitteita ihmisille tarkoitetun lääkkeen tehon varmistamiseksi tai vahvistamiseksi ehdollisen myyntiluvan ja/tai poikkeuksellisissa olosuhteissa myönnetyn myyntiluvan yhteydessä tai direktiivin 2001/83/EY 31 ja 107 i artiklan tai asetuksen (EY) N:o 726/2004 20 artiklan nojalla käynnistetyn vireillepanomenettelyn seurauksena. Lisäksi pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävän lääkkeen tai lastenlääkkeen myyntiluvan haltija saattaa joutua täyttämään tiettyjä toimenpiteitä tehon seurannan varmistamiseksi. Tämän vuoksi on tarpeen toteuttaa myyntiluvan myöntämisen jälkeinen tehokkuustutkimus. Tällaisen tutkimuksen tarpeellisuutta olisi arvioitava kyseisten menettelyjen yhteydessä ja tässä asetuksessa täsmennetyistä erityisistä tilanteista ja olosuhteista riippumatta, |
| --- | --- |

(12)

Toimivaltaiset viranomaiset voivat asettaa velvoitteita ihmisille tarkoitetun lääkkeen tehon varmistamiseksi tai vahvistamiseksi ehdollisen myyntiluvan ja/tai poikkeuksellisissa olosuhteissa myönnetyn myyntiluvan yhteydessä tai direktiivin 2001/83/EY 31 ja 107 i artiklan tai asetuksen (EY) N:o 726/2004 20 artiklan nojalla käynnistetyn vireillepanomenettelyn seurauksena. Lisäksi pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävän lääkkeen tai lastenlääkkeen myyntiluvan haltija saattaa joutua täyttämään tiettyjä toimenpiteitä tehon seurannan varmistamiseksi. Tämän vuoksi on tarpeen toteuttaa myyntiluvan myöntämisen jälkeinen tehokkuustutkimus. Tällaisen tutkimuksen tarpeellisuutta olisi arvioitava kyseisten menettelyjen yhteydessä ja tässä asetuksessa täsmennetyistä erityisistä tilanteista ja olosuhteista riippumatta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset, Euroopan lääkevirasto tai komissio voivat edellyttää myyntiluvan haltijan toteuttavan myyntiluvan myöntämisen jälkeisen tehokkuustutkimuksen direktiivin 2001/83/EY 21 a artiklan f kohdan ja 22 a artiklan 1 kohdan b alakohdan ja asetuksen (EY) N:o 726/2004 9 artiklan 4 kohdan cc alakohdan ja 10 a artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti,

| a) | jos on herännyt lääkkeen tehon tiettyihin näkökohtiin liittyviä epäilyksiä, jotka voidaan selvittää vasta lääkkeen markkinoille saattamisen jälkeen; |
| --- | --- |

a)

jos on herännyt lääkkeen tehon tiettyihin näkökohtiin liittyviä epäilyksiä, jotka voidaan selvittää vasta lääkkeen markkinoille saattamisen jälkeen;

| b) | jos tietämys sairaudesta, kliininen metodologia tai lääkkeen käyttö todellisissa olosuhteissa antaa viitteitä siitä, että aiempia tehokkuusarvioita saattaa olla tarpeen tarkistaa merkittävästi. |
| --- | --- |

b)

jos tietämys sairaudesta, kliininen metodologia tai lääkkeen käyttö todellisissa olosuhteissa antaa viitteitä siitä, että aiempia tehokkuusarvioita saattaa olla tarpeen tarkistaa merkittävästi.

2.   Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset, Euroopan lääkevirasto tai komissio soveltavat 1 kohdan säännöksiä ainoastaan, jos yksi tai useampi seuraavista tapauksista ilmenee:

| a) | kyseessä on korvaaviin tutkittaviin ominaisuuksiin perustuva alustava tehokkuuden arviointi, joka edellyttää, että tarkistetaan toimenpiteen vaikutus kliinisiin tuloksiin tai sairauden etenemiseen tai että vahvistetaan aiemmat tehokkuusarviot; |
| --- | --- |

a)

kyseessä on korvaaviin tutkittaviin ominaisuuksiin perustuva alustava tehokkuuden arviointi, joka edellyttää, että tarkistetaan toimenpiteen vaikutus kliinisiin tuloksiin tai sairauden etenemiseen tai että vahvistetaan aiemmat tehokkuusarviot;

| b) | yhdessä muiden lääkkeiden kanssa käytettävien lääkkeiden tapauksessa tarvitaan lisää tehokkuutta koskevia tietoja sellaisten epäselvyyksien selventämiseksi, joita ei ollut käsitelty lääkkeen myyntilupaa myönnettäessä; |
| --- | --- |

b)

yhdessä muiden lääkkeiden kanssa käytettävien lääkkeiden tapauksessa tarvitaan lisää tehokkuutta koskevia tietoja sellaisten epäselvyyksien selventämiseksi, joita ei ollut käsitelty lääkkeen myyntilupaa myönnettäessä;

| c) | lääkkeen tehosta tietyissä osapopulaatioissa on epäselvyyttä, jota ei ole voitu ratkaista ennen myyntiluvan myöntämistä, ja näin ollen tarvitaan lisää kliinistä näyttöä; |
| --- | --- |

c)

lääkkeen tehosta tietyissä osapopulaatioissa on epäselvyyttä, jota ei ole voitu ratkaista ennen myyntiluvan myöntämistä, ja näin ollen tarvitaan lisää kliinistä näyttöä;

| d) | teho saattaa heiketä pitkällä aikavälillä, mikä aiheuttaa huolta lääkkeen riski-hyötysuhteen säilymisestä positiivisena; |
| --- | --- |

d)

teho saattaa heiketä pitkällä aikavälillä, mikä aiheuttaa huolta lääkkeen riski-hyötysuhteen säilymisestä positiivisena;

| e) | lääkkeen käyttö todellisissa olosuhteissa vaikuttaa merkittävästi kliinisissä tutkimuksissa osoitettuihin lääkkeen hyötyihin tai — rokotteiden tapauksessa — suojatehoa koskevia tutkimuksia ei ole ollut mahdollista toteuttaa; |
| --- | --- |

e)

lääkkeen käyttö todellisissa olosuhteissa vaikuttaa merkittävästi kliinisissä tutkimuksissa osoitettuihin lääkkeen hyötyihin tai — rokotteiden tapauksessa — suojatehoa koskevia tutkimuksia ei ole ollut mahdollista toteuttaa;

| f) | muuttunut käsitys sairauden hoidon tasosta tai lääkkeen farmakologiasta siten, että tarvitaan lisänäyttöä sen tehokkuudesta; |
| --- | --- |

f)

muuttunut käsitys sairauden hoidon tasosta tai lääkkeen farmakologiasta siten, että tarvitaan lisänäyttöä sen tehokkuudesta;

| g) | uudet konkreettiset ja objektiiviset tieteelliset seikat, joiden pohjalta saatetaan todeta, että aiempia tehokkuusarvioita saattaa olla tarpeen tarkistaa merkittävästi. |
| --- | --- |

g)

uudet konkreettiset ja objektiiviset tieteelliset seikat, joiden pohjalta saatetaan todeta, että aiempia tehokkuusarvioita saattaa olla tarpeen tarkistaa merkittävästi.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa esitetyt tilanteet eivät kuitenkaan rajoita myyntiluvan myöntämisen jälkeisen tehokkuustutkimuksen toteuttamisvelvoitteen asettamista myyntiluvan haltijalle seuraavissa tilanteissa:

| a) | asetuksen (EY) N:o 726/2004 14 artiklan 7 kohdan mukaisesti myönnetty ehdollinen myyntilupa; |
| --- | --- |

a)

asetuksen (EY) N:o 726/2004 14 artiklan 7 kohdan mukaisesti myönnetty ehdollinen myyntilupa;

| b) | poikkeuksellisissa olosuhteissa ja tietyin edellytyksin asetuksen (EY) N:o 726/2004 14 artiklan 8 kohdan tai direktiivin 2001/83/EY 22 artiklan mukaisesti myönnetty myyntilupa; |
| --- | --- |

b)

poikkeuksellisissa olosuhteissa ja tietyin edellytyksin asetuksen (EY) N:o 726/2004 14 artiklan 8 kohdan tai direktiivin 2001/83/EY 22 artiklan mukaisesti myönnetty myyntilupa;

| c) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1394/2007 (4) 14 artiklan mukaisesti myönnetty myyntilupa pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävälle lääkkeelle; |
| --- | --- |

c)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1394/2007 (4) 14 artiklan mukaisesti myönnetty myyntilupa pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävälle lääkkeelle;

| d) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1901/2006 (5) 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti myönnetty myyntilupa lapsille tarkoitetulle lääkkeelle; |
| --- | --- |

d)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1901/2006 (5) 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti myönnetty myyntilupa lapsille tarkoitetulle lääkkeelle;

| e) | direktiivin 2001/83/EY 31 tai 107 i artiklan tai asetuksen (EY) N:o 726/2004 20 artiklan mukaisesti käynnistetty vireillepanomenettely. |
| --- | --- |

e)

direktiivin 2001/83/EY 31 tai 107 i artiklan tai asetuksen (EY) N:o 726/2004 20 artiklan mukaisesti käynnistetty vireillepanomenettely.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä helmikuuta 2014.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EYVL L 311, 28.11.2001, s. 67.

1

(2)  EUVL L 136, 30.4.2004, s. 1.

2

(3)  Asia C-221/10P, Artegodan v. komissio, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa, 100–103 kohta.

3

Artegodan v. komissio

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1394/2007, annettu 13 päivänä marraskuuta 2007, pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävistä lääkkeistä sekä direktiivin 2001/83/EY ja asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisesta (EUVL L 324, 10.12.2007, s. 121).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1901/2006, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, lastenlääkkeistä sekä asetuksen (ETY) N:o 1768/92, direktiivin 2001/20/EY, direktiivin 2001/83/EY ja asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisesta (EUVL L 378, 27.12.2006, s. 1).

5

---

| 10.4.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 107/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 107/5

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 358/2014,

annettu 9 päivänä huhtikuuta 2014,

kosmeettisista valmisteista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteiden II ja V muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kosmeettisista valmisteista 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1223/2009 (1) ja erityisesti sen 31 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä V olevassa 25 kohdassa määritetään triklosaanin (triclosan) enimmäispitoisuudeksi 0,3 prosenttia, kun sitä käytetään kosmeettisten valmisteiden säilöntäaineena. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä V olevassa 25 kohdassa määritetään triklosaanin (triclosan) enimmäispitoisuudeksi 0,3 prosenttia, kun sitä käytetään kosmeettisten valmisteiden säilöntäaineena.

| (2) | Kulutustavaroita käsittelevä tiedekomitea SCCP, jäljempänä ’SCCP’, joka komission päätöksen 2008/721/EY (2) nojalla myöhemmin korvattiin kuluttajien turvallisuutta käsittelevällä tiedekomitealla, jäljempänä ’SCCS’, antoi triklosaanin turvallisuudesta ihmisten terveydelle tammikuussa 2009 lausunnon (3), johon maaliskuussa 2011 tehtiin lisäys (4). |
| --- | --- |

(2)

Kulutustavaroita käsittelevä tiedekomitea SCCP, jäljempänä ’SCCP’, joka komission päätöksen 2008/721/EY (2) nojalla myöhemmin korvattiin kuluttajien turvallisuutta käsittelevällä tiedekomitealla, jäljempänä ’SCCS’, antoi triklosaanin turvallisuudesta ihmisten terveydelle tammikuussa 2009 lausunnon (3), johon maaliskuussa 2011 tehtiin lisäys (4).

| (3) | SCCP katsoi kuitenkin, että triklosaanin jatkuva käyttö säilöntäaineena kaikissa kosmeettisissa valmisteissa nykyisenä 0,3 prosentin enimmäispitoisuutena ei ole kuluttajille turvallista kokonaisaltistumisen suuruuden vuoksi; SCCS vahvisti tämän kannan. SCCP katsoi kuitenkin, että kyseisen aineen käyttö 0,3 prosentin enimmäispitoisuuksina hammastahnoissa, käsisaippuoissa, vartalosaippuoissa ja/tai suihkugeeleissä sekä deodoranteissa, kasvopuutereissa ja peiteaineissa on turvallista. Lisäksi SCCS katsoi, että triklosaanin muu käyttö 0,3 prosentin enimmäispitoisuuksina kynsille tarkoitetuissa valmisteissa, kun käyttötarkoituksena on sormen- ja varpaankynsien puhdistus ennen tekokynsien käyttöä, sekä suuvesissä 0,2 prosentin enimmäispitoisuuksina, on kuluttajille turvallista. |
| --- | --- |

(3)

SCCP katsoi kuitenkin, että triklosaanin jatkuva käyttö säilöntäaineena kaikissa kosmeettisissa valmisteissa nykyisenä 0,3 prosentin enimmäispitoisuutena ei ole kuluttajille turvallista kokonaisaltistumisen suuruuden vuoksi; SCCS vahvisti tämän kannan. SCCP katsoi kuitenkin, että kyseisen aineen käyttö 0,3 prosentin enimmäispitoisuuksina hammastahnoissa, käsisaippuoissa, vartalosaippuoissa ja/tai suihkugeeleissä sekä deodoranteissa, kasvopuutereissa ja peiteaineissa on turvallista. Lisäksi SCCS katsoi, että triklosaanin muu käyttö 0,3 prosentin enimmäispitoisuuksina kynsille tarkoitetuissa valmisteissa, kun käyttötarkoituksena on sormen- ja varpaankynsien puhdistus ennen tekokynsien käyttöä, sekä suuvesissä 0,2 prosentin enimmäispitoisuuksina, on kuluttajille turvallista.

| (4) | SCCS:n edellä mainittujen lausuntojen perusteella komissio katsoo, että triklosaanin käyttörajoitusten säilyttäminen nykyisellä tasolla aiheuttaisi mahdollisen riskin ihmisten terveydelle. SCCP:n ja SCCS:n ehdottamat lisärajoitukset olisi sen vuoksi pantava täytäntöön asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä V. |
| --- | --- |

(4)

SCCS:n edellä mainittujen lausuntojen perusteella komissio katsoo, että triklosaanin käyttörajoitusten säilyttäminen nykyisellä tasolla aiheuttaisi mahdollisen riskin ihmisten terveydelle. SCCP:n ja SCCS:n ehdottamat lisärajoitukset olisi sen vuoksi pantava täytäntöön asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä V.

| (5) | Asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä V olevassa 12 kohdassa määritetään nimikkeen 4-Hydroksibentsoehappo ja sen suolat ja esterit osalta parabeenien enimmäispitoisuudeksi 0,4 prosenttia, jos estereitä on yksi ja 0,8 prosenttia, jos estereitä on useita, kun parabeeneja käytetään säilöntäaineina kosmeettisissa valmisteissa. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä V olevassa 12 kohdassa määritetään nimikkeen 4-Hydroksibentsoehappo ja sen suolat ja esterit osalta parabeenien enimmäispitoisuudeksi 0,4 prosenttia, jos estereitä on yksi ja 0,8 prosenttia, jos estereitä on useita, kun parabeeneja käytetään säilöntäaineina kosmeettisissa valmisteissa.

| (6) | SCCS antoi parabeeneista lausunnon joulukuussa 2010 (5) ja selventävän lausunnon lokakuussa 2011 (6) sen jälkeen, kun Tanska oli kieltänyt butyyli- ja propyyliparabeenin sekä niiden isoformien ja suolojen käytön kosmeettisissa valmisteissa, jotka on tarkoitettu alle kolmevuotiaille lapsille, niiden mahdollisen hormonitoimintaan kohdistuvan aktiivisuuden vuoksi neuvoston direktiivin 76/768/ETY (7) 12 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

SCCS antoi parabeeneista lausunnon joulukuussa 2010 (5) ja selventävän lausunnon lokakuussa 2011 (6) sen jälkeen, kun Tanska oli kieltänyt butyyli- ja propyyliparabeenin sekä niiden isoformien ja suolojen käytön kosmeettisissa valmisteissa, jotka on tarkoitettu alle kolmevuotiaille lapsille, niiden mahdollisen hormonitoimintaan kohdistuvan aktiivisuuden vuoksi neuvoston direktiivin 76/768/ETY (7) 12 artiklan mukaisesti.

| (7) | SCCS vahvisti, että metyyliparabeeni ja etyyliparabeeni ovat sallittuina enimmäispitoisuuksina käytettäessä turvallisia. Lisäksi SCCS totesi, että tuotannonala toimitti vain vähän tai ei ollenkaan tietoja isopropyyliparabeenin, isobutyyliparabeenin, fenyyliparabeenin, bentsyyliparabeenin ja pentyyliparabeenin turvallisuusarviointia varten. Näin ollen kyseisten yhdisteiden riskiä ihmisten terveydelle ei voida arvioida. Sen vuoksi kyseiset aineet eivät enää saisi olla liitteessä V, ja koska niitä voidaan käyttää antimikrobisina aineina, niiden olisi oltava liitteessä II, jotta olisi selvää, että niiden käyttö kosmeettisissa valmisteissa on kielletty. |
| --- | --- |

(7)

SCCS vahvisti, että metyyliparabeeni ja etyyliparabeeni ovat sallittuina enimmäispitoisuuksina käytettäessä turvallisia. Lisäksi SCCS totesi, että tuotannonala toimitti vain vähän tai ei ollenkaan tietoja isopropyyliparabeenin, isobutyyliparabeenin, fenyyliparabeenin, bentsyyliparabeenin ja pentyyliparabeenin turvallisuusarviointia varten. Näin ollen kyseisten yhdisteiden riskiä ihmisten terveydelle ei voida arvioida. Sen vuoksi kyseiset aineet eivät enää saisi olla liitteessä V, ja koska niitä voidaan käyttää antimikrobisina aineina, niiden olisi oltava liitteessä II, jotta olisi selvää, että niiden käyttö kosmeettisissa valmisteissa on kielletty.

| (8) | Ranskan viranomaiset kyseenalaistivat omalla tutkimuksellaan (8) SCCS:n edellä mainituissa lausunnoissa antamat propyyliparabeenia ja butyyliparabeenia koskevat päätelmät, minkä vuoksi SCCS hyväksyi toukokuussa 2013 näitä kahta ainetta koskevan uuden riskinarvion (9). Parhaillaan valmistellaan propyyliparabeenia ja butyyliparabeenia koskevia toimenpiteitä parabeenien riskinhallintaan liittyvänä toisena askeleena. |
| --- | --- |

(8)

Ranskan viranomaiset kyseenalaistivat omalla tutkimuksellaan (8) SCCS:n edellä mainituissa lausunnoissa antamat propyyliparabeenia ja butyyliparabeenia koskevat päätelmät, minkä vuoksi SCCS hyväksyi toukokuussa 2013 näitä kahta ainetta koskevan uuden riskinarvion (9). Parhaillaan valmistellaan propyyliparabeenia ja butyyliparabeenia koskevia toimenpiteitä parabeenien riskinhallintaan liittyvänä toisena askeleena.

| (9) | 4-Hydroksibentsoehaposta ja sen suolojen (kalsiumparabeeni, natriumparabeeni ja kaliumparabeeni) turvallisuudesta ei esitetty huolestuneita kannanottoja. |
| --- | --- |

(9)

4-Hydroksibentsoehaposta ja sen suolojen (kalsiumparabeeni, natriumparabeeni ja kaliumparabeeni) turvallisuudesta ei esitetty huolestuneita kannanottoja.

| (10) | Asetuksen (EY) N:o 1223/2009 asiaa koskevat liitteet olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(10)

Asetuksen (EY) N:o 1223/2009 asiaa koskevat liitteet olisi sen vuoksi muutettava.

| (11) | Edellä mainittujen rajoitusten voimaantuloa olisi lykättävä, jotta tuotannonala voi tehdä tarvittavat muutokset valmisteiden koostumukseen. Yrityksille olisi erityisesti myönnettävä tämän asetuksen voimaantulon jälkeen kuusi kuukautta aikaa saattaa markkinoille vaatimustenmukaisia valmisteita, ja 15 kuukautta aikaa lakata asettamasta markkinoilla saataville valmisteita, jotka eivät ole vaatimustenmukaisia, jotta nykyiset varastot saadaan tyhjennettyä. |
| --- | --- |

(11)

Edellä mainittujen rajoitusten voimaantuloa olisi lykättävä, jotta tuotannonala voi tehdä tarvittavat muutokset valmisteiden koostumukseen. Yrityksille olisi erityisesti myönnettävä tämän asetuksen voimaantulon jälkeen kuusi kuukautta aikaa saattaa markkinoille vaatimustenmukaisia valmisteita, ja 15 kuukautta aikaa lakata asettamasta markkinoilla saataville valmisteita, jotka eivät ole vaatimustenmukaisia, jotta nykyiset varastot saadaan tyhjennettyä.

| (12) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kosmeettisten valmisteiden pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(12)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kosmeettisten valmisteiden pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteet II ja V tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Ainoastaan tämän asetuksen mukaisia kosmeettisia valmisteita saa saattaa unionin markkinoille 30 päivästä lokakuuta 2014.

Ainoastaan tämän asetuksen mukaisia kosmeettisia valmisteita saa asettaa unionin markkinoilla saataville 30 päivästä heinäkuuta 2015.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 9 päivänä huhtikuuta 2014.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 342, 22.12.2009, s. 59.

1

(2)  Komission päätös 2008/721/EY, tehty 5 päivänä elokuuta 2008, kuluttajien turvallisuuden, kansanterveyden ja ympäristön aloilla toimivien tiedekomiteoiden ja asiantuntijoiden neuvoa-antavan rakenteen luomisesta ja päätöksen 2004/210/EY kumoamisesta (EYVL L 241, 10.9.2008, s. 21).

2

(3)  SCCP/1192/08 http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_sccp/docs/sccp_o_166.pdf

3

(4)  SCCP/1414/11 http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/consumer_safety/docs/sccs_o_054.pdf

4

(5)  SCCS/1348/10, tarkistettu 22.3.2011.

5

(6)  SCCP/1446/11.

6

(7)  Neuvoston direktiivi 76/768/ETY, annettu 27 päivänä heinäkuuta 1976, kosmeettisia valmisteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 262, 27.9.1976, s. 169).

7

(8)  Gazin v., Marsden E., Briffaux J-P (2012), Propylparaben: 8-week postweaning juvenile toxicity study with 26-week treatment free period in male Wistar rat by the oral route (gavage) Poster SOT Annual Meeting San Francisco USA — Tiivistelmä ID 2359*327.

8

(9)  SCCS/1514/13.

9

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteet seuraavasti:

| 1) | Lisätään liitteeseen II seuraavat kohdat 1374–1378:








  Viite-numero | Aineiden tunnistus |
| --- | --- | --- |
| Kemiallinen nimi/INN | CAS-numero | EY-numero |
| a | b | c | d |
| ”1374 | Isopropyyli-4-hydroksibentsoaatti (INCI: Isopropylparaben)
  Natriumsuola tai isopropyyliparabeenin suolat | 4191-73-5 | 224-069-3 |
| 1375 | Isobutyyli-4-hydroksibentsoaatti (INCI: Isobutylparaben) | 4247-02-3 | 224-208-8 |
| Natriumsuola tai isobutyyliparabeenin suolat | 84930-15-4 | 284-595-4 |
| 1376 | Fenyyli-4-hydroksibentsoaatti (INCI: Phenylparaben) | 17696-62-7 | 241-698-9 |
| 1377 | Bentsyyli-4-hydroksibentsoaatti (INCI: Benzylparaben) | 94-18-8 | |
| 1378 | Pentyyli-4-hydroksibentsoaatti (INCI: Pentylparaben) | 6521-29-5 | 229-408-9” |

1)

Lisätään liitteeseen II seuraavat kohdat 1374–1378:

Viite-numero

Aineiden tunnistus

Kemiallinen nimi/INN

CAS-numero

EY-numero

a

b

c

d

”1374

Isopropyyli-4-hydroksibentsoaatti (INCI: Isopropylparaben)

Natriumsuola tai isopropyyliparabeenin suolat

4191-73-5

224-069-3

1375

Isobutyyli-4-hydroksibentsoaatti (INCI: Isobutylparaben)

4247-02-3

224-208-8

Natriumsuola tai isobutyyliparabeenin suolat

84930-15-4

284-595-4

1376

Fenyyli-4-hydroksibentsoaatti (INCI: Phenylparaben)

17696-62-7

241-698-9

1377

Bentsyyli-4-hydroksibentsoaatti (INCI: Benzylparaben)

94-18-8

1378

Pentyyli-4-hydroksibentsoaatti (INCI: Pentylparaben)

6521-29-5

229-408-9”

| 2) | Muutetaan liite V seuraavasti:






  a) | Korvataan 12 kohta seuraavasti: | Aineiden tunnistaminen | Edellytykset | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Viitenumero | Kemiallinen nimi/INN | Ainesosien yleisten nimien luettelossa esiintyvä nimi | CAS-numero | EY-numero | Valmistetyyppi, kehon osat | Enimmäispitoisuus käyttövalmiissa valmisteessa | Muut | Käytön edellytysten ja varoitusten sanamuoto |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| ”12 | 4-Hydroksibentsoehappo ja sen suolat ja esterit, muut kuin isopropyylin, isobutyylin, fenyylin, bentsyylin ja pentyylin esterit | 4-Hydroxybenzoic acid | 99-96-7 | 202-804-9 | | 0,4 % (happona), jos estereitä on yksi
  0,8 % (happona), jos estereitä on useita” | | |
| methylparaben | 99-76-3 | 202-785-7 |
| butylparaben | 94-26-8 | 202-318-7 |
| potassium ethylparaben | 36457-19-9 | 253-048-1 |
| potassium paraben | 16782-08-4 | 240-830-2 |
| propylparaben | 94-13-3 | 202-307-7 |
| sodium methylparaben | 5026-62-0 | 225-714-1 |
| sodium ethylparaben | 35285-68-8 | 252-487-6 |
| sodium propylparaben | 35285-69-9 | 252-488-1 |
| sodium butylparaben | 36457-20-2 | 253-049-7 |
| ethylparaben | 120-47-8 | 204-399-4 |
| sodium paraben | 114-63-6 | 204-051-1 |
| potassium methylparaben | 26112-07-2 | 247-464-2 |
| potassium butylparaben | 38566-94-8 | 254-009-1 |
| potassium propylparaben | 84930-16-5 | 284-597-5 |
| calcium paraben | 69959-44-0 | 274-235-4 |

2)

Muutetaan liite V seuraavasti:

a)

Korvataan 12 kohta seuraavasti:

Aineiden tunnistaminen

Edellytykset

Viitenumero

Kemiallinen nimi/INN

Ainesosien yleisten nimien luettelossa esiintyvä nimi

CAS-numero

EY-numero

Valmistetyyppi, kehon osat

Enimmäispitoisuus käyttövalmiissa valmisteessa

Muut

Käytön edellytysten ja varoitusten sanamuoto

a

b

c

d

e

f

g

h

i

”12

4-Hydroksibentsoehappo ja sen suolat ja esterit, muut kuin isopropyylin, isobutyylin, fenyylin, bentsyylin ja pentyylin esterit

4-Hydroxybenzoic acid

99-96-7

202-804-9

0,4 % (happona), jos estereitä on yksi

0,8 % (happona), jos estereitä on useita”

methylparaben

99-76-3

202-785-7

butylparaben

94-26-8

202-318-7

potassium ethylparaben

36457-19-9

253-048-1

potassium paraben

16782-08-4

240-830-2

propylparaben

94-13-3

202-307-7

sodium methylparaben

5026-62-0

225-714-1

sodium ethylparaben

35285-68-8

252-487-6

sodium propylparaben

35285-69-9

252-488-1

sodium butylparaben

36457-20-2

253-049-7

ethylparaben

120-47-8

204-399-4

sodium paraben

114-63-6

204-051-1

potassium methylparaben

26112-07-2

247-464-2

potassium butylparaben

38566-94-8

254-009-1

potassium propylparaben

84930-16-5

284-597-5

calcium paraben

69959-44-0

274-235-4

| b) | Korvataan 25 kohta seuraavasti: | Aineiden tunnistaminen | Edellytykset | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Viitenumero | Kemiallinen nimi/INN | Ainesosien yleisten nimien luettelossa esiintyvä nimi | CAS-numero | EY-numero | Valmistetyyppi, kehon osat | Enimmäispitoisuus käyttövalmiissa valmisteessa | Muut | Käytön edellytysten ja varoitusten sanamuoto |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| ”25 | 5-Kloori-2-(2,4-dikloorifenoksi)fenoli | Triclosan | 3380-34-5 | 222-182-2 | a) | Hammastahnat
  Käsisaippuat
  Vartalosaippuat/suihkugeelit
  Deodorantit, muut kuin suihkeet
  Kasvopuuterit ja peiteaineet
  Kynsienhoitotuotteet sormen- ja varpaankynsien puhdistusta varten ennen tekokynsien käyttöä. |

b)

Korvataan 25 kohta seuraavasti:

Aineiden tunnistaminen

Edellytykset

Viitenumero

Kemiallinen nimi/INN

Ainesosien yleisten nimien luettelossa esiintyvä nimi

CAS-numero

EY-numero

Valmistetyyppi, kehon osat

Enimmäispitoisuus käyttövalmiissa valmisteessa

Muut

Käytön edellytysten ja varoitusten sanamuoto

a

b

c

d

e

f

g

h

i

”25

5-Kloori-2-(2,4-dikloorifenoksi)fenoli

Triclosan

3380-34-5

222-182-2

a)

Hammastahnat

Käsisaippuat

Vartalosaippuat/suihkugeelit

Deodorantit, muut kuin suihkeet

Kasvopuuterit ja peiteaineet

Kynsienhoitotuotteet sormen- ja varpaankynsien puhdistusta varten ennen tekokynsien käyttöä.

| a) | 0,3 % |
| --- | --- |

a)

0,3 %

| b) | Suuvedet |
| --- | --- |

b)

Suuvedet

| b) | 0,2 %” |
| --- | --- |

b)

0,2 %”

---

| 10.4.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 107/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 107/10

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 359/2014,

annettu 9 päivänä huhtikuuta 2014,

asetuksen (EY) N:o 136/2004 liitteen V muuttamisesta asetuksen 9 artiklassa tarkoitetun maiden luettelon osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisten tarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista 18 päivänä joulukuuta 1997 annetun neuvoston direktiivin 97/78/EY (1) ja erityisesti sen 19 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä 97/78/EY säädetään kolmansista maista unioniin tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisten tarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä 97/78/EY säädetään kolmansista maista unioniin tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisten tarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista.

| (2) | Direktiivin 19 artiklan 1 kohdan mukaan komissio laatii luettelon kasvituotteista, joille on suoritettava maahantulon yhteydessä eläinlääkinnälliset tarkastukset, sekä luettelon kolmansista maista, joille voidaan antaa lupa viedä kyseisiä kasvituotteita unioniin. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 19 artiklan 1 kohdan mukaan komissio laatii luettelon kasvituotteista, joille on suoritettava maahantulon yhteydessä eläinlääkinnälliset tarkastukset, sekä luettelon kolmansista maista, joille voidaan antaa lupa viedä kyseisiä kasvituotteita unioniin.

| (3) | Komission asetuksen (EY) N:o 136/2004 (2) liitteessä IV luetellaan heinä ja oljet kasvituotteiksi, joille on tehtävä eläinlääkinnällinen tarkastus, ja saman asetuksen liitteessä V olevassa I osassa luetellaan maat, joista jäsenvaltiot saavat tuoda heinää ja olkia. |
| --- | --- |

(3)

Komission asetuksen (EY) N:o 136/2004 (2) liitteessä IV luetellaan heinä ja oljet kasvituotteiksi, joille on tehtävä eläinlääkinnällinen tarkastus, ja saman asetuksen liitteessä V olevassa I osassa luetellaan maat, joista jäsenvaltiot saavat tuoda heinää ja olkia.

| (4) | Asetus (EY) N:o 136/2004 hyväksyttiin ennen vuoden 2003 liittymisasiakirjan voimaantuloa. Asetuksen (EY) N:o 136/2004 liitteessä V olevassa II osassa on liittymässä olevien maiden luettelo, joka oli relevantti 30 päivään huhtikuuta 2004 asti. Sen vuoksi ei ole enää tarpeen pitää voimassa liitteessä V olevaa II osaa eikä jakaa liitettä V kahteen osaan. |
| --- | --- |

(4)

Asetus (EY) N:o 136/2004 hyväksyttiin ennen vuoden 2003 liittymisasiakirjan voimaantuloa. Asetuksen (EY) N:o 136/2004 liitteessä V olevassa II osassa on liittymässä olevien maiden luettelo, joka oli relevantti 30 päivään huhtikuuta 2004 asti. Sen vuoksi ei ole enää tarpeen pitää voimassa liitteessä V olevaa II osaa eikä jakaa liitettä V kahteen osaan.

| (5) | Selvyyden vuoksi liitteeseen V olisi lisättävä maiden ISO-koodit. |
| --- | --- |

(5)

Selvyyden vuoksi liitteeseen V olisi lisättävä maiden ISO-koodit.

| (6) | Serbia on hiljattain pyytänyt lupaa viedä heinää ja olkia unioniin. |
| --- | --- |

(6)

Serbia on hiljattain pyytänyt lupaa viedä heinää ja olkia unioniin.

| (7) | Komission asetuksessa (EU) N:o 206/2010 (3) Serbia sisältyy luetteloon maana, josta voidaan tuoda unioniin tuoretta nauta-, lammas- ja vuohieläinten sekä kotieläiminä pidettyjen kavioeläinten lihaa. |
| --- | --- |

(7)

Komission asetuksessa (EU) N:o 206/2010 (3) Serbia sisältyy luetteloon maana, josta voidaan tuoda unioniin tuoretta nauta-, lammas- ja vuohieläinten sekä kotieläiminä pidettyjen kavioeläinten lihaa.

| (8) | Vaikka Serbiasta ei saa tuoda unioniin eläviä sorkka- ja kavioeläimiä, heinän ja olkien tuonti voidaan sallia, koska eläinten terveystilanne Serbiassa ei aiheuta riskiä tarttuvien eläintautien leviämisestä näiden kasvituotteiden kautta, jotka ovat saattaneet olla kosketuksissa eläviin eläimiin. |
| --- | --- |

(8)

Vaikka Serbiasta ei saa tuoda unioniin eläviä sorkka- ja kavioeläimiä, heinän ja olkien tuonti voidaan sallia, koska eläinten terveystilanne Serbiassa ei aiheuta riskiä tarttuvien eläintautien leviämisestä näiden kasvituotteiden kautta, jotka ovat saattaneet olla kosketuksissa eläviin eläimiin.

| (9) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 136/2004 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(9)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 136/2004 olisi muutettava.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 136/2004 liite V tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 9 päivänä huhtikuuta 2014.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EYVL L 24, 30.1.1998, s. 9.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 136/2004, annettu 22 päivänä tammikuuta 2004, kolmansista maista tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisistä tarkastusmenettelyistä yhteisön rajatarkastusasemilla (EUVL L 21, 28.1.2004, s. 11).

2

(3)  Komission asetus (EU) N:o 206/2010, annettu 12 päivänä maaliskuuta 2010, sellaisten kolmansien maiden ja alueiden tai niiden osien luetteloiden vahvistamisesta, joista on sallittua tuoda Euroopan unionin alueelle tiettyjä eläimiä ja tuoretta lihaa, sekä eläinlääkärintodistuksia koskevista vaatimuksista (EUVL L 73, 20.3.2010, s. 1).

3

---

LIITE

”LIITE V

TÄMÄN ASETUKSEN 9 ARTIKLASSA TARKOITETTU MAALUETTELO

| ISO-koodi | Maa |
| --- | --- |
| AU | Australia |
| BY | Valko-Venäjä |
| CA | Kanada |
| CH | Sveitsi |
| CL | Chile |
| GL | Grönlanti |
| IS | Islanti |
| NZ | Uusi-Seelanti |
| RS | Serbia (1) |
| US | Amerikan yhdysvallat |
| ZA | Etelä-Afrikka (lukuun ottamatta suu- ja sorkkataudin torjunta-aluetta, joka ulottuu Transvaalin pohjoiseen ja itäiseen eläinlääkintäalueeseen, Natalin eläinlääkintäalueen Ingwavuman piiriin ja Botswanan vastaiseen raja-alueeseen 28° pituuspiirin itäpuolella) |

ISO-koodi

Maa

AU

Australia

BY

Valko-Venäjä

CA

Kanada

CH

Sveitsi

CL

Chile

GL

Grönlanti

IS

Islanti

NZ

Uusi-Seelanti

RS

Serbia (1)

US

Amerikan yhdysvallat

ZA

Etelä-Afrikka (lukuun ottamatta suu- ja sorkkataudin torjunta-aluetta, joka ulottuu Transvaalin pohjoiseen ja itäiseen eläinlääkintäalueeseen, Natalin eläinlääkintäalueen Ingwavuman piiriin ja Botswanan vastaiseen raja-alueeseen 28° pituuspiirin itäpuolella)

---

(1)  Sellaisena kuin se on mainittuna Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Serbian tasavallan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen 135 artiklassa (EUVL L 278, 18.10.2013. s. 16).”

1

---

| 10.4.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 107/13 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 107/13

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 360/2014,

annettu 9 päivänä huhtikuuta 2014,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä peräisin olevan ferropiin tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2, 5 ja 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 172/2008 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’lopulliset polkumyyntitoimenpiteet’, Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Egyptistä, Kazakstanista, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta ja Venäjältä peräisin olevan ja tällä hetkellä CN-koodeihin 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90 luokiteltavan ferropiin tuonnissa. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 172/2008 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’lopulliset polkumyyntitoimenpiteet’, Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Egyptistä, Kazakstanista, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta ja Venäjältä peräisin olevan ja tällä hetkellä CN-koodeihin 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90 luokiteltavan ferropiin tuonnissa.

| (2) | Toimenpiteet olivat Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettava 31,2 prosentin arvotulli, lukuun ottamatta yrityksiä Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) ja Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %), Egyptistä peräisin olevaan tuontiin sovellettava 18,0 prosentin arvotulli, lukuun ottamatta yritystä The Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %), Kazakstanista peräisin olevaan tuontiin sovellettava 33,9 prosentin arvotulli, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta peräisin olevaan tuontiin sovellettava 5,4 prosentin arvotulli ja Venäjältä peräisin olevaan tuontiin sovellettava 22,7 prosentin arvotulli, lukuun ottamatta yritystä Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %). |
| --- | --- |

(2)

Toimenpiteet olivat Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettava 31,2 prosentin arvotulli, lukuun ottamatta yrityksiä Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) ja Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %), Egyptistä peräisin olevaan tuontiin sovellettava 18,0 prosentin arvotulli, lukuun ottamatta yritystä The Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %), Kazakstanista peräisin olevaan tuontiin sovellettava 33,9 prosentin arvotulli, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta peräisin olevaan tuontiin sovellettava 5,4 prosentin arvotulli ja Venäjältä peräisin olevaan tuontiin sovellettava 22,7 prosentin arvotulli, lukuun ottamatta yritystä Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %).

| (3) | Entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta peräisin olevan ferropiin tuonnissa asetuksella (EY) N:o 172/2008 käyttöön otettu polkumyyntitulli kumottiin neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1297/2009 (3). |
| --- | --- |

(3)

Entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta peräisin olevan ferropiin tuonnissa asetuksella (EY) N:o 172/2008 käyttöön otettu polkumyyntitulli kumottiin neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1297/2009 (3).

| (4) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, sai 30 päivänä marraskuuta 2009 perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla esitetyn osittaista välivaiheen tarkastelua, jäljempänä ’välivaiheen tarkastelu’, koskevan pyynnön, jonka oli toimittanut vientiä harjoittava venäläinen tuottaja Joint Stock Company Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant sekä siihen etuyhteydessä oleva yritys Joint Stock Company Kuznetsk Ferroalloy Works, jäljempänä yhteisellä nimityksellä ’venäläinen yritysryhmä’. Koska muuttuneiden olosuhteiden pysyvästä luonteesta ei ollut riittävästi näyttöä, neuvosto päätti osittaisen välivaiheen tarkastelun täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 60/2012 (4). Venäläinen yritysryhmä ei esimerkiksi osoittanut, että sen hinnoittelukäytäntö on luonteeltaan pysyvää. Alkuperäisessä tutkimuksessa venäläiselle yritysryhmälle vahvistettua polkumyyntimarginaalia ei tämän vuoksi muutettu. Venäläisen yritysryhmän tarjoama sitoumus hylättiin samoista syistä. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, sai 30 päivänä marraskuuta 2009 perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla esitetyn osittaista välivaiheen tarkastelua, jäljempänä ’välivaiheen tarkastelu’, koskevan pyynnön, jonka oli toimittanut vientiä harjoittava venäläinen tuottaja Joint Stock Company Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant sekä siihen etuyhteydessä oleva yritys Joint Stock Company Kuznetsk Ferroalloy Works, jäljempänä yhteisellä nimityksellä ’venäläinen yritysryhmä’. Koska muuttuneiden olosuhteiden pysyvästä luonteesta ei ollut riittävästi näyttöä, neuvosto päätti osittaisen välivaiheen tarkastelun täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 60/2012 (4). Venäläinen yritysryhmä ei esimerkiksi osoittanut, että sen hinnoittelukäytäntö on luonteeltaan pysyvää. Alkuperäisessä tutkimuksessa venäläiselle yritysryhmälle vahvistettua polkumyyntimarginaalia ei tämän vuoksi muutettu. Venäläisen yritysryhmän tarjoama sitoumus hylättiin samoista syistä.

2.   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

| (5) | Lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen julkaisemisen (5) johdosta komissiota pyydettiin 28 päivänä marraskuuta 2012 panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön toimitti Euroalliages, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 25 prosenttia ferropiin tuotannosta unionissa. |
| --- | --- |

(5)

Lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen julkaisemisen (5) johdosta komissiota pyydettiin 28 päivänä marraskuuta 2012 panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön toimitti Euroalliages, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 25 prosenttia ferropiin tuotannosta unionissa.

| (6) | Pyyntö koski kahta maata: Kiinaa ja Venäjää. |
| --- | --- |

(6)

Pyyntö koski kahta maata: Kiinaa ja Venäjää.

| (7) | Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(7)

Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

3.   Voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

| (8) | Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (6)28 päivänä helmikuuta 2013 julkaistulla ilmoituksella, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’. |
| --- | --- |

(8)

Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (6)28 päivänä helmikuuta 2013 julkaistulla ilmoituksella, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

4.   Tutkimus

4.1   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (9) | Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2012 ja 31 päivän joulukuuta 2012 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson 1 päivästä tammikuuta 200931 päivään joulukuuta 2012, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(9)

Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2012 ja 31 päivän joulukuuta 2012 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson 1 päivästä tammikuuta 200931 päivään joulukuuta 2012, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

4.2   Tutkimuksen osapuolet

| (10) | Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, Kiinan ja Venäjän vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaiden edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää mahdollisuutta tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(10)

Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, Kiinan ja Venäjän vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaiden edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää mahdollisuutta tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (11) | Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(11)

Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (12) | Koska tutkimuksessa näytti olevan mukana suuri määrä Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionissa toimivia etuyhteydettömiä tuojia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttöä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan komissiolle 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. |
| --- | --- |

(12)

Koska tutkimuksessa näytti olevan mukana suuri määrä Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionissa toimivia etuyhteydettömiä tuojia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttöä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan komissiolle 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.

| (13) | Koska ainoastaan yksi vientiä harjoittava kiinalainen tuottaja toimitti vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot ja ilmaisi halukkuutensa yhteistyöhön komission kanssa, komissio päätti olla soveltamatta otantaa vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien osalta. Saatuaan kyselylomakkeen vientiä harjoittava tuottaja päätti, ettei se jatka enää yhteistyötä. Näin ollen katsotaan, ettei yksikään kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista toiminut tutkimuksessa yhteistyössä. |
| --- | --- |

(13)

Koska ainoastaan yksi vientiä harjoittava kiinalainen tuottaja toimitti vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot ja ilmaisi halukkuutensa yhteistyöhön komission kanssa, komissio päätti olla soveltamatta otantaa vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien osalta. Saatuaan kyselylomakkeen vientiä harjoittava tuottaja päätti, ettei se jatka enää yhteistyötä. Näin ollen katsotaan, ettei yksikään kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista toiminut tutkimuksessa yhteistyössä.

| (14) | Venäjän osalta kaikkia tunnettuja venäläisiä tuottajia eli yrityksiä Bratsk Ferroalloy Plant, Serov Ferroalloy Plant ja NLMK sekä venäläistä yritysryhmää kehotettiin toimimaan yhteistyössä tutkimuksessa. Ainoastaan yksi venäläinen yritysryhmä toimi yhteistyössä komission kanssa tässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(14)

Venäjän osalta kaikkia tunnettuja venäläisiä tuottajia eli yrityksiä Bratsk Ferroalloy Plant, Serov Ferroalloy Plant ja NLMK sekä venäläistä yritysryhmää kehotettiin toimimaan yhteistyössä tutkimuksessa. Ainoastaan yksi venäläinen yritysryhmä toimi yhteistyössä komission kanssa tässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa.

| (15) | Etuyhteydettömiltä tuojilta ei saatu vastauksia kyselylomakkeeseen. Näin ollen katsotaan, ettei yksikään unionin etuyhteydettömistä tuojista toiminut tutkimuksessa yhteistyössä. |
| --- | --- |

(15)

Etuyhteydettömiltä tuojilta ei saatu vastauksia kyselylomakkeeseen. Näin ollen katsotaan, ettei yksikään unionin etuyhteydettömistä tuojista toiminut tutkimuksessa yhteistyössä.

| (16) | Unionin seitsemästä tunnetusta ferropiin tuottajasta kuusi antoi vastauksen kyselylomakkeeseen. Koska unionin tuottajien lukumäärä on verrattain vähäinen, otantaa ei suunniteltu käytettävän tarkastelua koskevassa tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(16)

Unionin seitsemästä tunnetusta ferropiin tuottajasta kuusi antoi vastauksen kyselylomakkeeseen. Koska unionin tuottajien lukumäärä on verrattain vähäinen, otantaa ei suunniteltu käytettävän tarkastelua koskevassa tutkimuksessa.

| (17) | Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | Unionin tuottajat: | FERROATLANTICA Group: |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

Unionin tuottajat:

FERROATLANTICA Group:

| | Ferroatlantica S.L. — Madrid, Espanja |
| --- | --- |

Ferroatlantica S.L. — Madrid, Espanja

| | Ferropem — Chambery, Ranska |
| --- | --- |

Ferropem — Chambery, Ranska

| | HUTA LAZISKA SA — Laziska Gorne, Puola |
| --- | --- |

HUTA LAZISKA SA — Laziska Gorne, Puola

| | OFZ a.s. — Istebne, Slovakia |
| --- | --- |

OFZ a.s. — Istebne, Slovakia

| | TDR LEGURE d.o.o. — Ruse, Slovenia |
| --- | --- |

TDR LEGURE d.o.o. — Ruse, Slovenia

| | VARGON ALLOYS A.B. — Vargon, Ruotsi |
| --- | --- |

VARGON ALLOYS A.B. — Vargon, Ruotsi

| b) | Unionin käyttäjät: | Aperam SA — Luxemburg |
| --- | --- | --- |

b)

Unionin käyttäjät:

Aperam SA — Luxemburg

| | Ugitech — Ugine, Ranska |
| --- | --- |

Ugitech — Ugine, Ranska

| c) | Venäjällä toimiva vientiä harjoittava tuottaja: | Venäläinen yritysryhmä: |
| --- | --- | --- |

c)

Venäjällä toimiva vientiä harjoittava tuottaja:

Venäläinen yritysryhmä:

| | JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, jäljempänä ’JSC CHEMK’ — Tšeljabinsk, Venäjä |
| --- | --- |

JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, jäljempänä ’JSC CHEMK’ — Tšeljabinsk, Venäjä

| | JSC Kuznetsk Ferroalloy Works, jäljempänä ’JSC KF’ — Novokuznetsk, Venäjä |
| --- | --- |

JSC Kuznetsk Ferroalloy Works, jäljempänä ’JSC KF’ — Novokuznetsk, Venäjä

| | RFA International LP, jäljempänä ’RFAI’ — Mishawaka, Yhdysvallat. |
| --- | --- |

RFA International LP, jäljempänä ’RFAI’ — Mishawaka, Yhdysvallat.

| d) | Vertailumaan tuottajat: | Elkem AS, Oslo, Norja |
| --- | --- | --- |

d)

Vertailumaan tuottajat:

Elkem AS, Oslo, Norja

| | FESIL Rana Metall AS, Trondheim, Norja |
| --- | --- |

FESIL Rana Metall AS, Trondheim, Norja

| | Finnfjord AS, Finnsnes, Norja. |
| --- | --- |

Finnfjord AS, Finnsnes, Norja.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (18) | Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta ja Venäjältä peräisin oleva ja tällä hetkellä CN-koodeihin 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90 luokiteltava ferropii. |
| --- | --- |

(18)

Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta ja Venäjältä peräisin oleva ja tällä hetkellä CN-koodeihin 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90 luokiteltava ferropii.

| (19) | Ferropiitä valmistetaan valokaariuunissa pelkistämällä kvartsia hiiltä sisältävien tuotteiden avulla. Prosessi on energiavaltainen. Ferropiitä myydään säännöttöminä kappaleina, rakeina tai jauheena, ja sitä on useita eri laatuja piin ja epäpuhtauksien (esimerkiksi alumiini) määrän mukaan. Ferropiitä, jonka piipitoisuus on vähintään 70 prosenttia, pidetään erittäin puhtaana tuotteena. Jos piipitoisuus on yli 55 ja alle 70 prosenttia, kyseessä on puhdas tuote, ja jos piipitoisuus on alle 55 prosenttia, tuote on epäpuhdas. Tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään pääasiassa hapen poistoon sekä seosaineena rauta- ja terästeollisuudessa. |
| --- | --- |

(19)

Ferropiitä valmistetaan valokaariuunissa pelkistämällä kvartsia hiiltä sisältävien tuotteiden avulla. Prosessi on energiavaltainen. Ferropiitä myydään säännöttöminä kappaleina, rakeina tai jauheena, ja sitä on useita eri laatuja piin ja epäpuhtauksien (esimerkiksi alumiini) määrän mukaan. Ferropiitä, jonka piipitoisuus on vähintään 70 prosenttia, pidetään erittäin puhtaana tuotteena. Jos piipitoisuus on yli 55 ja alle 70 prosenttia, kyseessä on puhdas tuote, ja jos piipitoisuus on alle 55 prosenttia, tuote on epäpuhdas. Tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään pääasiassa hapen poistoon sekä seosaineena rauta- ja terästeollisuudessa.

2.   Samankaltainen tuote

| (20) | Koska Kiina ei ole markkinatalousmaa eikä sitä ole tutkittu tässä tutkimuksessa, todettiin, että unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä ferropiillä sekä Norjassa, jäljempänä ’vertailumaa’, ja Venäjällä tuotetulla ja myydyllä ferropiillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin Kiinassa ja Venäjällä tuotetulla ja unioniin vietäväksi myydyllä ferropiillä. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(20)

Koska Kiina ei ole markkinatalousmaa eikä sitä ole tutkittu tässä tutkimuksessa, todettiin, että unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä ferropiillä sekä Norjassa, jäljempänä ’vertailumaa’, ja Venäjällä tuotetulla ja myydyllä ferropiillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin Kiinassa ja Venäjällä tuotetulla ja unioniin vietäväksi myydyllä ferropiillä. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

C.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (21) | Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti kahdesta tarkasteltavana olevasta maasta tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(21)

Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti kahdesta tarkasteltavana olevasta maasta tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

TUONTI KIINASTA

1.   Alustavat huomautukset

| (22) | Kuten edellä 13 kappaleessa todettiin, yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, kokonaisanalyysi, myös polkumyyntilaskelmat, pohjautuvat käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(22)

Kuten edellä 13 kappaleessa todettiin, yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, kokonaisanalyysi, myös polkumyyntilaskelmat, pohjautuvat käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

| (23) | Tämän vuoksi polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä arvioitiin käyttämällä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevasta tarkastelusta esitettyä pyyntöä, johon liitettiin muita tietolähteitä, kuten vientiä ja tuontia koskevat kauppatilastot (Eurostat ja Kiinan vientitiedot) sekä muita julkisesti saatavilla olevia tietoja. |
| --- | --- |

(23)

Tämän vuoksi polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä arvioitiin käyttämällä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevasta tarkastelusta esitettyä pyyntöä, johon liitettiin muita tietolähteitä, kuten vientiä ja tuontia koskevat kauppatilastot (Eurostat ja Kiinan vientitiedot) sekä muita julkisesti saatavilla olevia tietoja.

| (24) | Yhteistyön puuttuminen vaikutti normaaliarvon ja vientihinnan vertailuun useiden tuotelajien kohdalla. Kuten jäljempänä 30 kappaleessa selvitetään, katsottiin asianmukaiseksi määrittää sekä normaalihinta että vientihinta yleiseltä pohjalta eli yhden ainoan tuotteen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(24)

Yhteistyön puuttuminen vaikutti normaaliarvon ja vientihinnan vertailuun useiden tuotelajien kohdalla. Kuten jäljempänä 30 kappaleessa selvitetään, katsottiin asianmukaiseksi määrittää sekä normaalihinta että vientihinta yleiseltä pohjalta eli yhden ainoan tuotteen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

| (25) | Perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan mukaisesti noudatettiin samaa menetelmää, jota oli käytetty alkuperäisessä tutkimuksessa polkumyynnin vahvistamiseen, aina kun todettiin, että olosuhteet eivät olleet muuttuneet. |
| --- | --- |

(25)

Perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan mukaisesti noudatettiin samaa menetelmää, jota oli käytetty alkuperäisessä tutkimuksessa polkumyynnin vahvistamiseen, aina kun todettiin, että olosuhteet eivät olleet muuttuneet.

2.   Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana

2.1   Normaaliarvon määritys

| (26) | Vireillepanoilmoituksessa komissio kehotti kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia ehdotuksestaan käyttää Norjaa markkinataloutta toteuttavana kolmantena maana, jotta Kiinan osalta voitaisiin vahvistaa normaaliarvo. Norjaa käytettiin vertailumaana alkuperäisessä tutkimuksessa. Koska miltään osapuolelta ei saatu tätä seikkaa koskevia huomautuksia, pääteltiin, että Norja olisi jälleen valittava vertailumaaksi, jotta voidaan määrittää normaaliarvo Kiinaa varten perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(26)

Vireillepanoilmoituksessa komissio kehotti kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia ehdotuksestaan käyttää Norjaa markkinataloutta toteuttavana kolmantena maana, jotta Kiinan osalta voitaisiin vahvistaa normaaliarvo. Norjaa käytettiin vertailumaana alkuperäisessä tutkimuksessa. Koska miltään osapuolelta ei saatu tätä seikkaa koskevia huomautuksia, pääteltiin, että Norja olisi jälleen valittava vertailumaaksi, jotta voidaan määrittää normaaliarvo Kiinaa varten perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (27) | Ensin tarkasteltiin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko Norjassa yhteistyössä toimivien tuottajien samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille edustavaa verrattuna Kiinan unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärään eli edustiko tällaisen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä vähintään viittä prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynnin kokonaismäärästä unioniin. Tältä pohjalta todettiin, että vertailumaan kotimarkkinamyynti oli edustavaa. |
| --- | --- |

(27)

Ensin tarkasteltiin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko Norjassa yhteistyössä toimivien tuottajien samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille edustavaa verrattuna Kiinan unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärään eli edustiko tällaisen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä vähintään viittä prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynnin kokonaismäärästä unioniin. Tältä pohjalta todettiin, että vertailumaan kotimarkkinamyynti oli edustavaa.

| (28) | Selvitettiin myös, voidaanko samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, kuinka suuri osuus tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. |
| --- | --- |

(28)

Selvitettiin myös, voidaanko samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, kuinka suuri osuus tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa.

| (29) | Tämän vuoksi normaaliarvo perustui todelliseen kotimarkkinahintaan, joka laskettiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla toteutuneen kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettuna keskimääräisenä hintana. |
| --- | --- |

(29)

Tämän vuoksi normaaliarvo perustui todelliseen kotimarkkinahintaan, joka laskettiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla toteutuneen kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettuna keskimääräisenä hintana.

2.2   Vientihinnan määrittäminen

| (30) | Kuten edellä 24 kappaleessa todettiin, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin parhaiden käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(30)

Kuten edellä 24 kappaleessa todettiin, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin parhaiden käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

| (31) | Ensin selvitettiin edellä 18 kappaleessa lueteltujen kolmen CN-koodin eli laatuerojen mukaiset tuontimäärät ja -hinnat Eurostatin tuontitietokannasta. Koska katsottiin aiheelliseksi määrittää vientihinta keskimääräiseltä pohjalta, CN-koodeista 7202 29 10 ja 7202291090 saadut tiedot oikaistiin CN-koodin 7202 21 00 mukaiseen piipitoisuuteen. Tätä menetelmää ehdotettiin tarkastelupyynnössä, jotta voidaan arvioida tuonnin kokonaismäärä FeSi75-laadun pohjalta. Näiden kolmen CN-koodin määrä ja tuontihinnat aggregoitiin ja painotettiin kuvastamaan yhtä keskiarvoa. |
| --- | --- |

(31)

Ensin selvitettiin edellä 18 kappaleessa lueteltujen kolmen CN-koodin eli laatuerojen mukaiset tuontimäärät ja -hinnat Eurostatin tuontitietokannasta. Koska katsottiin aiheelliseksi määrittää vientihinta keskimääräiseltä pohjalta, CN-koodeista 7202 29 10 ja 7202291090 saadut tiedot oikaistiin CN-koodin 7202 21 00 mukaiseen piipitoisuuteen. Tätä menetelmää ehdotettiin tarkastelupyynnössä, jotta voidaan arvioida tuonnin kokonaismäärä FeSi75-laadun pohjalta. Näiden kolmen CN-koodin määrä ja tuontihinnat aggregoitiin ja painotettiin kuvastamaan yhtä keskiarvoa.

| (32) | Lopuksi tätä keskimääräistä tuontihintaa CIF-tasolla oikaistiin vähentämällä siitä erityisesti kuljetuskustannukset, jolloin saatiin noudettuna lähettäjältä -arvo. Myyntihinta laskettiin näin ollen perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti Eurostatin tuontitilastoissa ilmoitettujen maksettujen tai maksettaviksi tulevien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(32)

Lopuksi tätä keskimääräistä tuontihintaa CIF-tasolla oikaistiin vähentämällä siitä erityisesti kuljetuskustannukset, jolloin saatiin noudettuna lähettäjältä -arvo. Myyntihinta laskettiin näin ollen perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti Eurostatin tuontitilastoissa ilmoitettujen maksettujen tai maksettaviksi tulevien hintojen perusteella.

2.3   Vertailu ja oikaisut

| (33) | Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi myös hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet otettiin huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin erityisesti tullin vientimaksujen huomioon ottamiseksi tarkastelupyynnössä mainittujen tietojen pohjalta, koska Kiinan vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä. |
| --- | --- |

(33)

Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi myös hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet otettiin huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin erityisesti tullin vientimaksujen huomioon ottamiseksi tarkastelupyynnössä mainittujen tietojen pohjalta, koska Kiinan vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä.

2.4   Polkumyynti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana

| (34) | Edellä esitetyn pohjalta polkumyyntimarginaali prosentteina vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta ilmaistuina oli 165 prosenttia. |
| --- | --- |

(34)

Edellä esitetyn pohjalta polkumyyntimarginaali prosentteina vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta ilmaistuina oli 165 prosenttia.

| (35) | On kuitenkin huomattava, että tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuontimäärä unioniin on jyrkästi pienentynyt alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja että edellä mainittu polkumyyntimarginaali määritettiin vähäisen tuontimäärän perusteella (vähemmän kuin 2 500 tonnia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana). |
| --- | --- |

(35)

On kuitenkin huomattava, että tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuontimäärä unioniin on jyrkästi pienentynyt alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja että edellä mainittu polkumyyntimarginaali määritettiin vähäisen tuontimäärän perusteella (vähemmän kuin 2 500 tonnia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana).

| (36) | Tarkastelun täydellisyyden vuoksi tutkittiin myös Kiinan vientiä harjoittavien tuottajien hinnoittelukäytäntöjä kolmella tärkeimmällä unionin ulkopuolisella markkinalla eli Japanissa, Etelä-Koreassa ja Amerikan yhdysvalloissa, jäljempänä ’Yhdysvallat’. |
| --- | --- |

(36)

Tarkastelun täydellisyyden vuoksi tutkittiin myös Kiinan vientiä harjoittavien tuottajien hinnoittelukäytäntöjä kolmella tärkeimmällä unionin ulkopuolisella markkinalla eli Japanissa, Etelä-Koreassa ja Amerikan yhdysvalloissa, jäljempänä ’Yhdysvallat’.

| (37) | Tähän tarkoitukseen käytettiin Kiinan vientilukuja, joilla määritettiin Kiinan vientihinta Japaniin, Etelä-Koreaan ja Yhdysvaltoihin. Myös vertailu edellä määritettyyn normaaliarvoon osoitti polkumyynnin esiintymistä 86–92 prosentin suuruisena kohdemaan mukaan. |
| --- | --- |

(37)

Tähän tarkoitukseen käytettiin Kiinan vientilukuja, joilla määritettiin Kiinan vientihinta Japaniin, Etelä-Koreaan ja Yhdysvaltoihin. Myös vertailu edellä määritettyyn normaaliarvoon osoitti polkumyynnin esiintymistä 86–92 prosentin suuruisena kohdemaan mukaan.

3.   Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

3.1   Kiinan tuotantokapasiteetti

| (38) | Kiina on maailman ylivoimaisesti suurin ferropiin tuottajamaa. Vuosittaiseksi tuotantokapasiteetiksi arvioitiin 10–11 miljoonaa tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän vuoksi arvioidaan, että Kiinan tuotannonala toimi 50 prosentilla tuotantokapasiteetistaan. Tämä merkitsee, että nykyinen käyttämätön kapasiteetti on noin 5,5 miljoonaa tonnia vuodessa, mikä vastaa unionin kokonaiskulutusta lähes seitsenkertaisesti. Huolimatta nykyisestä käyttämättömästä kapasiteetista ja pyynnön esittäjän toimittamien tietojen pohjalta vaikuttaa siltä, että Kiina edelleen laajentaa tuotantoaan rakentamalla parhaillaan suurempia ja tehokkaampia uuneja. |
| --- | --- |

(38)

Kiina on maailman ylivoimaisesti suurin ferropiin tuottajamaa. Vuosittaiseksi tuotantokapasiteetiksi arvioitiin 10–11 miljoonaa tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän vuoksi arvioidaan, että Kiinan tuotannonala toimi 50 prosentilla tuotantokapasiteetistaan. Tämä merkitsee, että nykyinen käyttämätön kapasiteetti on noin 5,5 miljoonaa tonnia vuodessa, mikä vastaa unionin kokonaiskulutusta lähes seitsenkertaisesti. Huolimatta nykyisestä käyttämättömästä kapasiteetista ja pyynnön esittäjän toimittamien tietojen pohjalta vaikuttaa siltä, että Kiina edelleen laajentaa tuotantoaan rakentamalla parhaillaan suurempia ja tehokkaampia uuneja.

| (39) | Ei ole näyttöä, joka viittaisi siihen, että Kiinan kotimaisten markkinoiden tai kolmansien maiden markkinoiden kulutustaso kasvaisi merkittävästi ja siten ottaisi vastaan lisääntyneen tuotannon, jos Kiinan tuottajien käyttämätöntä tuotantokapasiteettia otettaisiin käyttöön. |
| --- | --- |

(39)

Ei ole näyttöä, joka viittaisi siihen, että Kiinan kotimaisten markkinoiden tai kolmansien maiden markkinoiden kulutustaso kasvaisi merkittävästi ja siten ottaisi vastaan lisääntyneen tuotannon, jos Kiinan tuottajien käyttämätöntä tuotantokapasiteettia otettaisiin käyttöön.

3.2   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (40) | Sen jälkeen kun lopulliset toimenpiteet oli otettu käyttöön helmikuussa 2008, tuonti Kiinasta supistui tasaisesti ja asettui erittäin alhaiselle tasolle: tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuontia oli vähemmän kuin 1 prosentti unionin kulutuksesta. Tuonnin huippuvuosi oli 2007, jolloin tuonnin määrä oli noin 330 400 tonnia; tästä tuonti supistui vuoteen 2012 mennessä alle 2 500 tonniin. EU:n ferropiimarkkinat ovat todettujen hintatasojen perusteella kuitenkin edelleen houkuttelevia kiinalaisten tuottajien kannalta. |
| --- | --- |

(40)

Sen jälkeen kun lopulliset toimenpiteet oli otettu käyttöön helmikuussa 2008, tuonti Kiinasta supistui tasaisesti ja asettui erittäin alhaiselle tasolle: tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuontia oli vähemmän kuin 1 prosentti unionin kulutuksesta. Tuonnin huippuvuosi oli 2007, jolloin tuonnin määrä oli noin 330 400 tonnia; tästä tuonti supistui vuoteen 2012 mennessä alle 2 500 tonniin. EU:n ferropiimarkkinat ovat todettujen hintatasojen perusteella kuitenkin edelleen houkuttelevia kiinalaisten tuottajien kannalta.

| (41) | Kuten edellä mainittiin, Kiinassa on huomattavasti käyttämätöntä tuotantokapasiteettia, mikä antaa aihetta olettaa, että vaihtoehtoisten markkinoiden löytämiseen tätä käyttämätöntä tuotantokapasiteettia varten on voimakkaat kannustimet. Kiinan hallituksen määräämien erilaisten vientirajoitusten vuoksi (25 prosentin vientitulli, 17 prosentin arvonlisävero, jota ei palauteta, ja vientilisenssit) Kiinan kokonaisvienti on kuitenkin laskenut vuoden 2007 huippuarvosta, joka oli 1,5 miljoonaa tonnia, vain 0,4 miljoonaan tonniin vuonna 2009. Vuodesta 2010 lähtien on kuitenkin havaittu yleistä viennin vahvistumista ja vientimäärä nousi 0,8 miljoonaan tonniin; vuonna 2013 määräksi arvioitiin 0,7 miljoonaa tonnia. Viimeisimmät luvut osoittavat viennin jatkumisen tasolla, jonka määrä on suurempi kuin unionin kokonaiskulutus. |
| --- | --- |

(41)

Kuten edellä mainittiin, Kiinassa on huomattavasti käyttämätöntä tuotantokapasiteettia, mikä antaa aihetta olettaa, että vaihtoehtoisten markkinoiden löytämiseen tätä käyttämätöntä tuotantokapasiteettia varten on voimakkaat kannustimet. Kiinan hallituksen määräämien erilaisten vientirajoitusten vuoksi (25 prosentin vientitulli, 17 prosentin arvonlisävero, jota ei palauteta, ja vientilisenssit) Kiinan kokonaisvienti on kuitenkin laskenut vuoden 2007 huippuarvosta, joka oli 1,5 miljoonaa tonnia, vain 0,4 miljoonaan tonniin vuonna 2009. Vuodesta 2010 lähtien on kuitenkin havaittu yleistä viennin vahvistumista ja vientimäärä nousi 0,8 miljoonaan tonniin; vuonna 2013 määräksi arvioitiin 0,7 miljoonaa tonnia. Viimeisimmät luvut osoittavat viennin jatkumisen tasolla, jonka määrä on suurempi kuin unionin kokonaiskulutus.

| (42) | Mainituista vientirajoituksista huolimatta Kiinan tuottajat veivät huomattavan määrän ferropiitä maailmanlaajuisille markkinoille, joilla ei ole mitään vientirajoituksia (eli Japaniin, Etelä-Koreaan ja Yhdysvaltoihin). |
| --- | --- |

(42)

Mainituista vientirajoituksista huolimatta Kiinan tuottajat veivät huomattavan määrän ferropiitä maailmanlaajuisille markkinoille, joilla ei ole mitään vientirajoituksia (eli Japaniin, Etelä-Koreaan ja Yhdysvaltoihin).

| (43) | Ensi näkemältä Aasian markkinat voisivat olla houkuttelevat Kiinan ylimääräisen tuotannon kannalta. Pyynnön esittäjän toimittamien tietojen mukaan näiden markkinoiden viimeaikainen kehitys on kuitenkin vähentänyt niiden houkuttelevuutta Kiinan viennin kannalta. |
| --- | --- |

(43)

Ensi näkemältä Aasian markkinat voisivat olla houkuttelevat Kiinan ylimääräisen tuotannon kannalta. Pyynnön esittäjän toimittamien tietojen mukaan näiden markkinoiden viimeaikainen kehitys on kuitenkin vähentänyt niiden houkuttelevuutta Kiinan viennin kannalta.

| (44) | Aasian markkinoihin vaikuttaa nimittäin voimakkaasti kahden uuden ferropiihankkeen eteneminen tuotantovaiheeseen Malesiassa (Pertama Ferroalloys- ja Sarawak Ferroalloys -laitokset). Arvioidaan, että Malesian vuosittainen ferropiituotanto kasvaa 420 000 tonnilla vuodesta 2014 lähtien ja että tuotantoa myydään Kaakkois-Aasian naapurimaihin ja erityisesti Japaniin, joka tarvitsee 600 000 tonnia ferropiitä vuodessa. Malesian tuotantolaitosten tuotannolla on kielteinen vaikutus Kaakkois-Aasiaan suuntautuvaan Kiinan vientiin. Lisäksi japanilaiset teräksen tuottajat ja eteläkorealaiset terästehtaat ovat jo tehneet sopimuksia huomattavien ferropiimäärien vuosittaisista ostoista Malesian uusilta tuottajilta, mikä vaikeuttaa Kiinan viennin pääsyä markkinoille. |
| --- | --- |

(44)

Aasian markkinoihin vaikuttaa nimittäin voimakkaasti kahden uuden ferropiihankkeen eteneminen tuotantovaiheeseen Malesiassa (Pertama Ferroalloys- ja Sarawak Ferroalloys -laitokset). Arvioidaan, että Malesian vuosittainen ferropiituotanto kasvaa 420 000 tonnilla vuodesta 2014 lähtien ja että tuotantoa myydään Kaakkois-Aasian naapurimaihin ja erityisesti Japaniin, joka tarvitsee 600 000 tonnia ferropiitä vuodessa. Malesian tuotantolaitosten tuotannolla on kielteinen vaikutus Kaakkois-Aasiaan suuntautuvaan Kiinan vientiin. Lisäksi japanilaiset teräksen tuottajat ja eteläkorealaiset terästehtaat ovat jo tehneet sopimuksia huomattavien ferropiimäärien vuosittaisista ostoista Malesian uusilta tuottajilta, mikä vaikeuttaa Kiinan viennin pääsyä markkinoille.

| (45) | Ilmoitettuihin tietoihin antamissaan huomautuksissa vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Malesian tuotanto oli ilmoitettu liian suureksi. Tarkastuksen jälkeen katsottiin, että tämä huomautus oli aiheellinen, ja Malesian tuotanto korjattiin tämän vuoksi noin 370 000 tonniin. |
| --- | --- |

(45)

Ilmoitettuihin tietoihin antamissaan huomautuksissa vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Malesian tuotanto oli ilmoitettu liian suureksi. Tarkastuksen jälkeen katsottiin, että tämä huomautus oli aiheellinen, ja Malesian tuotanto korjattiin tämän vuoksi noin 370 000 tonniin.

| (46) | Tämän vuoksi oletetaan, että Malesian lisääntyvä tuotanto kiristää kilpailua markkinoilla, jotka jo nyt ovat kylläiset ja joilla Kiinan ja Venäjän markkinaosuus on huomattava. |
| --- | --- |

(46)

Tämän vuoksi oletetaan, että Malesian lisääntyvä tuotanto kiristää kilpailua markkinoilla, jotka jo nyt ovat kylläiset ja joilla Kiinan ja Venäjän markkinaosuus on huomattava.

| (47) | Kiinan tuotteiden läsnäolon vähentyminen unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla selittyy pääosin edellä 41 kappaleessa mainituilla Kiinan hallituksen määräämillä vientirajoituksilla. |
| --- | --- |

(47)

Kiinan tuotteiden läsnäolon vähentyminen unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla selittyy pääosin edellä 41 kappaleessa mainituilla Kiinan hallituksen määräämillä vientirajoituksilla.

| (48) | EU:n markkinoiden hinnat toimisivat myös houkuttimena Kiinan tuottajien käyttämättömän kapasiteetin vastaanottamista varten. Unionin keskimääräinen markkinahinta olikin vuonna 2012 vähintään yhtä korkea kuin Kiinan tuottajien vientihinnat kolmeen tärkeimpään vientimaahan (Japani, Etelä-Korea ja Yhdysvallat), mikä entisestään korostaa unionin markkinoiden houkuttelevuutta, kun myynti muihin kohteisiin tulee ongelmalliseksi. |
| --- | --- |

(48)

EU:n markkinoiden hinnat toimisivat myös houkuttimena Kiinan tuottajien käyttämättömän kapasiteetin vastaanottamista varten. Unionin keskimääräinen markkinahinta olikin vuonna 2012 vähintään yhtä korkea kuin Kiinan tuottajien vientihinnat kolmeen tärkeimpään vientimaahan (Japani, Etelä-Korea ja Yhdysvallat), mikä entisestään korostaa unionin markkinoiden houkuttelevuutta, kun myynti muihin kohteisiin tulee ongelmalliseksi.

| (49) | Voidaankin päätellä, että Euroopan markkinat, jotka ovat yhdet maailman suurimmista, ovat edelleen houkuttelevat Kiinan tuottajien kannalta. |
| --- | --- |

(49)

Voidaankin päätellä, että Euroopan markkinat, jotka ovat yhdet maailman suurimmista, ovat edelleen houkuttelevat Kiinan tuottajien kannalta.

4.   Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

| (50) | Kiinassa oleva käyttämätön kapasiteetti ja unionin markkinoiden verrattain houkutteleva hintataso johtavat päätelmään, jonka mukaan on riski, että tarkasteltavana olevan tuotteen vienti Kiinasta kasvaa, jos voimassa olevien toimenpiteiden annettaisiin päättyä. |
| --- | --- |

(50)

Kiinassa oleva käyttämätön kapasiteetti ja unionin markkinoiden verrattain houkutteleva hintataso johtavat päätelmään, jonka mukaan on riski, että tarkasteltavana olevan tuotteen vienti Kiinasta kasvaa, jos voimassa olevien toimenpiteiden annettaisiin päättyä.

| (51) | Koska Kiinassa on nyt ja mahdollisesti tulevaisuudessa käyttämätöntä kapasiteettia ja unionin markkinat ovat yhdet maailman suurimmista ja Kiinan vientiin odotetaan kohdistuvan paineita Kaakkois-Aasiassa, voidaan päätellä, että kiinalaiset viejät todennäköisesti lisäävät polkumyyntihintaan tapahtuvaa vientiä unioniin, jos polkumyyntitoimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(51)

Koska Kiinassa on nyt ja mahdollisesti tulevaisuudessa käyttämätöntä kapasiteettia ja unionin markkinat ovat yhdet maailman suurimmista ja Kiinan vientiin odotetaan kohdistuvan paineita Kaakkois-Aasiassa, voidaan päätellä, että kiinalaiset viejät todennäköisesti lisäävät polkumyyntihintaan tapahtuvaa vientiä unioniin, jos polkumyyntitoimenpiteet kumotaan.

TUONTI VENÄJÄLTÄ

1.   Alustavat huomautukset

| (52) | Kuten 14 kappaleessa todettiin, vain yksi venäläinen tuottajaryhmä toimi yhteistyössä tutkimuksessa. Todettiin kuitenkin, että kyseinen venäläinen yritysryhmä vastaa huomattavasta osuudesta eli noin 78 prosentista Venäjän ferropiin kokonaistuotannosta ja suurimmasta osasta Venäjältä unioniin suuntautuvasta tuonnista. Tämän vuoksi katsottiin, että oli käytettävä venäläisen yritysryhmän toimittamia tietoja yhdistettyinä muihin lähteisiin, kuten tarkastelupyyntöön sekä tuontia koskeviin kauppatilastoihin (Eurostat), jotta voitiin arvioida polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä. |
| --- | --- |

(52)

Kuten 14 kappaleessa todettiin, vain yksi venäläinen tuottajaryhmä toimi yhteistyössä tutkimuksessa. Todettiin kuitenkin, että kyseinen venäläinen yritysryhmä vastaa huomattavasta osuudesta eli noin 78 prosentista Venäjän ferropiin kokonaistuotannosta ja suurimmasta osasta Venäjältä unioniin suuntautuvasta tuonnista. Tämän vuoksi katsottiin, että oli käytettävä venäläisen yritysryhmän toimittamia tietoja yhdistettyinä muihin lähteisiin, kuten tarkastelupyyntöön sekä tuontia koskeviin kauppatilastoihin (Eurostat), jotta voitiin arvioida polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä.

| (53) | Polkumyyntimarginaalin laskemiseksi katsotaan, että venäläiseen yritysryhmään kuuluvat yritykset JSC CHEMK ja JSC KF ovat etuyhteydessä toisiinsa tullikoodeksin soveltamista koskevan asetuksen 143 artiklan merkityksessä (7), kuten alkuperäisessäkin tutkimuksessa. Tämän vuoksi laskettiin yksi polkumyyntimarginaali koko ryhmälle käyttämällä seuraavaa menetelmää. Polkumyynnin määrä laskettiin kullekin vientiä harjoittavalle tuottajalle, minkä jälkeen määritettiin painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali koko ryhmälle. On huomattava, että tämä menetelmä oli erilainen kuin alkuperäisessä tutkimuksessa noudatettu menetelmä, jossa polkumyyntilaskelma tehtiin aggregoimalla tuotantoyksiköiden kaikki tuotanto- ja myyntitiedot. Päätökseen saadussa välivaiheen tarkastelussa käytettiin eri menettelyä. Tämä menetelmän muutos johtuu olosuhteissa tapahtuneesta muutoksesta eli siitä, että ryhmän yritysrakenne oli muuttunut, jolloin oli mahdollista tunnistaa ryhmän sisäiset eri tuottajat myynnin ja tuotannon osalta. |
| --- | --- |

(53)

Polkumyyntimarginaalin laskemiseksi katsotaan, että venäläiseen yritysryhmään kuuluvat yritykset JSC CHEMK ja JSC KF ovat etuyhteydessä toisiinsa tullikoodeksin soveltamista koskevan asetuksen 143 artiklan merkityksessä (7), kuten alkuperäisessäkin tutkimuksessa. Tämän vuoksi laskettiin yksi polkumyyntimarginaali koko ryhmälle käyttämällä seuraavaa menetelmää. Polkumyynnin määrä laskettiin kullekin vientiä harjoittavalle tuottajalle, minkä jälkeen määritettiin painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali koko ryhmälle. On huomattava, että tämä menetelmä oli erilainen kuin alkuperäisessä tutkimuksessa noudatettu menetelmä, jossa polkumyyntilaskelma tehtiin aggregoimalla tuotantoyksiköiden kaikki tuotanto- ja myyntitiedot. Päätökseen saadussa välivaiheen tarkastelussa käytettiin eri menettelyä. Tämä menetelmän muutos johtuu olosuhteissa tapahtuneesta muutoksesta eli siitä, että ryhmän yritysrakenne oli muuttunut, jolloin oli mahdollista tunnistaa ryhmän sisäiset eri tuottajat myynnin ja tuotannon osalta.

2.   Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana

2.1   Normaaliarvon määritys

| (54) | Ensin tarkasteltiin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille edustavaa verrattuna niiden unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärään eli edustiko tällaisen myynnin kokonaismäärä vähintään viittä prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynnin kokonaismäärästä unioniin. |
| --- | --- |

(54)

Ensin tarkasteltiin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille edustavaa verrattuna niiden unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärään eli edustiko tällaisen myynnin kokonaismäärä vähintään viittä prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynnin kokonaismäärästä unioniin.

| (55) | Tarkasteltiin myös, onko kotimarkkinamyynti riittävän edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan tarkoituksia varten. Tämä tarkastelu tehtiin tuotelajeista, joita vientiä harjoittava tuottaja myi kotimarkkinoillaan ja jotka todettiin suoraan vertailukelpoiseksi unioniin vientiä varten myydyn tuotelajin kanssa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille oli vähintään 5 prosenttia kyseisen tuottajan unioniin viemän vertailukelpoisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä. |
| --- | --- |

(55)

Tarkasteltiin myös, onko kotimarkkinamyynti riittävän edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan tarkoituksia varten. Tämä tarkastelu tehtiin tuotelajeista, joita vientiä harjoittava tuottaja myi kotimarkkinoillaan ja jotka todettiin suoraan vertailukelpoiseksi unioniin vientiä varten myydyn tuotelajin kanssa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille oli vähintään 5 prosenttia kyseisen tuottajan unioniin viemän vertailukelpoisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä.

| (56) | Tutkimuksessa selvitettiin myös, voidaanko tuotelajien kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tätä varten määritettiin tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin viedyn tuotelajin osalta, kuinka suuri osuus tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. |
| --- | --- |

(56)

Tutkimuksessa selvitettiin myös, voidaanko tuotelajien kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tätä varten määritettiin tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin viedyn tuotelajin osalta, kuinka suuri osuus tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa.

| (57) | Tuotelajeille, joiden kohdalla yli 80 prosenttia kotimarkkinoiden myynnistä ylitti kustannukset ja joiden painotettu keskimääräinen myyntihinta oli sama tai suurempi kuin yksikkökohtainen tuotantokustannus, normaaliarvo määritettiin tuotelajeittain kyseisen lajin koko myynnin tosiasiallisten kotimarkkinahintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei. |
| --- | --- |

(57)

Tuotelajeille, joiden kohdalla yli 80 prosenttia kotimarkkinoiden myynnistä ylitti kustannukset ja joiden painotettu keskimääräinen myyntihinta oli sama tai suurempi kuin yksikkökohtainen tuotantokustannus, normaaliarvo määritettiin tuotelajeittain kyseisen lajin koko myynnin tosiasiallisten kotimarkkinahintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei.

| (58) | Jos kyseisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskimääräinen myyntihinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(58)

Jos kyseisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskimääräinen myyntihinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (59) | Jos tiettyä tuotelajia ei myyty kotimarkkinoille tai jos tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynti ei ollut riittävää, normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(59)

Jos tiettyä tuotelajia ei myyty kotimarkkinoille tai jos tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynti ei ollut riittävää, normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (60) | Kun normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti, myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia sekä voittoa koskevat määrät perustuivat perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti tosiasialliseen tietoon vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja myynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tai käytettävissä oleviin tosiseikkoihin. |
| --- | --- |

(60)

Kun normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti, myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia sekä voittoa koskevat määrät perustuivat perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti tosiasialliseen tietoon vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja myynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tai käytettävissä oleviin tosiseikkoihin.

2.2   Vientihinnan määrittäminen

| (61) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla venäläisen yritysryhmän vientimyynti unioniin tapahtui sen osakkuusyrityksen RFAI:n kautta, jäljempänä ’etuyhteydessä oleva tuoja’, joka toteutti kaikki tavaroiden luovuttamista vapaaseen liikkeeseen unionissa koskevat tuontitoimet. |
| --- | --- |

(61)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla venäläisen yritysryhmän vientimyynti unioniin tapahtui sen osakkuusyrityksen RFAI:n kautta, jäljempänä ’etuyhteydessä oleva tuoja’, joka toteutti kaikki tavaroiden luovuttamista vapaaseen liikkeeseen unionissa koskevat tuontitoimet.

| (62) | Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle, ja sitä oikaistiin kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneiden kustannusten sekä kohtuullisten myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton huomioon ottamiseksi. Tätä varten käytettiin todellista myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten prosenttiosuutta, ja riippumattomilta tuojilta saatavan kertynyttä voittoa koskevan uuden tiedon puutteessa käytettiin jo alkuperäisessä tutkimuksessa käytettyä voittoprosenttia, joka oli 6 prosenttia. |
| --- | --- |

(62)

Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle, ja sitä oikaistiin kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneiden kustannusten sekä kohtuullisten myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton huomioon ottamiseksi. Tätä varten käytettiin todellista myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten prosenttiosuutta, ja riippumattomilta tuojilta saatavan kertynyttä voittoa koskevan uuden tiedon puutteessa käytettiin jo alkuperäisessä tutkimuksessa käytettyä voittoprosenttia, joka oli 6 prosenttia.

| (63) | Venäläinen yritysryhmä väitti, että yritystä RFAI olisi käsiteltävä osana samaa taloudellista yksikköä, sillä kumpikin on samojen henkilöiden hallinnassa ja johdossa ja yritykset toimivat yhtenä taloudellisena yksikkönä. Tämän vuoksi vientihintoja määritettäessä ei pitäisi tehdä vähennyksiä RFAI:n myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(63)

Venäläinen yritysryhmä väitti, että yritystä RFAI olisi käsiteltävä osana samaa taloudellista yksikköä, sillä kumpikin on samojen henkilöiden hallinnassa ja johdossa ja yritykset toimivat yhtenä taloudellisena yksikkönä. Tämän vuoksi vientihintoja määritettäessä ei pitäisi tehdä vähennyksiä RFAI:n myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton huomioon ottamiseksi.

| (64) | Kysymys siitä, oliko venäläisen yritysryhmän ja RFAI:n välinen yhteys muodoltaan yksi taloudellinen yksikkö, on merkityksetön 2 artiklan 9 kohdassa tarkoitetun vientihintojen määrittämiseksi tehtävän oikaisun kannalta. |
| --- | --- |

(64)

Kysymys siitä, oliko venäläisen yritysryhmän ja RFAI:n välinen yhteys muodoltaan yksi taloudellinen yksikkö, on merkityksetön 2 artiklan 9 kohdassa tarkoitetun vientihintojen määrittämiseksi tehtävän oikaisun kannalta.

| (65) | Tämän vuoksi, koska venäläisen yritysryhmän vientimyynti tapahtui osakkuusyrityksen (RFAI) kautta, vientihinta oli oikaistava vähentämällä kohtuullinen marginaali myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa varten, kuten perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdassa nimenomaisesti säädetään. Tämän perusteella väite on hylättävä. |
| --- | --- |

(65)

Tämän vuoksi, koska venäläisen yritysryhmän vientimyynti tapahtui osakkuusyrityksen (RFAI) kautta, vientihinta oli oikaistava vähentämällä kohtuullinen marginaali myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa varten, kuten perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdassa nimenomaisesti säädetään. Tämän perusteella väite on hylättävä.

| (66) | Vientiä harjoittava tuottaja toisti väitteen, jonka mukaan kyseessä on yksi taloudellinen yksikkö, mikä estäisi perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaiset oikaisut myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa varten. Se väitti myös, että vaikka oikaisut olisivat oikeutettuja, laskennalliseen vientihintaan olisi sisällytettävä ainoastaan RFAI:n tuontiin liittyvät kustannukset ja sen ulkopuolelle olisi jätettävä kaikki yhden taloudellisen yksikön vientiin liittyvät myynti- hallinto- ja yleiskustannukset. Lopuksi se ilmoitti olevansa eri mieltä päätelmästä, jonka mukaan tässä tapauksessa ei ollut kyse yhdestä taloudellisesta yksiköstä. |
| --- | --- |

(66)

Vientiä harjoittava tuottaja toisti väitteen, jonka mukaan kyseessä on yksi taloudellinen yksikkö, mikä estäisi perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaiset oikaisut myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa varten. Se väitti myös, että vaikka oikaisut olisivat oikeutettuja, laskennalliseen vientihintaan olisi sisällytettävä ainoastaan RFAI:n tuontiin liittyvät kustannukset ja sen ulkopuolelle olisi jätettävä kaikki yhden taloudellisen yksikön vientiin liittyvät myynti- hallinto- ja yleiskustannukset. Lopuksi se ilmoitti olevansa eri mieltä päätelmästä, jonka mukaan tässä tapauksessa ei ollut kyse yhdestä taloudellisesta yksiköstä.

| (67) | Yhden taloudellisen yksikön esiintyminen on merkityksetöntä perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisen vientihinnan määrityksen kannalta. Kunhan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdassa ja 2 artiklan 9 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät, valvonnan tai yhdentymisen aste on merkityksetön, kun arvioidaan 2 artiklan 9 kohdan (8) mukaisesti tehtävien oikaisujen laillisuutta. Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdassa edellytetään, että komissio tietyissä tilanteissa muodostaa vientihinnan ja oikaisee tällaista laskennallista vientihintaa tiettyjen parametrien osalta, mukaan lukien tapaukset, joissa osapuolten välillä ”näyttää olevan yhtiösuhde”. Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan sanamuoto on selkeä siltä osin, että sen mukaan ”oikaisuja tehdään” (korostus komission yksiköiden lisäämä). Komissio varmisti, että RFAI toteutti kaikki toiminnot, jotka etuyhteydessä oleva tuoja unionissa yleensä hoitaa; RFAI onkin tiiviisti osallisena ryhmän kansainvälisessä toiminnassa (asiakastuki, logistiikka ja toimitusaikataulut, tuotantohyödykkeiden ja keskeisten raaka-aineiden hankinta jne.). Näin ollen perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukainen edellytys oikaisun tekemiselle täyttyi, joten tehdyt oikaisut ovat oikeutettuja. Tämän vuoksi päätellään, että tehtyjä oikaisuja edellytetään perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdassa. |
| --- | --- |

(67)

Yhden taloudellisen yksikön esiintyminen on merkityksetöntä perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisen vientihinnan määrityksen kannalta. Kunhan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdassa ja 2 artiklan 9 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät, valvonnan tai yhdentymisen aste on merkityksetön, kun arvioidaan 2 artiklan 9 kohdan (8) mukaisesti tehtävien oikaisujen laillisuutta. Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdassa edellytetään, että komissio tietyissä tilanteissa muodostaa vientihinnan ja oikaisee tällaista laskennallista vientihintaa tiettyjen parametrien osalta, mukaan lukien tapaukset, joissa osapuolten välillä ”näyttää olevan yhtiösuhde”. Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan sanamuoto on selkeä siltä osin, että sen mukaan ”oikaisuja tehdään” (korostus komission yksiköiden lisäämä). Komissio varmisti, että RFAI toteutti kaikki toiminnot, jotka etuyhteydessä oleva tuoja unionissa yleensä hoitaa; RFAI onkin tiiviisti osallisena ryhmän kansainvälisessä toiminnassa (asiakastuki, logistiikka ja toimitusaikataulut, tuotantohyödykkeiden ja keskeisten raaka-aineiden hankinta jne.). Näin ollen perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukainen edellytys oikaisun tekemiselle täyttyi, joten tehdyt oikaisut ovat oikeutettuja. Tämän vuoksi päätellään, että tehtyjä oikaisuja edellytetään perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdassa.

| (68) | Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että asiassa Nikopolsky/Interpipe (9) annetusta tuomiosta seuraa, että perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaista vientihinnan oikaisua ei voida tehdä, jos viejä ja siihen etuyhteydessä oleva kauppias muodostavat yhden taloudellisen yksikön. Tämä väite on perusteeton. Kyseinen tuomio koskee itse asiassa oikaisua, joka tehtiin 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan nojalla ja joka koski nimellisiä palkkioita, joita saaneen kauppiaan tehtävät olivat samanlaisia kuin palkkioperusteisesti työskentelevän edustajan. Mainittu oikeuskäytäntö on tämän vuoksi merkityksetön nyt käsillä olevassa tapauksessa, jossa sveitsiläinen yritys RFAI vastaa kaikista tehtävistä, jotka tavanomaisesti kuuluisivat etuyhteydessä olevalle tuojalle. Se, että kyseessä on yksi taloudellinen yksikkö, ei vaikuta samalla tavoin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisiin oikaisuihin kuin saman asetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti vaadittuihin oikaisuihin. Siihen, voidaanko vaatia oikaisua kohtuullista marginaalia varten myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton huomioon ottamiseksi, ei myöskään liity harkintavaltaa. Tällainen oikaisu on tehtävä perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti, kun osapuolet ovat yhtiösuhteessa. |
| --- | --- |

(68)

Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että asiassa Nikopolsky/Interpipe (9) annetusta tuomiosta seuraa, että perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaista vientihinnan oikaisua ei voida tehdä, jos viejä ja siihen etuyhteydessä oleva kauppias muodostavat yhden taloudellisen yksikön. Tämä väite on perusteeton. Kyseinen tuomio koskee itse asiassa oikaisua, joka tehtiin 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan nojalla ja joka koski nimellisiä palkkioita, joita saaneen kauppiaan tehtävät olivat samanlaisia kuin palkkioperusteisesti työskentelevän edustajan. Mainittu oikeuskäytäntö on tämän vuoksi merkityksetön nyt käsillä olevassa tapauksessa, jossa sveitsiläinen yritys RFAI vastaa kaikista tehtävistä, jotka tavanomaisesti kuuluisivat etuyhteydessä olevalle tuojalle. Se, että kyseessä on yksi taloudellinen yksikkö, ei vaikuta samalla tavoin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisiin oikaisuihin kuin saman asetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti vaadittuihin oikaisuihin. Siihen, voidaanko vaatia oikaisua kohtuullista marginaalia varten myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton huomioon ottamiseksi, ei myöskään liity harkintavaltaa. Tällainen oikaisu on tehtävä perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti, kun osapuolet ovat yhtiösuhteessa.

| (69) | Oikaisun laajuuden osalta ei voida hyväksyä väitettä, joka koskee myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton huomioon ottamiseksi tehtäviä osittaisia oikaisuja, koska vientiä harjoittava tuottaja ei ole esittänyt aiheeseen liittyvää näyttöä. Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaiset oikaisut ovat luontaisia, kun vientihintaa muodostetaan yleisimmissä yhtiötapauksissa. Jos kaikki myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto oikaistaisiin vain osittain, tällaisen mukautuksen olisi perustuttava näyttöön, jonka vientiä harjoittava tuottaja on toimittanut kustannuksista erityisesti siltä osin, ovatko tällaiset kustannukset erityisiä menoja, jotka ovat koituneet jonkin sellaisen toiminnan osalta, joka ei suoraan liity tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sen tuonnin ja myöhemmän jälleenmyynnin välillä. |
| --- | --- |

(69)

Oikaisun laajuuden osalta ei voida hyväksyä väitettä, joka koskee myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton huomioon ottamiseksi tehtäviä osittaisia oikaisuja, koska vientiä harjoittava tuottaja ei ole esittänyt aiheeseen liittyvää näyttöä. Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaiset oikaisut ovat luontaisia, kun vientihintaa muodostetaan yleisimmissä yhtiötapauksissa. Jos kaikki myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto oikaistaisiin vain osittain, tällaisen mukautuksen olisi perustuttava näyttöön, jonka vientiä harjoittava tuottaja on toimittanut kustannuksista erityisesti siltä osin, ovatko tällaiset kustannukset erityisiä menoja, jotka ovat koituneet jonkin sellaisen toiminnan osalta, joka ei suoraan liity tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sen tuonnin ja myöhemmän jälleenmyynnin välillä.

| (70) | Venäläinen yritysryhmä väitti myös, ettei polkumyyntitullia pitäisi vähentää vientihintaa laskettaessa perusasetuksen 11 artiklan 10 kohdan mukaisesti, koska tulli siirretään asianmukaisesti jälleenmyyntihintoihin ja myöhempiin myyntihintoihin unionissa. |
| --- | --- |

(70)

Venäläinen yritysryhmä väitti myös, ettei polkumyyntitullia pitäisi vähentää vientihintaa laskettaessa perusasetuksen 11 artiklan 10 kohdan mukaisesti, koska tulli siirretään asianmukaisesti jälleenmyyntihintoihin ja myöhempiin myyntihintoihin unionissa.

| (71) | Tutkimuksessa vahvistettiin erityisesti, että tarkasteltavana olevan tuotteen jälleenmyyntihinnat unionissa eivät kuvastaneet tullia, jota maksettiin 99 prosentista ilmoittuja tapahtumia. Sen vuoksi voidaan päätellä, että polkumyyntitullia ei siirretä asianmukaisesti venäläisen yritysryhmän jälleenmyyntihintoihin. Tämän seurauksena venäläisen yritysryhmän väitettä ei voitu hyväksyä, ja polkumyyntitullia vastaava määrä on vähennetty määritettäessä vientihintoja perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(71)

Tutkimuksessa vahvistettiin erityisesti, että tarkasteltavana olevan tuotteen jälleenmyyntihinnat unionissa eivät kuvastaneet tullia, jota maksettiin 99 prosentista ilmoittuja tapahtumia. Sen vuoksi voidaan päätellä, että polkumyyntitullia ei siirretä asianmukaisesti venäläisen yritysryhmän jälleenmyyntihintoihin. Tämän seurauksena venäläisen yritysryhmän väitettä ei voitu hyväksyä, ja polkumyyntitullia vastaava määrä on vähennetty määritettäessä vientihintoja perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti.

2.3   Vertailu ja oikaisut

| (72) | Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet otettiin huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(72)

Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet otettiin huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

| (73) | Kuljetus-, vakuutus-, terminaali- ja käsittelykustannukset, luottokustannukset sekä palkkiot otettiin oikaisujen muodossa huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti, jos se oli tarpeellista ja perusteltua. |
| --- | --- |

(73)

Kuljetus-, vakuutus-, terminaali- ja käsittelykustannukset, luottokustannukset sekä palkkiot otettiin oikaisujen muodossa huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti, jos se oli tarpeellista ja perusteltua.

2.4   Polkumyynti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana

| (74) | Kunkin venäläiseen yritysryhmään kuuluvan vientiä harjoittavan tuottajan osalta painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin sen vientihintojen painotettuun keskiarvoon tuotelajeittain noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(74)

Kunkin venäläiseen yritysryhmään kuuluvan vientiä harjoittavan tuottajan osalta painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin sen vientihintojen painotettuun keskiarvoon tuotelajeittain noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (75) | Vientiä harjoittava tuottaja esitti useita väitteitä, jotka koskevat polkumyyntimarginaalin laskemista. |
| --- | --- |

(75)

Vientiä harjoittava tuottaja esitti useita väitteitä, jotka koskevat polkumyyntimarginaalin laskemista.

| (76) | Ryhmän yhden tuottajayrityksen toiselta ryhmän tuottajayritykseltä ostaman kvartsiitin kustannusten osalta kiistettiin ensinnäkin 5 prosentin voittomarginaalin lisääminen tarkistettuun hankintahintaan. Perusteluna käytettiin sitä, että kumpikin yritys kuuluu samaan taloudelliseen yksikköön. |
| --- | --- |

(76)

Ryhmän yhden tuottajayrityksen toiselta ryhmän tuottajayritykseltä ostaman kvartsiitin kustannusten osalta kiistettiin ensinnäkin 5 prosentin voittomarginaalin lisääminen tarkistettuun hankintahintaan. Perusteluna käytettiin sitä, että kumpikin yritys kuuluu samaan taloudelliseen yksikköön.

| (77) | Vaikka yhtä taloudellista yksikköä koskeva väite on merkityksetön kvartsiitin hinnan oikaisun yhteydessä, on myönnettävä, että etuyhteydessä olevien osapuolten väliset liiketoimet voidaan tehdä ilman voittoa. Koska kvartsiittia ei myyty ulkopuolisille osapuolille, minkäänlaisen voiton esiintymistä ei myöskään pysytty osoittamaan. Tämän vuoksi jätettiin tekemättä kvartsiitin oikaistun hinnan korotus voittoa vastaavasti ja polkumyynnin määrittämistä muutettiin vastaavasti. |
| --- | --- |

(77)

Vaikka yhtä taloudellista yksikköä koskeva väite on merkityksetön kvartsiitin hinnan oikaisun yhteydessä, on myönnettävä, että etuyhteydessä olevien osapuolten väliset liiketoimet voidaan tehdä ilman voittoa. Koska kvartsiittia ei myyty ulkopuolisille osapuolille, minkäänlaisen voiton esiintymistä ei myöskään pysytty osoittamaan. Tämän vuoksi jätettiin tekemättä kvartsiitin oikaistun hinnan korotus voittoa vastaavasti ja polkumyynnin määrittämistä muutettiin vastaavasti.

| (78) | Toinen väite koski sitä, että komissio sovelsi WTO:n riitojenratkaisuelimen suositusta, joka oli annettu Norjan kanssa käydyssä lohikiistassa. Mainitussa riitatapauksessa suositeltiin, että kun tietyn tuotelajin kotimaanmyynti ei ole edustavaa, tällaisissa liiketoimissa toteutuneita myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa olisi kuitenkin käytettävä normaaliarvon määrittämiseksi. Vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että uuden menetelmän soveltaminen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa ei ollut sallittua, sillä mikään olosuhteiden merkittävä muutos ei mahdollistanut tätä. |
| --- | --- |

(78)

Toinen väite koski sitä, että komissio sovelsi WTO:n riitojenratkaisuelimen suositusta, joka oli annettu Norjan kanssa käydyssä lohikiistassa. Mainitussa riitatapauksessa suositeltiin, että kun tietyn tuotelajin kotimaanmyynti ei ole edustavaa, tällaisissa liiketoimissa toteutuneita myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa olisi kuitenkin käytettävä normaaliarvon määrittämiseksi. Vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että uuden menetelmän soveltaminen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa ei ollut sallittua, sillä mikään olosuhteiden merkittävä muutos ei mahdollistanut tätä.

| (79) | Komissio selvitti lohikiistaa käsitelleen WTO:n paneelin menetelmiä kuulemisessa vientiä harjoittavalle tuottajalle, joka edelleen katsoi, että paneelin suosituksissa rikotaan perusasetuksen 2 artiklan 4 ja 6 kohtaa. On kuitenkin komission velvollisuus panna tällaiset tuomiot täytäntöön osana sen WTO-velvoitteita. Nämä menetelmät koskevat kaikkia tapauksia eivätkä siis ainoastaan perusasetuksen 5 artiklan nojalla vireille pantuja tutkimuksia. |
| --- | --- |

(79)

Komissio selvitti lohikiistaa käsitelleen WTO:n paneelin menetelmiä kuulemisessa vientiä harjoittavalle tuottajalle, joka edelleen katsoi, että paneelin suosituksissa rikotaan perusasetuksen 2 artiklan 4 ja 6 kohtaa. On kuitenkin komission velvollisuus panna tällaiset tuomiot täytäntöön osana sen WTO-velvoitteita. Nämä menetelmät koskevat kaikkia tapauksia eivätkä siis ainoastaan perusasetuksen 5 artiklan nojalla vireille pantuja tutkimuksia.

| (80) | Kolmannen väitteen pohjalta komissio korjasi niitä tapauksia, joissa yhden ryhmään kuuluvan vientiä harjoittavan tuottajan kustannuksia verrattiin toisen vientiä harjoittavan tuottajan tiettyyn myyntiin. |
| --- | --- |

(80)

Kolmannen väitteen pohjalta komissio korjasi niitä tapauksia, joissa yhden ryhmään kuuluvan vientiä harjoittavan tuottajan kustannuksia verrattiin toisen vientiä harjoittavan tuottajan tiettyyn myyntiin.

| (81) | Komissio vahvistaa myös, että liikevaihto oikaistiin käyttämällä samoja oikaisuja kuin tuotantokustannuksissakin, kuten kuljetus-, vakuutus- ja käsittelykustannuksia, kun määritettiin kannattavuutta, ja pakkauskustannuksia, kun määritettiin polkumyyntimarginaaleja. |
| --- | --- |

(81)

Komissio vahvistaa myös, että liikevaihto oikaistiin käyttämällä samoja oikaisuja kuin tuotantokustannuksissakin, kuten kuljetus-, vakuutus- ja käsittelykustannuksia, kun määritettiin kannattavuutta, ja pakkauskustannuksia, kun määritettiin polkumyyntimarginaaleja.

| (82) | Neljännessä väitteessään vientiä harjoittava tuottaja katsoo, että voimassa oleva polkumyyntitulli oli asiattomasti vähennetty vientihinnasta. Tämän kohdan osalta todetaan, että vientihinnat olivat yli 100 prosenttia korkeammat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kuin alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla, minkä väitetään osoittavan, että polkumyyntitulli sisällytettiin vientihintoihin. Lisäksi tiettyjä tuontiveroja ja polkumyyntitulleja ei olisi pitänyt vähentää, koska väitettiin, että ne oli maksettu ennakolta ja koskivat tulevaa kautta. Komissio ei olisi myöskään saanut ottaa huomioon Japanin toimiston kustannuksia eikä Sveitsin valtion ja kantonien tuloveroja. |
| --- | --- |

(82)

Neljännessä väitteessään vientiä harjoittava tuottaja katsoo, että voimassa oleva polkumyyntitulli oli asiattomasti vähennetty vientihinnasta. Tämän kohdan osalta todetaan, että vientihinnat olivat yli 100 prosenttia korkeammat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kuin alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla, minkä väitetään osoittavan, että polkumyyntitulli sisällytettiin vientihintoihin. Lisäksi tiettyjä tuontiveroja ja polkumyyntitulleja ei olisi pitänyt vähentää, koska väitettiin, että ne oli maksettu ennakolta ja koskivat tulevaa kautta. Komissio ei olisi myöskään saanut ottaa huomioon Japanin toimiston kustannuksia eikä Sveitsin valtion ja kantonien tuloveroja.

| (83) | Vientiä harjoittavan tuottajan esittämä näyttö ei ole ratkaisevaa, kun pyritään osoittamaan, että polkumyyntitulli tässä tapauksessa ja tämän tuotteen osalta otettiin asianmukaisesti huomioon vientihinnassa. Sekä jälleenmyyntihinnat että tuotantokustannukset ovat nousseet voimakkaasti alkuperäisen tutkimuksen jälkeen. Tämän vuoksi vientihintojen nousun ei voida varmasti osoittaa johtuvan tullin siirtämisestä hintoihin. Jotta voidaan tuoda ilmi se, että esitetty näyttö ei ole vakuuttavaa, komissio vertasi vientihintoja tavaroiden kustannuksiin, polkumyyntitulli mukaan luettuna, tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, ja tulokseksi saatiin, että 99 prosentissa vientitapahtumia vientihinta ei ole riittävän korkea polkumyyntitullin kattamiseksi. Lopuksi voidaan todeta, että tullin vähentämättä jättäminenkään ei riittäisi poistamaan päätelmää huomattavasta polkumyynnistä eikä se myöskään vaikuttaisi päätelmään, joka koskee polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä. Tämän vuoksi sillä ei olisi mitään vaikutusta nyt käsillä olevan toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tulokseen. |
| --- | --- |

(83)

Vientiä harjoittavan tuottajan esittämä näyttö ei ole ratkaisevaa, kun pyritään osoittamaan, että polkumyyntitulli tässä tapauksessa ja tämän tuotteen osalta otettiin asianmukaisesti huomioon vientihinnassa. Sekä jälleenmyyntihinnat että tuotantokustannukset ovat nousseet voimakkaasti alkuperäisen tutkimuksen jälkeen. Tämän vuoksi vientihintojen nousun ei voida varmasti osoittaa johtuvan tullin siirtämisestä hintoihin. Jotta voidaan tuoda ilmi se, että esitetty näyttö ei ole vakuuttavaa, komissio vertasi vientihintoja tavaroiden kustannuksiin, polkumyyntitulli mukaan luettuna, tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, ja tulokseksi saatiin, että 99 prosentissa vientitapahtumia vientihinta ei ole riittävän korkea polkumyyntitullin kattamiseksi. Lopuksi voidaan todeta, että tullin vähentämättä jättäminenkään ei riittäisi poistamaan päätelmää huomattavasta polkumyynnistä eikä se myöskään vaikuttaisi päätelmään, joka koskee polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä. Tämän vuoksi sillä ei olisi mitään vaikutusta nyt käsillä olevan toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tulokseen.

| (84) | Komissio totesi, että tuontitullien ja polkumyyntitullien ennakkomaksu on mahdotonta ja että tällaiset tullit peritään tuonnin yhteydessä. Lisäksi yritysryhmä käytti tullivarastoa, minkä vuoksi tullit maksetaan vasta, kun tuonti ja myynti tosiasiallisesti tapahtuu. Lisäksi 31 päivän joulukuuta 2012 alustavan tulostilin ja taseen sekä tarkastettujen tilien pohjalta todettiin selkeästi, että tilintarkastajat olivat uudelleenluokitelleet väitetyt ennakkoon maksetut polkumyyntitullit todellisuudessa maksetuiksi polkumyyntitulleiksi kustannuksena tuloslaskelmassa. |
| --- | --- |

(84)

Komissio totesi, että tuontitullien ja polkumyyntitullien ennakkomaksu on mahdotonta ja että tällaiset tullit peritään tuonnin yhteydessä. Lisäksi yritysryhmä käytti tullivarastoa, minkä vuoksi tullit maksetaan vasta, kun tuonti ja myynti tosiasiallisesti tapahtuu. Lisäksi 31 päivän joulukuuta 2012 alustavan tulostilin ja taseen sekä tarkastettujen tilien pohjalta todettiin selkeästi, että tilintarkastajat olivat uudelleenluokitelleet väitetyt ennakkoon maksetut polkumyyntitullit todellisuudessa maksetuiksi polkumyyntitulleiksi kustannuksena tuloslaskelmassa.

| (85) | Japanin toimiston kustannukset eivät liittyneet tarkasteltavana olevaan tuotteeseen eivätkä sen vuoksi vaikuttaneet komission tekemään laskelmaan. Tämän vuoksi väite hylättiin. Mainitut Sveitsin verot olisi voitu jättää huomiotta vain, jos ne olivat liittyneet yrityksen tuloveroon, mikä ilmoitettuihin tietoihin saadun vastauksen pohjalta näyttää olevan tilanne. Tämän vuoksi polkumyyntilaskelmaa oikaistiin vastaavasti. |
| --- | --- |

(85)

Japanin toimiston kustannukset eivät liittyneet tarkasteltavana olevaan tuotteeseen eivätkä sen vuoksi vaikuttaneet komission tekemään laskelmaan. Tämän vuoksi väite hylättiin. Mainitut Sveitsin verot olisi voitu jättää huomiotta vain, jos ne olivat liittyneet yrityksen tuloveroon, mikä ilmoitettuihin tietoihin saadun vastauksen pohjalta näyttää olevan tilanne. Tämän vuoksi polkumyyntilaskelmaa oikaistiin vastaavasti.

| (86) | Komissio tarkisti ryhmään kuuluvan Brittiläisillä Neitsytsaarilla sijaitsevan yrityksen toiselle ryhmän yritykselle antaman lainan oikaistun koron vastauksena väitteeseen, jonka mukaan tällaiset lainat voidaan myöntää markkinaolosuhteita matalammalla tasolla, ja ne ovat tarkoituksenmukaisia ainoastaan, jos lainan korko on pienempi kuin pankista saatavassa lainassa. Komissio vahvistaa lisäksi, että RFAI:n voittomarginaalia sovellettiin laskun nettoarvoon yrityksen kirjanpitovaluutassa eikä se perustunut CIF-hintaan, johon lisätään tiettyjä kustannuksia. |
| --- | --- |

(86)

Komissio tarkisti ryhmään kuuluvan Brittiläisillä Neitsytsaarilla sijaitsevan yrityksen toiselle ryhmän yritykselle antaman lainan oikaistun koron vastauksena väitteeseen, jonka mukaan tällaiset lainat voidaan myöntää markkinaolosuhteita matalammalla tasolla, ja ne ovat tarkoituksenmukaisia ainoastaan, jos lainan korko on pienempi kuin pankista saatavassa lainassa. Komissio vahvistaa lisäksi, että RFAI:n voittomarginaalia sovellettiin laskun nettoarvoon yrityksen kirjanpitovaluutassa eikä se perustunut CIF-hintaan, johon lisätään tiettyjä kustannuksia.

| (87) | Edellä esitettyjen huomioiden mukaisesti, kun laskelmat oli tarkistettu siltä pohjalta, että ryhmänsisäistä kvartsiitin myyntiä, ryhmäsisäistä lainaa ja Sveitsin valtiollisia ja kantonin tuloveroja koskevat väitteet hyväksyttiin, polkumyyntimarginaalia prosentteina vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta ilmaistuna tarkistettiin ja sen todettiin olevan 43 prosenttia. |
| --- | --- |

(87)

Edellä esitettyjen huomioiden mukaisesti, kun laskelmat oli tarkistettu siltä pohjalta, että ryhmänsisäistä kvartsiitin myyntiä, ryhmäsisäistä lainaa ja Sveitsin valtiollisia ja kantonin tuloveroja koskevat väitteet hyväksyttiin, polkumyyntimarginaalia prosentteina vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta ilmaistuna tarkistettiin ja sen todettiin olevan 43 prosenttia.

| (88) | On muistettava, että edellä 4 kappaleessa mainitun välivaiheen tarkastelussa pääteltiin, että venäläisen yritysryhmän tuonti tapahtui polkumyyntihinnoin lokakuun 2009 ja syyskuun 2010 välisen jakson aikana. |
| --- | --- |

(88)

On muistettava, että edellä 4 kappaleessa mainitun välivaiheen tarkastelussa pääteltiin, että venäläisen yritysryhmän tuonti tapahtui polkumyyntihinnoin lokakuun 2009 ja syyskuun 2010 välisen jakson aikana.

3.   Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

| (89) | Sen lisäksi, että analysoitiin, esiintyikö polkumyyntiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, tutkittiin myös polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyys. |
| --- | --- |

(89)

Sen lisäksi, että analysoitiin, esiintyikö polkumyyntiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, tutkittiin myös polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyys.

3.1   Tuotantokapasiteetti Venäjällä

| (90) | Venäjä on maailman toiseksi suurin ferropiin tuottaja. Metal Expert -markkinatutkimusyrityksen mukaan Venäjän ferropiin tuotantokapasiteetti on noin 900 000 tonnia. Tähän sisältyy tuotanto uuneissa, joissa voidaan ferropiin lisäksi tuottaa myös muita ferroseoksia. Näiden kahden tuottajan (JSC CHEMK ja Serov Ferroalloy Plant) tuotantolaitteistot mahdollistavat itse asiassa tuotannon nopean vaihtamisen ferropiin ja muiden ferroseosten välillä. Muiden venäläisten tuottajien (Bratsk Ferroalloy Plant, NLMK ja JSC KF) laitteistot mahdollistavat ainoastaan ferropiin tuotannon. |
| --- | --- |

(90)

Venäjä on maailman toiseksi suurin ferropiin tuottaja. Metal Expert -markkinatutkimusyrityksen mukaan Venäjän ferropiin tuotantokapasiteetti on noin 900 000 tonnia. Tähän sisältyy tuotanto uuneissa, joissa voidaan ferropiin lisäksi tuottaa myös muita ferroseoksia. Näiden kahden tuottajan (JSC CHEMK ja Serov Ferroalloy Plant) tuotantolaitteistot mahdollistavat itse asiassa tuotannon nopean vaihtamisen ferropiin ja muiden ferroseosten välillä. Muiden venäläisten tuottajien (Bratsk Ferroalloy Plant, NLMK ja JSC KF) laitteistot mahdollistavat ainoastaan ferropiin tuotannon.

| (91) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen ainoa yhteistyössä toiminut tuottaja väitti, että sen omat tiedot oli jätetty huomiotta Venäjän tuotantokapasiteettia koskevissa laskelmissa. Kuten 52 kappaleessa kuitenkin mainittiin, tärkein käytetty tiedonlähde oli tämän venäläisen yritysryhmän tarjoama. Metal Expert -raporttia käytettiin muiden Venäjän tuottajien tuotantokapasiteetin määrittämiseen. Sen vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(91)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen ainoa yhteistyössä toiminut tuottaja väitti, että sen omat tiedot oli jätetty huomiotta Venäjän tuotantokapasiteettia koskevissa laskelmissa. Kuten 52 kappaleessa kuitenkin mainittiin, tärkein käytetty tiedonlähde oli tämän venäläisen yritysryhmän tarjoama. Metal Expert -raporttia käytettiin muiden Venäjän tuottajien tuotantokapasiteetin määrittämiseen. Sen vuoksi väite hylättiin.

| (92) | Lisäksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että JSC CHEMK:in tuotanto oli arvioitu väärin, sillä sen mukaan on käytännöllisesti katsoen mahdotonta siirtyä yhden rautaseoksen tuotannosta toiseen ilman merkittäviä lisäkustannuksia ja viivästyksiä. JSC CHEMK:in tiloihin tehdyn tarkastuskäynnin aikana saatiin kuitenkin näyttöä siitä, että uunit voidaan siirtää yhden rautaseoksen tuotannosta toiseen ilman edellä kuvattuja viivästyksiä. Sen vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(92)

Lisäksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että JSC CHEMK:in tuotanto oli arvioitu väärin, sillä sen mukaan on käytännöllisesti katsoen mahdotonta siirtyä yhden rautaseoksen tuotannosta toiseen ilman merkittäviä lisäkustannuksia ja viivästyksiä. JSC CHEMK:in tiloihin tehdyn tarkastuskäynnin aikana saatiin kuitenkin näyttöä siitä, että uunit voidaan siirtää yhden rautaseoksen tuotannosta toiseen ilman edellä kuvattuja viivästyksiä. Sen vuoksi väite hylättiin.

| (93) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tosiasiallinen tuotanto arvioitiin noin 633 000 tonniksi (FeSi75) ja saatavilla oleva kapasiteetti enintään 267 000 tonniksi. Kun käytetään melko varovaista lähestymistapaa ja otetaan huomioon muiden ferroseosten valmistukseen käytetty tuotantokapasiteetti, käyttämätön ferropiin valmistuskapasiteetti on vähintään 120 000 tonnia. |
| --- | --- |

(93)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tosiasiallinen tuotanto arvioitiin noin 633 000 tonniksi (FeSi75) ja saatavilla oleva kapasiteetti enintään 267 000 tonniksi. Kun käytetään melko varovaista lähestymistapaa ja otetaan huomioon muiden ferroseosten valmistukseen käytetty tuotantokapasiteetti, käyttämätön ferropiin valmistuskapasiteetti on vähintään 120 000 tonnia.

| (94) | Venäläinen yritysryhmä väitti, että Venäjän käyttämätöntä kapasiteettia koskeva arvio oli laadittu väärin, sillä komissio ei ottanut huomioon, että venäläinen yritysryhmä käytti 95–100 prosenttia tuotantokapasiteetistaan. Kuten edellisessä kappaleessa kuitenkin mainittiin, on noudatettu varovaista lähestymistapaa ottamalla huomioon todellinen käyttämätön kapasiteetti. Sen vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(94)

Venäläinen yritysryhmä väitti, että Venäjän käyttämätöntä kapasiteettia koskeva arvio oli laadittu väärin, sillä komissio ei ottanut huomioon, että venäläinen yritysryhmä käytti 95–100 prosenttia tuotantokapasiteetistaan. Kuten edellisessä kappaleessa kuitenkin mainittiin, on noudatettu varovaista lähestymistapaa ottamalla huomioon todellinen käyttämätön kapasiteetti. Sen vuoksi väite hylättiin.

| (95) | Metal Expert -raportin mukaan suurta käyttämätöntä kapasiteettia selittää kotimaisen kysynnän huomattava supistuminen (50 %) vuosina 2002–2009 ja sen pysyminen vakaana vuoteen 2012 asti. Tuotantokapasiteetti siis ylittää reilusti kotimarkkinoiden kysynnän. Tämän vuoksi Venäjän tuottajat ovat riippuvaisia viennistä. |
| --- | --- |

(95)

Metal Expert -raportin mukaan suurta käyttämätöntä kapasiteettia selittää kotimaisen kysynnän huomattava supistuminen (50 %) vuosina 2002–2009 ja sen pysyminen vakaana vuoteen 2012 asti. Tuotantokapasiteetti siis ylittää reilusti kotimarkkinoiden kysynnän. Tämän vuoksi Venäjän tuottajat ovat riippuvaisia viennistä.

3.2   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (96) | Voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta EU:n markkinat ovat edelleen houkuttelevia Venäjän viennin kannalta. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla havaittu tuonnin taso osoittaa, että käyttöön otetut polkumyyntitullit ovat jossain määrin vaikuttaneet Venäjän tuontiin mutta sitä esiintyi edelleen merkittävästi markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(96)

Voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta EU:n markkinat ovat edelleen houkuttelevia Venäjän viennin kannalta. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla havaittu tuonnin taso osoittaa, että käyttöön otetut polkumyyntitullit ovat jossain määrin vaikuttaneet Venäjän tuontiin mutta sitä esiintyi edelleen merkittävästi markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (97) | Yksi osapuoli väitti, että Euroopan unionin ferropiin markkinat eivät olisi houkuttelevia maailmanlaajuista toimintaa harjoittavalle toimittajalle, kuten venäläiselle yritysryhmälle, ja että tuonti on yleisesti vähentynyt jyrkästi, suuntauksen jatkuessa myös vuonna 2012. Se väitti myös, että tämä kehityssuuntaus jatkuisi vastaisuudessakin. Eurostatin keräämien kauppatietojen tarkastelu perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti osoitti kuitenkin, että Venäjän tuonti pysyi melko vakaana vuosina 2010–2012. |
| --- | --- |

(97)

Yksi osapuoli väitti, että Euroopan unionin ferropiin markkinat eivät olisi houkuttelevia maailmanlaajuista toimintaa harjoittavalle toimittajalle, kuten venäläiselle yritysryhmälle, ja että tuonti on yleisesti vähentynyt jyrkästi, suuntauksen jatkuessa myös vuonna 2012. Se väitti myös, että tämä kehityssuuntaus jatkuisi vastaisuudessakin. Eurostatin keräämien kauppatietojen tarkastelu perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti osoitti kuitenkin, että Venäjän tuonti pysyi melko vakaana vuosina 2010–2012.

| (98) | Kun lisäksi verrataan tarkasteltavana olevan tuotteen vientihintoja Euroopan unioniin niihin hintoihin, joita ferropiistä maksetaan kolmansien maiden markkinoilla, ilmenee, että venäläisen yritysryhmän hinnat viennissä EU:hun ovat korkeampia, kohdemaan mukaisesti. |
| --- | --- |

(98)

Kun lisäksi verrataan tarkasteltavana olevan tuotteen vientihintoja Euroopan unioniin niihin hintoihin, joita ferropiistä maksetaan kolmansien maiden markkinoilla, ilmenee, että venäläisen yritysryhmän hinnat viennissä EU:hun ovat korkeampia, kohdemaan mukaisesti.

| (99) | Tämän vuoksi oli hylättävä väite, jonka mukaan unionin markkinat eivät ole houkuttelevia venäläisten tuottajien kannalta. |
| --- | --- |

(99)

Tämän vuoksi oli hylättävä väite, jonka mukaan unionin markkinat eivät ole houkuttelevia venäläisten tuottajien kannalta.

| (100) | Eräs osapuoli väitti, että Venäjän markkinat olivat tulossa yhä houkuttelevammiksi useiden uusien hankkeiden, kuten vuoden 2014 talviolympialaisten vuoksi, jotka lisäisivät kotimaista teräksen kysyntää ja sitä myötä kotimaista ferropiin kulutusta. Ensinnä olisi kuitenkin huomattava, että kyseinen osapuoli ei toimittanut mitään aiheeseen liittyviä tietoja tai arvioita, jotka koskevat näiden hankkeiden vaikutusta kotimaiseen ferropiin kulutukseen. Jos tällainen tilanne kuitenkin toteutuisi, sen vaikutusten olisi pitänyt olla havaittavissa jo vuosina 2012 ja 2013. Saatavilla olevat tiedot osoittavat kuitenkin, että kotimainen kulutus pysyi vakaana. Lisäksi tällaisten hankkeiden vaikutus olisi joka tapauksessa luonteeltaan rajallista ja tilapäistä. Näin ollen tämä väite hylätään. Eräs osapuoli väitti, että Venäjän ylikapasiteetti ohjautuu suurelta osin Aasian markkinoille ja Yhdysvaltoihin. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Venäjän tuottajat veivätkin yli 73 prosenttia tuotannostaan maailmanlaajuisesti. Kuten edellä 93 kappaleessa todettiin, Venäjällä oli kuitenkin supistuvan kotimaisen kulutuksen vuoksi edelleen merkittävää tuotannon ylikapasiteettia, mikä viittaa siihen, että on suuri tarve korvata kotimaisen myynnin menetystä ja ylimääräistä tuotantokapasiteettia etsimällä uusia markkinoita. |
| --- | --- |

(100)

Eräs osapuoli väitti, että Venäjän markkinat olivat tulossa yhä houkuttelevammiksi useiden uusien hankkeiden, kuten vuoden 2014 talviolympialaisten vuoksi, jotka lisäisivät kotimaista teräksen kysyntää ja sitä myötä kotimaista ferropiin kulutusta. Ensinnä olisi kuitenkin huomattava, että kyseinen osapuoli ei toimittanut mitään aiheeseen liittyviä tietoja tai arvioita, jotka koskevat näiden hankkeiden vaikutusta kotimaiseen ferropiin kulutukseen. Jos tällainen tilanne kuitenkin toteutuisi, sen vaikutusten olisi pitänyt olla havaittavissa jo vuosina 2012 ja 2013. Saatavilla olevat tiedot osoittavat kuitenkin, että kotimainen kulutus pysyi vakaana. Lisäksi tällaisten hankkeiden vaikutus olisi joka tapauksessa luonteeltaan rajallista ja tilapäistä. Näin ollen tämä väite hylätään. Eräs osapuoli väitti, että Venäjän ylikapasiteetti ohjautuu suurelta osin Aasian markkinoille ja Yhdysvaltoihin. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Venäjän tuottajat veivätkin yli 73 prosenttia tuotannostaan maailmanlaajuisesti. Kuten edellä 93 kappaleessa todettiin, Venäjällä oli kuitenkin supistuvan kotimaisen kulutuksen vuoksi edelleen merkittävää tuotannon ylikapasiteettia, mikä viittaa siihen, että on suuri tarve korvata kotimaisen myynnin menetystä ja ylimääräistä tuotantokapasiteettia etsimällä uusia markkinoita.

| (101) | Kuten edellä 44 kappaleessa todettiin, kilpailu Aasian markkinoilla lisääntyy, kun uudet Malesiaan rakennettavat laitokset aloittavat vuonna 2014 noin 420 000 tonnin suuruisen tuotantonsa. Tilanne vaikeuttaa Venäjän vientiä Aasian markkinoille. |
| --- | --- |

(101)

Kuten edellä 44 kappaleessa todettiin, kilpailu Aasian markkinoilla lisääntyy, kun uudet Malesiaan rakennettavat laitokset aloittavat vuonna 2014 noin 420 000 tonnin suuruisen tuotantonsa. Tilanne vaikeuttaa Venäjän vientiä Aasian markkinoille.

| (102) | Kuten edellä 45 kappaleessa todettiin, Malesian tuotannon määräksi on tarkistettu 370 000 tonnia. |
| --- | --- |

(102)

Kuten edellä 45 kappaleessa todettiin, Malesian tuotannon määräksi on tarkistettu 370 000 tonnia.

| (103) | Lisäksi Venäjän viejät ovat jo nyt polkumyyntitutkimuksen kohteena Yhdysvalloissa, joka on yksi Venäjän tärkeimpiä vientimarkkinoita, ja tässä yhteydessä on esitetty väite merkittävistä polkumyyntimarginaaleista. |
| --- | --- |

(103)

Lisäksi Venäjän viejät ovat jo nyt polkumyyntitutkimuksen kohteena Yhdysvalloissa, joka on yksi Venäjän tärkeimpiä vientimarkkinoita, ja tässä yhteydessä on esitetty väite merkittävistä polkumyyntimarginaaleista.

| (104) | Tämän vuoksi päätellään, että Venäjän vientiä harjoittavat tuottajat ovat suurelta osin riippuvaisia viennistä kolmansiin maihin, joissa kilpailu lisääntyy. Tämä lisää unionin markkinoiden houkuttelevuutta niiden kannalta entisestään. |
| --- | --- |

(104)

Tämän vuoksi päätellään, että Venäjän vientiä harjoittavat tuottajat ovat suurelta osin riippuvaisia viennistä kolmansiin maihin, joissa kilpailu lisääntyy. Tämä lisää unionin markkinoiden houkuttelevuutta niiden kannalta entisestään.

4.   Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

| (105) | Edellä kuvattujen havaintojen perusteella voidaan päätellä, että tuonti Venäjältä tapahtuu edelleen polkumyynnillä ja että polkumyynnin jatkuminen on erittäin todennäköistä. Koska Venäjällä on nyt ja mahdollisesti tulevaisuudessa käyttämätöntä kapasiteettia ja unionin markkinat ovat yhdet maailman suurimmista ja koska Kaakkois-Aasian kapasiteetin odotetaan kasvavan, voidaan päätellä, että venäläiset viejät todennäköisesti lisäävät polkumyyntihintaan tapahtuvaa vientiä unioniin, jos polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä. |
| --- | --- |

(105)

Edellä kuvattujen havaintojen perusteella voidaan päätellä, että tuonti Venäjältä tapahtuu edelleen polkumyynnillä ja että polkumyynnin jatkuminen on erittäin todennäköistä. Koska Venäjällä on nyt ja mahdollisesti tulevaisuudessa käyttämätöntä kapasiteettia ja unionin markkinat ovat yhdet maailman suurimmista ja koska Kaakkois-Aasian kapasiteetin odotetaan kasvavan, voidaan päätellä, että venäläiset viejät todennäköisesti lisäävät polkumyyntihintaan tapahtuvaa vientiä unioniin, jos polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä.

5.   Päätelmät

| (106) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että Kiinasta ja Venäjältä peräisin olevan ferropiin tuonnissa on merkittävä ja todellinen polkumyynnin jatkumisen riski, jos toimenpiteiden voimassaolo päättyy. |
| --- | --- |

(106)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että Kiinasta ja Venäjältä peräisin olevan ferropiin tuonnissa on merkittävä ja todellinen polkumyynnin jatkumisen riski, jos toimenpiteiden voimassaolo päättyy.

D.   UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ

| (107) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta valmisti seitsemän tiedossa olevaa unionin tuottajaa. Ne muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ”unionin tuotannonala”. |
| --- | --- |

(107)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta valmisti seitsemän tiedossa olevaa unionin tuottajaa. Ne muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ”unionin tuotannonala”.

| (108) | Kuten edellä 16 kappaleessa todettiin, kuusi unionin tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot. Kyseisten yritysten arvioidaan vastaavan noin 90 prosentista unionin kokonaistuotannosta, ja niiden tilanteen katsotaan edustavan unionin tuotannonalaa. |
| --- | --- |

(108)

Kuten edellä 16 kappaleessa todettiin, kuusi unionin tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot. Kyseisten yritysten arvioidaan vastaavan noin 90 prosentista unionin kokonaistuotannosta, ja niiden tilanteen katsotaan edustavan unionin tuotannonalaa.

E.   TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA

1.   Unionin kulutus

| (109) | Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan etuyhteydessä oleville ja etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla tapahtuneen myynnin määrien, yhteistyöhön osallistumatonta tuottajaa koskevan arvion (jonka perustana oli tarkastelupyyntö) sekä Eurostatin tuontitietojen perusteella CN-kooditasolla. |
| --- | --- |

(109)

Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan etuyhteydessä oleville ja etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla tapahtuneen myynnin määrien, yhteistyöhön osallistumatonta tuottajaa koskevan arvion (jonka perustana oli tarkastelupyyntö) sekä Eurostatin tuontitietojen perusteella CN-kooditasolla.

| (110) | Unionin kulutus kasvoi tarkastelujaksolla 40 prosenttia. Olisi kuitenkin otettava huomioon, että tarkastelujakson aloitusvuosi (2009) oli erittäin heikko talouskriisin kielteisten vaikutusten vuoksi. Vaikka osittaista toipumista tapahtui vuoden 2009 jälkeen, unionin kulutus ei edelleenkään saavuttanut alkuperäisen tutkimuksen aikana havaittuja tasoja, jolloin kulutus oli jokaisena vuotena yli 850 000 tonnia.

  Taulukko 1


  Kulutus | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 544 093 | 799 233 | 841 796 | 760 128 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 147 | 155 | 140 |
| Lähde: Kyselylomakkeeseen saadut vastaukset, voimassaolon päättymistä koskevasta tarkastelusta esitetty pyyntö, Eurostat. |

(110)

Unionin kulutus kasvoi tarkastelujaksolla 40 prosenttia. Olisi kuitenkin otettava huomioon, että tarkastelujakson aloitusvuosi (2009) oli erittäin heikko talouskriisin kielteisten vaikutusten vuoksi. Vaikka osittaista toipumista tapahtui vuoden 2009 jälkeen, unionin kulutus ei edelleenkään saavuttanut alkuperäisen tutkimuksen aikana havaittuja tasoja, jolloin kulutus oli jokaisena vuotena yli 850 000 tonnia.

Taulukko 1

Kulutus

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kulutus (tonnia)

544 093

799 233

841 796

760 128

Indeksi (2009 = 100)

100

147

155

140

Lähde: Kyselylomakkeeseen saadut vastaukset, voimassaolon päättymistä koskevasta tarkastelusta esitetty pyyntö, Eurostat.

2.   Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä, hinnat ja markkinaosuus

| (111) | Kiinasta ja Venäjältä tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus analysoitiin Eurostatin ja perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella. Koska Kiinan tuontimäärät olivat hyvin pieniä, asianomaisista maista peräisin olevaa tuontia ei ole arvioitu kumulatiivisesti. |
| --- | --- |

(111)

Kiinasta ja Venäjältä tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus analysoitiin Eurostatin ja perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella. Koska Kiinan tuontimäärät olivat hyvin pieniä, asianomaisista maista peräisin olevaa tuontia ei ole arvioitu kumulatiivisesti.

a)   Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (112) | Tarkastelujaksolla unioniin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin havaittiin kehittyneen määrältään ja markkinaosuuksiltaan seuraavasti:

  Taulukko 2


  Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä ja markkinaosuudet | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina |
| Tuonti (tonnia) | 8 105 | 13 828 | 5 125 | 2 516 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 171 | 63 | 31 |
| Markkinaosuus (%) | 1,5 | 1,7 | 0,6 | 0,3 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 116 | 41 | 22 |
| Venäjä |
| Tuonti (tonnia) | 74 678 | 53 671 | 29 338 | 40 725 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 72 | 39 | 55 |
| Markkinaosuus (%) | 13,7 | 6,7 | 3,5 | 5,4 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 49 | 25 | 39 |
| Asianomaiset maat yhteensä |
| Tuonti (tonnia) | 82 783 | 67 499 | 34 463 | 43 241 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 82 | 42 | 52 |
| Markkinaosuus (%) | 15,2 | 8,4 | 4,1 | 5,7 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 56 | 27 | 37 |
| Lähde: Eurostat |

(112)

Tarkastelujaksolla unioniin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin havaittiin kehittyneen määrältään ja markkinaosuuksiltaan seuraavasti:

Taulukko 2

Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä ja markkinaosuudet

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kiina

Tuonti (tonnia)

8 105

13 828

5 125

2 516

Indeksi (2009 = 100)

100

171

63

31

Markkinaosuus (%)

1,5

1,7

0,6

0,3

Indeksi (2009 = 100)

100

116

41

22

Venäjä

Tuonti (tonnia)

74 678

53 671

29 338

40 725

Indeksi (2009 = 100)

100

72

39

55

Markkinaosuus (%)

13,7

6,7

3,5

5,4

Indeksi (2009 = 100)

100

49

25

39

Asianomaiset maat yhteensä

Tuonti (tonnia)

82 783

67 499

34 463

43 241

Indeksi (2009 = 100)

100

82

42

52

Markkinaosuus (%)

15,2

8,4

4,1

5,7

Indeksi (2009 = 100)

100

56

27

37

Lähde: Eurostat

| (113) | Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä vähentyi merkittävästi (48 %) tarkastelujaksolla. Markkinaosuus laski vuoden 2009 tasosta eli 15,2 prosentista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 5,7 prosenttiin. Tämän kehityssuuntauksen seurauksena Kiinan vienti lähes katosi unionin markkinoilta. Vientiä harjoittavilla venäläisillä tuottajilla on sitä vastoin edelleen huomattava markkinaosuus, ja Venäjä onkin neljänneksi suurin viejä unionin markkinoille. |
| --- | --- |

(113)

Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä vähentyi merkittävästi (48 %) tarkastelujaksolla. Markkinaosuus laski vuoden 2009 tasosta eli 15,2 prosentista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 5,7 prosenttiin. Tämän kehityssuuntauksen seurauksena Kiinan vienti lähes katosi unionin markkinoilta. Vientiä harjoittavilla venäläisillä tuottajilla on sitä vastoin edelleen huomattava markkinaosuus, ja Venäjä onkin neljänneksi suurin viejä unionin markkinoille.

b)   Tuonnin hinta ja hinnan alittavuus

| (114) | Seuraavassa taulukossa esitetään polkumyyntituonnin keskimääräinen hinta. Tarkastelujaksolla keskimääräinen tuontihinta Kiinasta laski 38 prosenttia. Keskimääräinen tuontihinta Venäjältä nousi 31 prosenttia tällä jaksolla mutta oli edelleen unionin tuotannonalan myyntihintoja alhaisempi.

  Taulukko 3


  Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskihinta | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina |
| Keskihinta (euroa/tonni) | 991 | 1 088 | 873 | 611 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 110 | 88 | 62 |
| Venäjä |
| Keskihinta (euroa/tonni) | 716 | 776 | 889 | 999 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 108 | 124 | 140 |
| Asianomaiset maat yhteensä |
| Keskihinta (euroa/tonni) | 742 | 840 | 887 | 976 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 113 | 119 | 131 |
| Lähde: Eurostat |

(114)

Seuraavassa taulukossa esitetään polkumyyntituonnin keskimääräinen hinta. Tarkastelujaksolla keskimääräinen tuontihinta Kiinasta laski 38 prosenttia. Keskimääräinen tuontihinta Venäjältä nousi 31 prosenttia tällä jaksolla mutta oli edelleen unionin tuotannonalan myyntihintoja alhaisempi.

Taulukko 3

Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskihinta

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kiina

Keskihinta (euroa/tonni)

991

1 088

873

611

Indeksi (2009 = 100)

100

110

88

62

Venäjä

Keskihinta (euroa/tonni)

716

776

889

999

Indeksi (2009 = 100)

100

108

124

140

Asianomaiset maat yhteensä

Keskihinta (euroa/tonni)

742

840

887

976

Indeksi (2009 = 100)

100

113

119

131

Lähde: Eurostat

| (115) | Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaisen hinnan alittavuuden määrittämiseksi verrattiin yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin yhteistyössä toimineilta venäläisiltä tuottajilta tulevassa polkumyyntituonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin tuotelajikohtaisiin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tullien huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(115)

Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaisen hinnan alittavuuden määrittämiseksi verrattiin yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin yhteistyössä toimineilta venäläisiltä tuottajilta tulevassa polkumyyntituonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin tuotelajikohtaisiin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tullien huomioon ottamiseksi.

| (116) | Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa, Kiinan vientihinnan alittavuus määritettiin vertaamalla unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja noudettuna lähettäjältä -tasolla Eurostatilta saatuun Kiinan viennin kesimääräiseen hintaan CIF-tasolla asianmukaisesti oikaistuna tullien huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(116)

Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa, Kiinan vientihinnan alittavuus määritettiin vertaamalla unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja noudettuna lähettäjältä -tasolla Eurostatilta saatuun Kiinan viennin kesimääräiseen hintaan CIF-tasolla asianmukaisesti oikaistuna tullien huomioon ottamiseksi.

| (117) | Vertailun tulos osoitti polkumyyntituonnin painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 6–39 prosenttia Venäjän ja 46 prosenttia Kiinan osalta ilmaistuna osuutena yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(117)

Vertailun tulos osoitti polkumyyntituonnin painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 6–39 prosenttia Venäjän ja 46 prosenttia Kiinan osalta ilmaistuna osuutena yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla.

3.   Tuonti muista kolmansista maista, joihin ei sovelleta toimenpiteitä

| | |
| --- | --- |

(118)

| (118) | Tuonnin määrä kolmansista maista unioniin kasvoi 33 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä noudatteli kulutuksen kasvusuuntausta. Kolmansien maiden tuonnin markkinaosuus pysyi verrattain vakaana tarkastelujaksolla eli noin 70 prosentissa unionin kulutuksesta supistuen hieman tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tuonnin maantieteellinen rakenne vaihteli kuitenkin enemmän. Brasilian ja Norjan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi, ja pääasiassa nämä maat näyttävätkin hyötyneen kulutuksen kasvusta. |
| --- | --- |

Tuonnin määrä kolmansista maista unioniin kasvoi 33 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä noudatteli kulutuksen kasvusuuntausta. Kolmansien maiden tuonnin markkinaosuus pysyi verrattain vakaana tarkastelujaksolla eli noin 70 prosentissa unionin kulutuksesta supistuen hieman tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tuonnin maantieteellinen rakenne vaihteli kuitenkin enemmän. Brasilian ja Norjan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi, ja pääasiassa nämä maat näyttävätkin hyötyneen kulutuksen kasvusta.

| (119) | Kolmansista maista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kohosivat 22 prosenttia tarkastelujaksolla ja ne pysyivät selvästi korkeammalla tasolla kuin Kiinasta ja Venäjältä tulevan tuonnin hinnat. |
| --- | --- |

(119)

Kolmansista maista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kohosivat 22 prosenttia tarkastelujaksolla ja ne pysyivät selvästi korkeammalla tasolla kuin Kiinasta ja Venäjältä tulevan tuonnin hinnat.

4.   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

| (120) | Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(120)

Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen.

| (121) | Vahinkoanalyysia varten arvioitiin unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta tuotannon, tuotantokapasiteetin, kapasiteetin käyttöasteen, myyntimäärän, markkinaosuuden sekä kasvun, työllisyyden, tuottavuuden, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruuden ja aiemmasta polkumyynnistä toipumisen, keskimääräisten yksikköhintojen, yksikkökustannusten, kannattavuuden, kassavirran, investointien, investointien tuoton ja pääoman saannin, varastojen ja työvoimakustannusten kaltaisten indikaattoreiden pohjalta. |
| --- | --- |

(121)

Vahinkoanalyysia varten arvioitiin unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta tuotannon, tuotantokapasiteetin, kapasiteetin käyttöasteen, myyntimäärän, markkinaosuuden sekä kasvun, työllisyyden, tuottavuuden, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruuden ja aiemmasta polkumyynnistä toipumisen, keskimääräisten yksikköhintojen, yksikkökustannusten, kannattavuuden, kassavirran, investointien, investointien tuoton ja pääoman saannin, varastojen ja työvoimakustannusten kaltaisten indikaattoreiden pohjalta.

a)   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (122) | Unionin tuotannonalan tuotanto kasvoi tarkastelujakson aikana huomattavasti. Kasvu oli erityisen merkittävää vuodesta 2009 vuoteen 2011, jolloin tuotanto kasvoi 178 prosenttia. Tämän jälkeen tuotanto pysyi vakaana tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Palautetaan mieliin, että tarkastelujakson aloitusvuotta on pidettävä poikkeuksellisena talouskriisin vuoksi, joten sille on tyypillistä epätavallisen alhainen tuotantotaso. Vaikka vuoden 2009 jälkeen tapahtui merkittävää elpymistä, on syytä muistaa, että unionin tuotannonalan tuotanto ei edelleenkään saavuttanut alkuperäisen tutkimuksen aloitustasoa (vuonna 2003), jolloin tuotannoksi ilmoitettiin yli 270 000 tonnia.

  Taulukko 5


  Unionin tuotannonalan kokonaistuotanto | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto (tonnia) | 81 147 | 192 495 | 225 376 | 224 540 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 237 | 278 | 277 |
| Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö |

(122)

Unionin tuotannonalan tuotanto kasvoi tarkastelujakson aikana huomattavasti. Kasvu oli erityisen merkittävää vuodesta 2009 vuoteen 2011, jolloin tuotanto kasvoi 178 prosenttia. Tämän jälkeen tuotanto pysyi vakaana tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Palautetaan mieliin, että tarkastelujakson aloitusvuotta on pidettävä poikkeuksellisena talouskriisin vuoksi, joten sille on tyypillistä epätavallisen alhainen tuotantotaso. Vaikka vuoden 2009 jälkeen tapahtui merkittävää elpymistä, on syytä muistaa, että unionin tuotannonalan tuotanto ei edelleenkään saavuttanut alkuperäisen tutkimuksen aloitustasoa (vuonna 2003), jolloin tuotannoksi ilmoitettiin yli 270 000 tonnia.

Taulukko 5

Unionin tuotannonalan kokonaistuotanto

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotanto (tonnia)

81 147

192 495

225 376

224 540

Indeksi (2009 = 100)

100

237

278

277

Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö

| (123) | Tuotantokapasiteetti pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujaksolla, vaikka se kasvoikin hiukan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska tuotanto kasvoi merkittävästi ajanjaksolla 2009–2011, kapasiteetin käyttöaste nousi 179 prosenttia. Kehityssuuntaus muuttui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun kapasiteetin käyttöaste pienentyi. Kielteinen muutos ei kuitenkaan johtunut niinkään varsinaisen tuotannon supistumisesta vaan itse kapasiteetin kasvusta.

  Taulukko 6


  Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 301 456 | 301 456 | 299 914 | 324 884 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 100 | 99 | 108 |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 27 | 64 | 75 | 69 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 237 | 279 | 257 |
| Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö |

(123)

Tuotantokapasiteetti pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujaksolla, vaikka se kasvoikin hiukan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska tuotanto kasvoi merkittävästi ajanjaksolla 2009–2011, kapasiteetin käyttöaste nousi 179 prosenttia. Kehityssuuntaus muuttui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun kapasiteetin käyttöaste pienentyi. Kielteinen muutos ei kuitenkaan johtunut niinkään varsinaisen tuotannon supistumisesta vaan itse kapasiteetin kasvusta.

Taulukko 6

Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

301 456

301 456

299 914

324 884

Indeksi (2009 = 100)

100

100

99

108

Kapasiteetin käyttöaste (%)

27

64

75

69

Indeksi (2009 = 100)

100

237

279

257

Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö

b)   Myynnin määrä, markkinaosuus ja kasvu

| (124) | Unionin tuotannonalan myyntimäärät etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla (määritetty sekä etuyhteydessä oleville että etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin pohjalta) noudattivat kulutuksen kehityssuuntausta vuosina 2009–2011. Äkillinen kasvu tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla johtui unionin tuotannonalan myynnin siirtymisestä etuyhteydessä olevilta asiakkailta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa, mikä tapahtui kyseisenä vuonna. Tämä johtui yhden unionin tuottajan yritysrakenteen muutoksesta.

  Taulukko 7


  Unionin tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrä (tonnia) | 60 257 | 113 048 | 122 860 | 191 525 |
| Indeksi (2009=100) | 100 | 188 | 204 | 318 |
| Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö |

(124)

Unionin tuotannonalan myyntimäärät etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla (määritetty sekä etuyhteydessä oleville että etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin pohjalta) noudattivat kulutuksen kehityssuuntausta vuosina 2009–2011. Äkillinen kasvu tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla johtui unionin tuotannonalan myynnin siirtymisestä etuyhteydessä olevilta asiakkailta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa, mikä tapahtui kyseisenä vuonna. Tämä johtui yhden unionin tuottajan yritysrakenteen muutoksesta.

Taulukko 7

Unionin tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Määrä (tonnia)

60 257

113 048

122 860

191 525

Indeksi (2009=100)

100

188

204

318

Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö

| (125) | Koska myyntimäärät unionin markkinoilla noudattelivat kulutuksen kehitystä, unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi tarkastelujakson ajan vuonna 2010 tapahtuneen äkillisen kasvun jälkeen melko vakaana ja kehitys oli hieman kasvusuuntaista.

  Taulukko 8


  Unionin tuotannonalan markkinaosuus | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin tuotannonalan markkinaosuus (%) | 14 | 21 | 22 | 25 |
| Indeksi (2009=100) | 100 | 155 | 165 | 187 |
| Lähde: Kyselyvastaukset ja Eurostat |

(125)

Koska myyntimäärät unionin markkinoilla noudattelivat kulutuksen kehitystä, unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi tarkastelujakson ajan vuonna 2010 tapahtuneen äkillisen kasvun jälkeen melko vakaana ja kehitys oli hieman kasvusuuntaista.

Taulukko 8

Unionin tuotannonalan markkinaosuus

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin tuotannonalan markkinaosuus (%)

14

21

22

25

Indeksi (2009=100)

100

155

165

187

Lähde: Kyselyvastaukset ja Eurostat

| (126) | Kuten edellä 111 kappaleessa todetaan, unionin kulutus kasvoi 40 prosenttia vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Samalla ajanjaksolla unionin tuotannonala pystyi hyötymään tästä kasvusta ja kasvattamaan myyntimääräänsä ja markkinaosuuttaan. |
| --- | --- |

(126)

Kuten edellä 111 kappaleessa todetaan, unionin kulutus kasvoi 40 prosenttia vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Samalla ajanjaksolla unionin tuotannonala pystyi hyötymään tästä kasvusta ja kasvattamaan myyntimääräänsä ja markkinaosuuttaan.

c)   Työllisyys ja tuottavuus

| (127) | Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvä unionin tuotannonalan työllisyys kasvoi lähes 50 prosenttia tarkastelujaksolla. Työntekijöiden määrän kasvuun liittyi samanaikaisesti vieläkin suurempi tuottavuuden kasvu, joka mitattuna tuotoksella (tonneina) työntekijää ja vuotta kohden oli samalla jaksolla 86 prosenttia.

  Taulukko 9


  Työllisyys ja tuottavuus | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä | 701 | 869 | 1064 | 1042 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 124 | 152 | 149 |
| Tuottavuus (yksikköä/työntekijä) | 116 | 222 | 212 | 216 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 191 | 183 | 186 |
| Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö |

(127)

Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvä unionin tuotannonalan työllisyys kasvoi lähes 50 prosenttia tarkastelujaksolla. Työntekijöiden määrän kasvuun liittyi samanaikaisesti vieläkin suurempi tuottavuuden kasvu, joka mitattuna tuotoksella (tonneina) työntekijää ja vuotta kohden oli samalla jaksolla 86 prosenttia.

Taulukko 9

Työllisyys ja tuottavuus

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

701

869

1064

1042

Indeksi (2009 = 100)

100

124

152

149

Tuottavuus (yksikköä/työntekijä)

116

222

212

216

Indeksi (2009 = 100)

100

191

183

186

Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö

d)   Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (128) | Kuten edellä 37 ja 87 kappaleessa todetaan, asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin polkumyyntimarginaalit olivat edelleen korkeat. Vahinkoindikaattoreiden analyysi antoi näyttöä siitä, että tuotannonala olisi toipumassa aiemmista polkumyyntikäytännöistä. Toipuminen on kuitenkin tapahtunut hiljattain, ja joidenkin vahinkoindikaattoreiden, kuten kannattavuuden, kassavirran ja investointien tuoton, osalta unionin markkinoilla oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla nähtävissä heikentymistä. Lisäksi on huomattava, että tällainen myönteinen kehitys tapahtuu nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden suojassa. Jos toimenpiteet kumotaan, nykyisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan on huomattava. |
| --- | --- |

(128)

Kuten edellä 37 ja 87 kappaleessa todetaan, asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin polkumyyntimarginaalit olivat edelleen korkeat. Vahinkoindikaattoreiden analyysi antoi näyttöä siitä, että tuotannonala olisi toipumassa aiemmista polkumyyntikäytännöistä. Toipuminen on kuitenkin tapahtunut hiljattain, ja joidenkin vahinkoindikaattoreiden, kuten kannattavuuden, kassavirran ja investointien tuoton, osalta unionin markkinoilla oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla nähtävissä heikentymistä. Lisäksi on huomattava, että tällainen myönteinen kehitys tapahtuu nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden suojassa. Jos toimenpiteet kumotaan, nykyisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan on huomattava.

e)   Keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionin markkinoilla ja yksikkökohtaiset tuotantokustannukset

| (129) | Yhteistyössä toimivien unionin tuottajien keskimääräiset hinnat unionissa etuyhteydettömille asiakkaille nousivat 25 prosenttia vuosina 2009–2011 ja laskivat jälleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Nämä hinnanmuutokset kuvastavat yleistä raaka-aine- ja energiakustannusten muutosta samalla jaksolla. Samanlainen kehityssuuntaus, eli nousua vuosina 2009–2011 ja laskua tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, voidaan havaita myös niistä kolmansista maista peräisin olevan tuonnin markkinahinnoissa, jotka hallitsevat suurinta osaa unionin markkinoista.

  Taulukko 10


  Myyntihinnat ja kustannukset | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen yksikkökohtainen myyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa (euroa/tonni) | 1 136 | 1 282 | 1 421 | 1 151 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 113 | 125 | 101 |
| Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni) | 1 094 | 1 031 | 1 228 | 1 063 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 94 | 112 | 97 |
| Lähde: Kyselyvastaukset |

(129)

Yhteistyössä toimivien unionin tuottajien keskimääräiset hinnat unionissa etuyhteydettömille asiakkaille nousivat 25 prosenttia vuosina 2009–2011 ja laskivat jälleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Nämä hinnanmuutokset kuvastavat yleistä raaka-aine- ja energiakustannusten muutosta samalla jaksolla. Samanlainen kehityssuuntaus, eli nousua vuosina 2009–2011 ja laskua tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, voidaan havaita myös niistä kolmansista maista peräisin olevan tuonnin markkinahinnoissa, jotka hallitsevat suurinta osaa unionin markkinoista.

Taulukko 10

Myyntihinnat ja kustannukset

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräinen yksikkökohtainen myyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa (euroa/tonni)

1 136

1 282

1 421

1 151

Indeksi (2009 = 100)

100

113

125

101

Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni)

1 094

1 031

1 228

1 063

Indeksi (2009 = 100)

100

94

112

97

Lähde: Kyselyvastaukset

f)   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (130) | Unionin tuottajien kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 11


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) | 2,3 | 27,0 | 18,3 | 7,4 |
| Kassavirta (euroa) | 4 554 714 | 44 888 689 | 39 959 668 | 19 353 017 |
| Investoinnit (euroa) | 26 599 036 | 20 962 570 | 25 274 658 | 27 076 802 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 79 | 95 | 102 |
| Investointien tuotto (%) | – 62,6 | 159,2 | 58,3 | 24,8 |
| Lähde: Kyselyvastaukset |

(130)

Unionin tuottajien kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 11

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

2,3

27,0

18,3

7,4

Kassavirta (euroa)

4 554 714

44 888 689

39 959 668

19 353 017

Investoinnit (euroa)

26 599 036

20 962 570

25 274 658

27 076 802

Indeksi (2009 = 100)

100

79

95

102

Investointien tuotto (%)

– 62,6

159,2

58,3

24,8

Lähde: Kyselyvastaukset

| (131) | Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa etuyhteydettömille asiakkaille saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina asiaan liittyvästä liikevaihdosta. Vuonna 2009 voittomarginaali oli hyvin pieni, ja joillakin unionin tuottajilla myös negatiivinen. Toipuminen alkoi kuitenkin vuonna 2010, kun kulutus ja myynti kasvoivat. On kuitenkin huomattava, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla voittomarginaali pienentyi vaikka yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien myyntimäärät pysyivät vakaina (myös kun otetaan huomioon yritysrakenteen muutokset). Tämä nostaa esiin huolenaiheita, jotka liittyvät EU:n tuotannonalan voittomarginaalien tulevaan kehitykseen. |
| --- | --- |

(131)

Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa etuyhteydettömille asiakkaille saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina asiaan liittyvästä liikevaihdosta. Vuonna 2009 voittomarginaali oli hyvin pieni, ja joillakin unionin tuottajilla myös negatiivinen. Toipuminen alkoi kuitenkin vuonna 2010, kun kulutus ja myynti kasvoivat. On kuitenkin huomattava, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla voittomarginaali pienentyi vaikka yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien myyntimäärät pysyivät vakaina (myös kun otetaan huomioon yritysrakenteen muutokset). Tämä nostaa esiin huolenaiheita, jotka liittyvät EU:n tuotannonalan voittomarginaalien tulevaan kehitykseen.

| (132) | Kassavirta, jolla tarkoitetaan tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa ja joka laskettiin liiketoimien pohjalta, oli positiivinen koko tarkastelujaksolla. Tämä indikaattori kohentui kuitenkin ainoastaan vuonna 2010, minkä jälkeen se heikentyi merkittävästi kahtena seuraavana vuonna. Tutkimus osoitti lisäksi, että kassavirran heikkeneminen oli selkeämpää unionin pienempien tuottajien kohdalla. Tämä tuo esiin huolenaiheita, jotka liittyvät EU:n tuotannonalan kykyyn rahoittaa omaa toimintaansa tarvittavissa määrin nykyisessä taloudellisessa tilanteessa. |
| --- | --- |

(132)

Kassavirta, jolla tarkoitetaan tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa ja joka laskettiin liiketoimien pohjalta, oli positiivinen koko tarkastelujaksolla. Tämä indikaattori kohentui kuitenkin ainoastaan vuonna 2010, minkä jälkeen se heikentyi merkittävästi kahtena seuraavana vuonna. Tutkimus osoitti lisäksi, että kassavirran heikkeneminen oli selkeämpää unionin pienempien tuottajien kohdalla. Tämä tuo esiin huolenaiheita, jotka liittyvät EU:n tuotannonalan kykyyn rahoittaa omaa toimintaansa tarvittavissa määrin nykyisessä taloudellisessa tilanteessa.

| (133) | Kannattavuuden ja kassavirran kehitys tarkastelujaksolla vaikutti yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien kykyyn investoida toimintaansa. Tämän seurauksena investointien taso oli edelleen verrattain korkea ja vakaa tarkastelujakson aikana. Investointien tuotto ilmaistuna voittona prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta muuttui positiiviseksi vasta vuoden 2009 jälkeen. Kannattavuuden ja kassavirran kehityssuuntauksen mukaisesti tämä indikaattori saavutti huippunsa vuonna 2010 ja on jatkuvasti heikentynyt vuosina 2011 ja 2012. |
| --- | --- |

(133)

Kannattavuuden ja kassavirran kehitys tarkastelujaksolla vaikutti yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien kykyyn investoida toimintaansa. Tämän seurauksena investointien taso oli edelleen verrattain korkea ja vakaa tarkastelujakson aikana. Investointien tuotto ilmaistuna voittona prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta muuttui positiiviseksi vasta vuoden 2009 jälkeen. Kannattavuuden ja kassavirran kehityssuuntauksen mukaisesti tämä indikaattori saavutti huippunsa vuonna 2010 ja on jatkuvasti heikentynyt vuosina 2011 ja 2012.

| (134) | Edellä esitetyn pohjalta voidaan päätellä, että yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien rahoitustulos pysyi hyvänä suurimman osan tarkastelujaksoa mutta alkoi kuitenkin heiketä kyseisen jakson loppua kohden ja erityisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Kuten taulukosta 11 ilmenee, EU:hun myynnin kannattavuus heikentyi huomattavasti ja unionin tuotannonalan synnyttämä kassavirta oli pienempi kuin investointien arvo, mikä osoittaa, että tuotannonalan oli turvauduttava ulkoiseen rahoitukseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(134)

Edellä esitetyn pohjalta voidaan päätellä, että yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien rahoitustulos pysyi hyvänä suurimman osan tarkastelujaksoa mutta alkoi kuitenkin heiketä kyseisen jakson loppua kohden ja erityisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Kuten taulukosta 11 ilmenee, EU:hun myynnin kannattavuus heikentyi huomattavasti ja unionin tuotannonalan synnyttämä kassavirta oli pienempi kuin investointien arvo, mikä osoittaa, että tuotannonalan oli turvauduttava ulkoiseen rahoitukseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (135) | Samaan aikaan tuotiin esiin pääoman hankkimiseen liittyviä ongelmia. Tämä on tekijä, joka saattaa muodostua kriittiseksi unionin tuotannonalan kannalta, jos toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä. On todennäköistä, että unionin tuotannonalan olisi nykyisessä taloustilanteessa vaikea löytää rahoituskeinoja, joilla voidaan vastata asianomaisista maista peräisin olevan polkumyynnin palaamiseen, ja sille voisi jälleen hyvin lyhyessä ajassa koitua vakavaa vahinkoa. Tämä huolenaihe koskee erityisesti unionin tuotannonalan pk-yrityksiä. |
| --- | --- |

(135)

Samaan aikaan tuotiin esiin pääoman hankkimiseen liittyviä ongelmia. Tämä on tekijä, joka saattaa muodostua kriittiseksi unionin tuotannonalan kannalta, jos toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä. On todennäköistä, että unionin tuotannonalan olisi nykyisessä taloustilanteessa vaikea löytää rahoituskeinoja, joilla voidaan vastata asianomaisista maista peräisin olevan polkumyynnin palaamiseen, ja sille voisi jälleen hyvin lyhyessä ajassa koitua vakavaa vahinkoa. Tämä huolenaihe koskee erityisesti unionin tuotannonalan pk-yrityksiä.

g)   Varastot

| (136) | Vaikka yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien loppuvarastot kasvoivat 32 prosenttia vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, ne supistuivat suhteessa tuotantotasoon, eivätkä tuottajat pidä niitä epätavallisen suurena.

  Taulukko 12


  Loppuvarastot | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | 23 946 | 21 214 | 26 117 | 31 504 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 89 | 109 | 132 |
| Lähde: Kyselyvastaukset |

(136)

Vaikka yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien loppuvarastot kasvoivat 32 prosenttia vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, ne supistuivat suhteessa tuotantotasoon, eivätkä tuottajat pidä niitä epätavallisen suurena.

Taulukko 12

Loppuvarastot

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

23 946

21 214

26 117

31 504

Indeksi (2009 = 100)

100

89

109

132

Lähde: Kyselyvastaukset

h)   Työvoimakustannukset

| (137) | Vaikka yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien työllistämien henkilöiden lukumäärä kasvoi lähes 50 prosenttia tarkastelujakson aikana, heidän keskimääräiset palkkansa pysyivät vakaina.

  Taulukko 13


  Työvoimakustannukset | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti
  (euroa) | 29 705 | 30 296 | 28 991 | 29 837 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 102 | 98 | 100 |
| Lähde: Kyselyvastaukset |

(137)

Vaikka yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien työllistämien henkilöiden lukumäärä kasvoi lähes 50 prosenttia tarkastelujakson aikana, heidän keskimääräiset palkkansa pysyivät vakaina.

Taulukko 13

Työvoimakustannukset

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

(euroa)

29 705

30 296

28 991

29 837

Indeksi (2009 = 100)

100

102

98

100

Lähde: Kyselyvastaukset

UNIONIN TUOTANNONALAN TILANNETTA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

| (138) | Tutkimus osoitti, että asianomaisista maista peräisin olevien tuotteiden polkumyynnillä tapahtuva tuonti unionin markkinoille vähentyi vuonna 2008 tapahtuneen alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Tämän vuoksi unionin tuotannonala pystyi saavuttamaan korkean tuotannon tason, lisäämään myyntimääriään, kasvattamaan markkinaosuuttaan ja lisäämään kannattavuuttaan sekä parantamaan yleisesti taloudellista tilannettaan. |
| --- | --- |

(138)

Tutkimus osoitti, että asianomaisista maista peräisin olevien tuotteiden polkumyynnillä tapahtuva tuonti unionin markkinoille vähentyi vuonna 2008 tapahtuneen alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Tämän vuoksi unionin tuotannonala pystyi saavuttamaan korkean tuotannon tason, lisäämään myyntimääriään, kasvattamaan markkinaosuuttaan ja lisäämään kannattavuuttaan sekä parantamaan yleisesti taloudellista tilannettaan.

| (139) | Sen vuoksi katsotaan, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kun kuitenkin otetaan huomioon kulutuksen supistuminen ja tiettyjen rahoitusindikaattoreiden, kuten kannattavuuden, kassavirran ja investointien tuoton heikkeneminen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, unionin tuotannonalan asema on edelleen haavoittuva. |
| --- | --- |

(139)

Sen vuoksi katsotaan, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kun kuitenkin otetaan huomioon kulutuksen supistuminen ja tiettyjen rahoitusindikaattoreiden, kuten kannattavuuden, kassavirran ja investointien tuoton heikkeneminen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, unionin tuotannonalan asema on edelleen haavoittuva.

F.   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

1.   Alustavat huomautukset

| (140) | Jotta voitiin arvioida vahingon toistumisen todennäköisyys siinä tapauksessa, että toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä, Kiinasta ja Venäjältä tulevan tuonnin mahdollisia vaikutuksia unionin markkinoihin ja unionin tuotannonalaan tarkasteltiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(140)

Jotta voitiin arvioida vahingon toistumisen todennäköisyys siinä tapauksessa, että toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä, Kiinasta ja Venäjältä tulevan tuonnin mahdollisia vaikutuksia unionin markkinoihin ja unionin tuotannonalaan tarkasteltiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (141) | Tarkastelussa keskityttiin kulutuksen kehityssuuntaukseen unionin markkinoilla, käyttämättömään kapasiteettiin, kauppavirtoihin ja unionin markkinoiden houkuttelevuuteen sekä asianomaisten maiden hinnoittelukäytäntöön. |
| --- | --- |

(141)

Tarkastelussa keskityttiin kulutuksen kehityssuuntaukseen unionin markkinoilla, käyttämättömään kapasiteettiin, kauppavirtoihin ja unionin markkinoiden houkuttelevuuteen sekä asianomaisten maiden hinnoittelukäytäntöön.

2.   Kulutus unionissa

| (142) | Tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus unionissa on supistunut 10 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edeltävään vuoteen verrattuna. Tämä merkitsee samalla yli 25 prosentin vähennystä verrattuna vuoden 2007 tasoon ennen kriisiä. Tarkasteltavana olevan tuotteen kulutusta ohjaa unionin heikkenevä teräksen tuotanto, ja lähivuosina heikkenemisen voidaan odottaa jatkuvan edelleen. Tämä on vaikeaa unionin tuotannonalalle, joka joutuu toimimaan erittäin kilpaillussa ympäristössä. Tämän vuoksi katsotaan, että Kiinasta ja Venäjältä polkumyynnillä alhaisiin hintoihin tapahtuva tuonti on kestämätöntä. Se aiheuttaa markkinoilla hintojen laskupainetta ja vääristää kilpailua, mistä seuraa merkittävää vahinkoa unionin tuottajille. |
| --- | --- |

(142)

Tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus unionissa on supistunut 10 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edeltävään vuoteen verrattuna. Tämä merkitsee samalla yli 25 prosentin vähennystä verrattuna vuoden 2007 tasoon ennen kriisiä. Tarkasteltavana olevan tuotteen kulutusta ohjaa unionin heikkenevä teräksen tuotanto, ja lähivuosina heikkenemisen voidaan odottaa jatkuvan edelleen. Tämä on vaikeaa unionin tuotannonalalle, joka joutuu toimimaan erittäin kilpaillussa ympäristössä. Tämän vuoksi katsotaan, että Kiinasta ja Venäjältä polkumyynnillä alhaisiin hintoihin tapahtuva tuonti on kestämätöntä. Se aiheuttaa markkinoilla hintojen laskupainetta ja vääristää kilpailua, mistä seuraa merkittävää vahinkoa unionin tuottajille.

3.   Käyttämätön kapasiteetti, kauppavirrat ja unionin markkinoiden houkuttelevuus sekä asianomaisten maiden hinnoittelukäytäntö

a)   Kiina

| (143) | On huomattava, että tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaiskapasiteetti Kiinassa on arvioitu 10–11 miljoonaan tonniin, mikä on enemmän kuin ferropiin maailmanlaajuinen kulutus. Samanaikaisesti kapasiteetin kokonaiskäyttöaste on noin 50 prosenttia. |
| --- | --- |

(143)

On huomattava, että tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaiskapasiteetti Kiinassa on arvioitu 10–11 miljoonaan tonniin, mikä on enemmän kuin ferropiin maailmanlaajuinen kulutus. Samanaikaisesti kapasiteetin kokonaiskäyttöaste on noin 50 prosenttia.

| (144) | Ferropiin vienti Kiinasta maailmanlaajuisesti pysyi tarkastelujakson aikana melko vakaana eli noin 0,8 miljoonan tonnin tasolla. Tällainen vientimäärä on pääosin seurausta 41 kappaleessa kuvatuista vientirajoituksista. Unionilla ei ole kuitenkaan mitään valtaa näihin mekanismeihin, ja Kiinan hallitus voi milloin hyvänsä poistaa vientirajoitukset, jolloin tarkasteltavana olevan tuotteen laajamittainen vienti Kiinasta uhkaa unionin markkinoita vakavasti. |
| --- | --- |

(144)

Ferropiin vienti Kiinasta maailmanlaajuisesti pysyi tarkastelujakson aikana melko vakaana eli noin 0,8 miljoonan tonnin tasolla. Tällainen vientimäärä on pääosin seurausta 41 kappaleessa kuvatuista vientirajoituksista. Unionilla ei ole kuitenkaan mitään valtaa näihin mekanismeihin, ja Kiinan hallitus voi milloin hyvänsä poistaa vientirajoitukset, jolloin tarkasteltavana olevan tuotteen laajamittainen vienti Kiinasta uhkaa unionin markkinoita vakavasti.

| (145) | Vaikka vientirajoitukset pysyisivät voimassa, on silti korostettava, että Kiinan maailmanlaajuinen vientimäärä on tällä hetkellä suurempi kuin unionin kokonaiskulutus. |
| --- | --- |

(145)

Vaikka vientirajoitukset pysyisivät voimassa, on silti korostettava, että Kiinan maailmanlaajuinen vientimäärä on tällä hetkellä suurempi kuin unionin kokonaiskulutus.

| (146) | Voidaan kohtuudella odottaa, että edellä 40–49 kappaleessa kuvatun EU:n markkinoiden houkuttelevuuden vuoksi ainakin osa Kiinan nykyisestä viennistä ohjautuisi uudelleen unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan, erityisesti siksi, että Kiina kohtaa hyvin pian lisäkilpailua perinteisillä Aasian markkinoillaan, kun edellä 44 kappaleessa selvitetty Malesian lisääntynyt tuotantokapasiteetti otetaan käyttöön. |
| --- | --- |

(146)

Voidaan kohtuudella odottaa, että edellä 40–49 kappaleessa kuvatun EU:n markkinoiden houkuttelevuuden vuoksi ainakin osa Kiinan nykyisestä viennistä ohjautuisi uudelleen unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan, erityisesti siksi, että Kiina kohtaa hyvin pian lisäkilpailua perinteisillä Aasian markkinoillaan, kun edellä 44 kappaleessa selvitetty Malesian lisääntynyt tuotantokapasiteetti otetaan käyttöön.

| (147) | Polkumyyntitullien voimassaolon päättyminen yhdistettynä kiristyvään kilpailuun Aasiassa lisää epäilemättä unionin markkinoiden houkuttelevuutta Kiinan viejien kannalta. Tässä yhteydessä palautetaan mieliin, että ennen toimenpiteiden käyttöönottoa Kiina oli merkittävä viejä unionin markkinoille. |
| --- | --- |

(147)

Polkumyyntitullien voimassaolon päättyminen yhdistettynä kiristyvään kilpailuun Aasiassa lisää epäilemättä unionin markkinoiden houkuttelevuutta Kiinan viejien kannalta. Tässä yhteydessä palautetaan mieliin, että ennen toimenpiteiden käyttöönottoa Kiina oli merkittävä viejä unionin markkinoille.

| (148) | Kiinan vientihintojen nykytaso, todetun polkumyyntimarginaalin suuruus ja merkittävän hintojen alittavuuden esiintyminen vahvistavat lopuksi sen, että ilman polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä Kiinan vienti aiheuttaa uudelleen merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(148)

Kiinan vientihintojen nykytaso, todetun polkumyyntimarginaalin suuruus ja merkittävän hintojen alittavuuden esiintyminen vahvistavat lopuksi sen, että ilman polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä Kiinan vienti aiheuttaa uudelleen merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle.

b)   Venäjä

| (149) | Tarkastelua koskevassa tutkimuksessa vahvistettiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuotanto Venäjällä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 633 000 tonnia ja arvioitu tuotantokapasiteetti 900 000 tonnia. Tämä tarkoittaa noin 267 000 tonnin käyttämätöntä kapasiteettia, mikä itsessään riittää kattamaan kolmanneksen unionin kysynnästä. |
| --- | --- |

(149)

Tarkastelua koskevassa tutkimuksessa vahvistettiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuotanto Venäjällä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 633 000 tonnia ja arvioitu tuotantokapasiteetti 900 000 tonnia. Tämä tarkoittaa noin 267 000 tonnin käyttämätöntä kapasiteettia, mikä itsessään riittää kattamaan kolmanneksen unionin kysynnästä.

| (150) | Mitä tulee tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin Venäjältä, olisi huomattava, että Venäjä vie tätä nykyä 73 prosenttia tuotannostaan. Unionin lisäksi sen muita perinteisiä vientimarkkinoita ovat Yhdysvallat, Japani ja Etelä-Korea. Kun otetaan huomioon edellä 44 kappaleessa kuvattu Aasian markkinoiden kasvava kilpailu, on vahvoja viitteitä siitä, että valtaosa näistä kauppavirroista suuntautuu uudestaan unioniin, jos polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumotaan. Tällainen vaikutus saattaa entisestään voimistua, jos Yhdysvalloissa parhaillaan käynnissä olevan Venäjältä peräisin olevaa tuontia koskevan polkumyyntitutkimuksen (heinäkuussa 2013 vireille pannun tutkimuksen tuloksena) tuloksena otetaan käyttöön toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(150)

Mitä tulee tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin Venäjältä, olisi huomattava, että Venäjä vie tätä nykyä 73 prosenttia tuotannostaan. Unionin lisäksi sen muita perinteisiä vientimarkkinoita ovat Yhdysvallat, Japani ja Etelä-Korea. Kun otetaan huomioon edellä 44 kappaleessa kuvattu Aasian markkinoiden kasvava kilpailu, on vahvoja viitteitä siitä, että valtaosa näistä kauppavirroista suuntautuu uudestaan unioniin, jos polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumotaan. Tällainen vaikutus saattaa entisestään voimistua, jos Yhdysvalloissa parhaillaan käynnissä olevan Venäjältä peräisin olevaa tuontia koskevan polkumyyntitutkimuksen (heinäkuussa 2013 vireille pannun tutkimuksen tuloksena) tuloksena otetaan käyttöön toimenpiteitä.

| (151) | Tältä osin yksi vientiä harjoittava venäläinen tuottaja väitti, että on epätodennäköistä, että Yhdysvalloissa otetaan käyttöön Venäjältä peräisin olevaa ferropiitä koskevia tulleja. Tämän väitteen tueksi esitettiin joitakin käynnissä olevasta tutkimuksesta saatuja epävirallisia havaintoja. Koska tuottaja ei kuitenkaan esitä mitään asiakirjatodisteita väitteidensä tueksi ja Yhdysvaltojen polkumyyntitutkimus on pantu vireille ja on edelleen käynnissä, toimenpiteiden käyttöönottoa ei voida sulkea pois. |
| --- | --- |

(151)

Tältä osin yksi vientiä harjoittava venäläinen tuottaja väitti, että on epätodennäköistä, että Yhdysvalloissa otetaan käyttöön Venäjältä peräisin olevaa ferropiitä koskevia tulleja. Tämän väitteen tueksi esitettiin joitakin käynnissä olevasta tutkimuksesta saatuja epävirallisia havaintoja. Koska tuottaja ei kuitenkaan esitä mitään asiakirjatodisteita väitteidensä tueksi ja Yhdysvaltojen polkumyyntitutkimus on pantu vireille ja on edelleen käynnissä, toimenpiteiden käyttöönottoa ei voida sulkea pois.

| (152) | Polkumyyntitullien voimassaolon päättyminen yhdistettynä kiristyvään kilpailuun tärkeimmillä vientimarkkinoilla lisää unionin markkinoiden houkuttelevuutta Venäjän viejien kannalta. Tässä yhteydessä palautetaan mieliin, että ennen toimenpiteiden käyttöönottoa Venäjä oli merkittävä viejä unionin markkinoille ja että se on yhä läsnä markkinoilla toimenpiteiden viisivuotisesta kestosta huolimatta. |
| --- | --- |

(152)

Polkumyyntitullien voimassaolon päättyminen yhdistettynä kiristyvään kilpailuun tärkeimmillä vientimarkkinoilla lisää unionin markkinoiden houkuttelevuutta Venäjän viejien kannalta. Tässä yhteydessä palautetaan mieliin, että ennen toimenpiteiden käyttöönottoa Venäjä oli merkittävä viejä unionin markkinoille ja että se on yhä läsnä markkinoilla toimenpiteiden viisivuotisesta kestosta huolimatta.

| (153) | Lopuksi on korostettava, että Venäjän määrällistä uhkaa täydentää sen hinnoittelupolitiikka vientimarkkinoilla. Sekä alkuperäisessä tutkimuksessa että nykyisessä toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa on käynyt ilmi, että Venäjän polkumyyntikäytäntö vaikuttaa olevan rakenteellista: sen vientihinta on järjestelmällisesti alhaisempi kuin Venäjän kotimarkkinahinta. Lisäksi nyt käsillä olevassa tutkimuksessa vahvistetaan, että Venäjän tuonti tapahtui edelleen unionin tuottajien myyntihinnat alittavalla tasolla. |
| --- | --- |

(153)

Lopuksi on korostettava, että Venäjän määrällistä uhkaa täydentää sen hinnoittelupolitiikka vientimarkkinoilla. Sekä alkuperäisessä tutkimuksessa että nykyisessä toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa on käynyt ilmi, että Venäjän polkumyyntikäytäntö vaikuttaa olevan rakenteellista: sen vientihinta on järjestelmällisesti alhaisempi kuin Venäjän kotimarkkinahinta. Lisäksi nyt käsillä olevassa tutkimuksessa vahvistetaan, että Venäjän tuonti tapahtui edelleen unionin tuottajien myyntihinnat alittavalla tasolla.

4.   Päätelmät

| (154) | Tutkimuksessa tehtyjen huomioiden perusteella, joita ovat asianomaisissa maissa käytettävissä oleva ylimääräinen kapasiteetti, polkumyynnin jatkuminen sekä kiinalaisten ja venäläisten viejien rajoitetut mahdollisuudet myydä muille tärkeille kolmansien maiden markkinoille, mikä lisää unionin markkinoiden houkuttelevuutta, katsotaan, että toimenpiteiden kumoaminen heikentäisi unionin tuotannonalan asemaa sen ydinmarkkinoilla ja että sille aiheutunut vahinko todennäköisesti toistuisi Kiinasta ja Venäjältä polkumyynnillä tulevan tuonnin seurauksena. |
| --- | --- |

(154)

Tutkimuksessa tehtyjen huomioiden perusteella, joita ovat asianomaisissa maissa käytettävissä oleva ylimääräinen kapasiteetti, polkumyynnin jatkuminen sekä kiinalaisten ja venäläisten viejien rajoitetut mahdollisuudet myydä muille tärkeille kolmansien maiden markkinoille, mikä lisää unionin markkinoiden houkuttelevuutta, katsotaan, että toimenpiteiden kumoaminen heikentäisi unionin tuotannonalan asemaa sen ydinmarkkinoilla ja että sille aiheutunut vahinko todennäköisesti toistuisi Kiinasta ja Venäjältä polkumyynnillä tulevan tuonnin seurauksena.

| (155) | Ei ole syytä uskoa, että toimenpiteiden voimassaolosta johtunut unionin tuotannonalan tuloksen paraneminen jatkuisi tai lisääntyisi, jos toimenpiteet kumotaan. Päinvastoin olosuhteiden perusteella on todennäköistä, että asianomaisista maista tuleva tuonti kohdennettaisiin unionin markkinoille polkumyyntihinnoin ja laajamittaisena, mikä heikentäisi unionin markkinoilla tarkastelujaksolla saavutettua myönteistä kehitystä. Todennäköisesti polkumyyntihinnoin tapahtuva tuonti aiheuttaisi painetta laskea unionin tuotannonalan myyntihintoja ja pienentäisi sen markkinaosuutta, mikä puolestaan vaikuttaisi kielteisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tulokseen sen ollessa edelleen haavoittuva. |
| --- | --- |

(155)

Ei ole syytä uskoa, että toimenpiteiden voimassaolosta johtunut unionin tuotannonalan tuloksen paraneminen jatkuisi tai lisääntyisi, jos toimenpiteet kumotaan. Päinvastoin olosuhteiden perusteella on todennäköistä, että asianomaisista maista tuleva tuonti kohdennettaisiin unionin markkinoille polkumyyntihinnoin ja laajamittaisena, mikä heikentäisi unionin markkinoilla tarkastelujaksolla saavutettua myönteistä kehitystä. Todennäköisesti polkumyyntihinnoin tapahtuva tuonti aiheuttaisi painetta laskea unionin tuotannonalan myyntihintoja ja pienentäisi sen markkinaosuutta, mikä puolestaan vaikuttaisi kielteisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tulokseen sen ollessa edelleen haavoittuva.

| (156) | Tältä osin venäläiseltä vientiä harjoittavalta tuottajalta saatiin huomautus, jonka mukaan vahingon toistumista ei voida perustaa pelkkään vahingon toistumisen mahdollisuuteen vaan pikemminkin sen todennäköisyyteen. Tutkimuksessa on kuitenkin ilmennyt useita tosiseikkoja, kuten Venäjän tuottajien polkumyyntikäytäntöjen jatkuminen ja käyttämättömän kapasiteetin esiintyminen Venäjällä. Tosiseikka on sekin, että unionin kulutus on tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla pienempi kuin ennen alkuperäistä tutkimusta. Lopuksi maailmanlaajuisella tasolla on odotettavissa tuotteen tuotannon kasvua, erityisesti Aasian markkinoilla. Näiden tekijöiden tarkastelu yhdessä johtaa kohtuullisella varmuudella päätelmään, jonka mukaan polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen aiheuttaisi unionin tuotannonalalle jälleen vahinkoa polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. |
| --- | --- |

(156)

Tältä osin venäläiseltä vientiä harjoittavalta tuottajalta saatiin huomautus, jonka mukaan vahingon toistumista ei voida perustaa pelkkään vahingon toistumisen mahdollisuuteen vaan pikemminkin sen todennäköisyyteen. Tutkimuksessa on kuitenkin ilmennyt useita tosiseikkoja, kuten Venäjän tuottajien polkumyyntikäytäntöjen jatkuminen ja käyttämättömän kapasiteetin esiintyminen Venäjällä. Tosiseikka on sekin, että unionin kulutus on tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla pienempi kuin ennen alkuperäistä tutkimusta. Lopuksi maailmanlaajuisella tasolla on odotettavissa tuotteen tuotannon kasvua, erityisesti Aasian markkinoilla. Näiden tekijöiden tarkastelu yhdessä johtaa kohtuullisella varmuudella päätelmään, jonka mukaan polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen aiheuttaisi unionin tuotannonalalle jälleen vahinkoa polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista.

G.   UNIONIN ETU

1.   Johdanto

| (157) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun mukaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista, kuten unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien eduista, tehtyyn arviointiin. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(157)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun mukaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista, kuten unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien eduista, tehtyyn arviointiin. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (158) | Koska kyseessä on voimassa olevia toimenpiteitä koskeva tarkastelu, siinä voitiin arvioida voimassa olevien toimenpiteiden mahdollisia kielteisiä vaikutuksia eri osapuoliin. |
| --- | --- |

(158)

Koska kyseessä on voimassa olevia toimenpiteitä koskeva tarkastelu, siinä voitiin arvioida voimassa olevien toimenpiteiden mahdollisia kielteisiä vaikutuksia eri osapuoliin.

2.   Unionin tuotannonalan etu

| (159) | Edellä 154 kappaleessa todettiin, että unionin tuotannonalan tilanne todennäköisesti heikentyisi voimakkaasti, jos polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon annettaisiin päättyä. Sen vuoksi toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen hyödyttäisi unionin tuotannonalaa, koska tällöin unionin tuottajien myyntimäärät, markkinaosuus, kannattavuus ja niiden myönteinen yleinen taloudellinen tilanne todennäköisesti pysyisivät ennallaan. Sen sijaan toimenpiteiden voimassaolon päättyminen uhkaisi vakavasti unionin tuotannonalan elinkelpoisuutta, koska on syytä olettaa, että Kiinasta ja Venäjältä tuleva tuonti kohdennettaisiin unionin markkinoille polkumyyntihinnoin ja laajamittaisena, mikä johtaisi vahingon toistumiseen. |
| --- | --- |

(159)

Edellä 154 kappaleessa todettiin, että unionin tuotannonalan tilanne todennäköisesti heikentyisi voimakkaasti, jos polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon annettaisiin päättyä. Sen vuoksi toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen hyödyttäisi unionin tuotannonalaa, koska tällöin unionin tuottajien myyntimäärät, markkinaosuus, kannattavuus ja niiden myönteinen yleinen taloudellinen tilanne todennäköisesti pysyisivät ennallaan. Sen sijaan toimenpiteiden voimassaolon päättyminen uhkaisi vakavasti unionin tuotannonalan elinkelpoisuutta, koska on syytä olettaa, että Kiinasta ja Venäjältä tuleva tuonti kohdennettaisiin unionin markkinoille polkumyyntihinnoin ja laajamittaisena, mikä johtaisi vahingon toistumiseen.

3.   Käyttäjien etu

| (160) | Nyt käsillä olevassa tarkastelussa kymmenen unionin käyttäjää (valimoa ja teräksentuottajaa) toimi yhteistyössä komission kanssa. Neljä vastausta koostui yleisistä huomautuksista, ja vain kuudessa vastauksessa annettiin täydelliset vastaukset kyselylomakkeeseen. Näiden tietojen pohjalta todettiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen kustannuksilla on keskimäärin noin 1 prosentin vaikutus käyttäjien kokonaistuotantokustannuksiin ja että niiden vaikutus on alle 2 prosenttia kaikilla yhteistyössä toimineilla käyttäjillä. Näin ollen vaikka osa käyttäjistä teki tappiota vuoden 2011 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, tätä ei voida lukea ferropiitä koskevien polkumyyntitullien syyksi. |
| --- | --- |

(160)

Nyt käsillä olevassa tarkastelussa kymmenen unionin käyttäjää (valimoa ja teräksentuottajaa) toimi yhteistyössä komission kanssa. Neljä vastausta koostui yleisistä huomautuksista, ja vain kuudessa vastauksessa annettiin täydelliset vastaukset kyselylomakkeeseen. Näiden tietojen pohjalta todettiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen kustannuksilla on keskimäärin noin 1 prosentin vaikutus käyttäjien kokonaistuotantokustannuksiin ja että niiden vaikutus on alle 2 prosenttia kaikilla yhteistyössä toimineilla käyttäjillä. Näin ollen vaikka osa käyttäjistä teki tappiota vuoden 2011 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, tätä ei voida lukea ferropiitä koskevien polkumyyntitullien syyksi.

| (161) | Olisi otettava huomioon, että Kiinan ja Venäjän markkinaosuus alkuperäisen tutkimuksen aikana oli noin 40 prosenttia unionin markkinoista ja näiden kahden maan tullit ovat suuruudeltaan 15,6–31,2 prosenttia. Tämän vuoksi tullien voimassaolon päättymisen potentiaalinen vaikutus voitaisiin arvioida keskimäärin enintään 0,1 prosentin kustannussäästöksi (laskettuna toimenpiteiden kohteena olevien maiden 40 prosentin markkinaosuuden ja keskimäärin 20 prosentin suuruisen arvotullin pohjalta). Tämän vuoksi on epätodennäköistä, että tullin voimassaolon päättyminen vaikuttaisi sellaisten tuottajien paluuseen kannattaviksi, jotka ovat tarkastelujakson kahden viimeisen vuoden aikana kärsineet tappioita. Lisäksi tuotteen luonteesta ja siitä johtuen, että tuotetta on saatavilla useista eri lähteistä, käyttäjät voivat helposti vaihtaa toimittajaa. |
| --- | --- |

(161)

Olisi otettava huomioon, että Kiinan ja Venäjän markkinaosuus alkuperäisen tutkimuksen aikana oli noin 40 prosenttia unionin markkinoista ja näiden kahden maan tullit ovat suuruudeltaan 15,6–31,2 prosenttia. Tämän vuoksi tullien voimassaolon päättymisen potentiaalinen vaikutus voitaisiin arvioida keskimäärin enintään 0,1 prosentin kustannussäästöksi (laskettuna toimenpiteiden kohteena olevien maiden 40 prosentin markkinaosuuden ja keskimäärin 20 prosentin suuruisen arvotullin pohjalta). Tämän vuoksi on epätodennäköistä, että tullin voimassaolon päättyminen vaikuttaisi sellaisten tuottajien paluuseen kannattaviksi, jotka ovat tarkastelujakson kahden viimeisen vuoden aikana kärsineet tappioita. Lisäksi tuotteen luonteesta ja siitä johtuen, että tuotetta on saatavilla useista eri lähteistä, käyttäjät voivat helposti vaihtaa toimittajaa.

4.   Tuojien etu

| (162) | Kaikille tiedossa oleville tuojille ilmoitettiin tarkastelun vireillepanosta. Yksikään tarkasteltavana olevan tuotteen tuoja ei vastannut vireillepanoilmoitukseen liitettyyn otantakyselylomakkeeseen. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tuojat voivat helposti ostaa eri lähteistä, joita markkinoilla on tällä hetkellä tarjolla, muun muassa unionin tuotannonalalta ja merkittäviltä muuhun kuin polkumyyntihintaan myyviltä kolmansien maiden viejiltä. Koska tuojat eivät osoittaneet kiinnostusta, katsottiin myös, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei olisi vastoin niiden etua. |
| --- | --- |

(162)

Kaikille tiedossa oleville tuojille ilmoitettiin tarkastelun vireillepanosta. Yksikään tarkasteltavana olevan tuotteen tuoja ei vastannut vireillepanoilmoitukseen liitettyyn otantakyselylomakkeeseen. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tuojat voivat helposti ostaa eri lähteistä, joita markkinoilla on tällä hetkellä tarjolla, muun muassa unionin tuotannonalalta ja merkittäviltä muuhun kuin polkumyyntihintaan myyviltä kolmansien maiden viejiltä. Koska tuojat eivät osoittaneet kiinnostusta, katsottiin myös, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei olisi vastoin niiden etua.

5.   Päätelmät

| (163) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa. |
| --- | --- |

(163)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa.

H.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

| (164) | Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua. |
| --- | --- |

(164)

Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua.

| (165) | Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta ja Venäjältä peräisin olevan ferropiin tuonnissa neuvoston asetuksella (EY) N:o 172/2008 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamista olisi jatkettava. |
| --- | --- |

(165)

Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta ja Venäjältä peräisin olevan ferropiin tuonnissa neuvoston asetuksella (EY) N:o 172/2008 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamista olisi jatkettava.

| (166) | Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Näitä erityissäännöksiä sovelletaan vain yrityksiin, joiden osalta otetaan käyttöön yksilöllinen tulli, ja ne käsittävät sellaisen pätevän kauppalaskun esittämisen jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, on sovellettava kaikkiin muihin tuottajiin sovellettavaa jäännöspolkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(166)

Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Näitä erityissäännöksiä sovelletaan vain yrityksiin, joiden osalta otetaan käyttöön yksilöllinen tulli, ja ne käsittävät sellaisen pätevän kauppalaskun esittämisen jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, on sovellettava kaikkiin muihin tuottajiin sovellettavaa jäännöspolkumyyntitullia.

| (167) | Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa, |
| --- | --- |

(167)

Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä peräisin olevan, tällä hetkellä CN-nimikkeisiin 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90 kuuluvan ferropiin tuonnissa.

2.   Alla lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa mainittujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:

| Maa | Yritys | Polkumyyntitulli (%) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- | --- |
| Kiinan kansantasavalta | Erdos Xijin Kuangye Co. Ltd., Qipanjing Industry Park | 15,6 | A829 |
| Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Villa | 29,0 | A830 |
| Kaikki muut yritykset | 31,2 | A999 |
| Venäjä | Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk | 17,8 | A835 |
| Kaikki muut yritykset | 22,7 | A999 |

Maa

Yritys

Polkumyyntitulli (%)

Taric-lisäkoodi

Kiinan kansantasavalta

Erdos Xijin Kuangye Co. Ltd., Qipanjing Industry Park

15,6

A829

Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Villa

29,0

A830

Kaikki muut yritykset

31,2

A999

Venäjä

Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk

17,8

A835

Kaikki muut yritykset

22,7

A999

3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritettyjen yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 9 päivänä huhtikuuta 2014.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUVL L 55, 28.2.2008, s. 6.

2

(3)  EUVL L 351, 30.12.2009, s. 1.

3

(4)  EUVL L 22, 25.1.2012, s. 1.

4

(5)  EUVL C 186, 26.6.2012, s. 8.

5

(6)  EUVL C 58, 28.2.2013, s. 15.

6

(7)  Yhteisön tullikoodeksin soveltamista koskevan komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1) 143 artiklan mukaan henkilöiden katsotaan olevan etuyhteydessä keskenään ainoastaan, jos a) he ovat johtokunnan tai hallintoneuvoston jäseniä toistensa yrityksissä; b) he ovat oikeudelliselta asemaltaan liikekumppaneita; c) toinen on toisen palveluksessa; d) toinen suoraan tai välillisesti omistaa, valvoo tai pitää hallussaan vähintään viittä prosenttia toisen liikkeeseen lasketuista äänioikeutetuista osakkeista tai osuuksista; e) toinen valvoo toista suoraan tai välillisesti; f) kolmas osapuoli valvoo molempia suoraan tai välillisesti; g) he yhdessä valvovat kolmatta osapuolta suoraan tai välillisesti; tai h) he ovat saman perheen jäseniä. Henkilöitä pidetään saman perheen jäseninä ainoastaan, jos heidän suhteensa on jokin seuraavista: i) aviopuolisot, ii) vanhempi ja lapsi, iii) sisarukset (myös puolisisarukset), iv) isovanhempi ja lapsenlapsi, v) setä, eno tai täti ja sisaren tai veljen lapsi, vi) appivanhempi ja vävy tai miniä, vii) langokset, kälykset tai lanko ja käly. Tässä yhteydessä ’henkilöllä’ tarkoitetaan mitä tahansa luonnollista tai oikeushenkilöä.

7

(8)  Asia C-260/84, Minebea Company Limited vastaan Euroopan yhteisöjen neuvosto, 37 kappale.

8

(9)  Asia T-249/06, Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) ja Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) vastaan Euroopan unionin neuvosto Kok. 2009, s. II-00383. Tuomioistuin on tämän jälkeen vahvistanut tämän tuomion muutoksenhaussa yhdistetyissä asioissa C-191/09 P ja C-200/09 P.

9

---

LIITE

Tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa pätevässä kauppalaskussa on oltava kauppalaskun laatineen tahon toimihenkilön allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa:

| 1) | Kauppalaskun laatineen yksikön asiasta vastaavan henkilön nimi ja tehtävänimike. |
| --- | --- |

1)

Kauppalaskun laatineen yksikön asiasta vastaavan henkilön nimi ja tehtävänimike.

| 2) | Seuraava vakuutus:
  ”Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn ferropiin on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi) (asianomaisessa maassa). Tässä laskussa ilmoitettujen tietojen vakuutetaan olevan täydelliset ja paikkansapitävät.”
  Päiväys ja allekirjoitus |
| --- | --- |

2)

Seuraava vakuutus:

”Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn ferropiin on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi) (asianomaisessa maassa). Tässä laskussa ilmoitettujen tietojen vakuutetaan olevan täydelliset ja paikkansapitävät.”

Päiväys ja allekirjoitus

---

| 10.4.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 107/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 107/39

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 361/2014,

annettu 9 päivänä huhtikuuta 2014,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/2009 yksityiskohtaisten soveltamissääntöjen säätämisestä linja-autolla harjoitettavan kansainvälisen henkilöliikenteen asiakirjojen osalta ja komission asetuksen (EY) N:o 2121/98 kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kansainvälisen linja-autoliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 561/2006 muuttamisesta 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/2009 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 ja 5 kohdan, 6 artiklan 4 kohdan, 7 artiklan 2 kohdan, 12 artiklan 5 kohdan ja 28 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1073/2009 5 artiklassa säädetään, että säännöllisen liikenteen ja tietyn säännöllisen erityisliikenteen harjoittaminen on luvanvaraista. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1073/2009 5 artiklassa säädetään, että säännöllisen liikenteen ja tietyn säännöllisen erityisliikenteen harjoittaminen on luvanvaraista.

| (2) | Asetuksen 12 artiklan 1 kohdassa säädetään, että 2 artiklan 4 kohdassa määritellyn satunnaisliikenteen harjoittaminen edellyttää valvonta-asiakirjaa. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen 12 artiklan 1 kohdassa säädetään, että 2 artiklan 4 kohdassa määritellyn satunnaisliikenteen harjoittaminen edellyttää valvonta-asiakirjaa.

| (3) | Asetuksen 5 artiklan 5 kohdassa säädetään, että 2 artiklan 5 kohdassa määritelty omaan lukuun tapahtuvan liikenteen harjoittaminen perustuu todistusjärjestelmään. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen 5 artiklan 5 kohdassa säädetään, että 2 artiklan 5 kohdassa määritelty omaan lukuun tapahtuvan liikenteen harjoittaminen perustuu todistusjärjestelmään.

| (4) | Mainitun asetuksen 12 artiklassa tarkoitettujen valvonta-asiakirjojen käyttöä koskevat säännöt sekä tapa, jolla asianomaisille jäsenvaltioille ilmoitetaan satunnaisliikennettä harjoittavien liikenteenharjoittajien nimet ja matkan varrella sijaitsevat yhteyspisteet, olisi vahvistettava. |
| --- | --- |

(4)

Mainitun asetuksen 12 artiklassa tarkoitettujen valvonta-asiakirjojen käyttöä koskevat säännöt sekä tapa, jolla asianomaisille jäsenvaltioille ilmoitetaan satunnaisliikennettä harjoittavien liikenteenharjoittajien nimet ja matkan varrella sijaitsevat yhteyspisteet, olisi vahvistettava.

| (5) | Yksinkertaisuuden vuoksi on tarpeen standardoida kansainvälisen satunnaisliikenteen ja satunnaisliikenteenä harjoitettavan kabotaasiliikenteen kuljetuskirja. |
| --- | --- |

(5)

Yksinkertaisuuden vuoksi on tarpeen standardoida kansainvälisen satunnaisliikenteen ja satunnaisliikenteenä harjoitettavan kabotaasiliikenteen kuljetuskirja.

| (6) | Säännöllisenä erityisliikenteenä harjoitettavassa kabotaasiliikenteessä valvonta-asiakirjana käytettävä kuljetuskirja olisi täytettävä kuukausittaisen yhteenvedon muodossa. |
| --- | --- |

(6)

Säännöllisenä erityisliikenteenä harjoitettavassa kabotaasiliikenteessä valvonta-asiakirjana käytettävä kuljetuskirja olisi täytettävä kuukausittaisen yhteenvedon muodossa.

| (7) | On tarpeen standardoida lomakkeet, joilla jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle säännöllisen liikenteen ja kabotaasiliikenteen lupien lukumäärää koskevat tilastotiedot. |
| --- | --- |

(7)

On tarpeen standardoida lomakkeet, joilla jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle säännöllisen liikenteen ja kabotaasiliikenteen lupien lukumäärää koskevat tilastotiedot.

| (8) | Avoimuuden ja yksinkertaisuuden vuoksi kaikki neuvoston asetusten (ETY) N:o 684/92 ja (EY) N:o 12/98 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöksistä linja-autoilla harjoitettavan henkilöliikenteen kuljetusasiakirjojen osalta 2 päivänä lokakuuta 1998 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2121/98 (2) olevien mallien perusteella annetut asiakirjat olisi muutettava kansainvälisestä linja-autoliikenteestä annetun asetuksen (EY) N:o 1073/2009 mukaisiksi. |
| --- | --- |

(8)

Avoimuuden ja yksinkertaisuuden vuoksi kaikki neuvoston asetusten (ETY) N:o 684/92 ja (EY) N:o 12/98 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöksistä linja-autoilla harjoitettavan henkilöliikenteen kuljetusasiakirjojen osalta 2 päivänä lokakuuta 1998 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2121/98 (2) olevien mallien perusteella annetut asiakirjat olisi muutettava kansainvälisestä linja-autoliikenteestä annetun asetuksen (EY) N:o 1073/2009 mukaisiksi.

| (9) | Sen vuoksi asetus (EY) N:o 2121/98 olisi kumottava. |
| --- | --- |

(9)

Sen vuoksi asetus (EY) N:o 2121/98 olisi kumottava.

| (10) | Jäsenvaltiot tarvitsevat aikaa painaa ja jakaa uudet asiakirjat. Sen vuoksi liikenteenharjoittajien olisi tällä välin voitava edelleen käyttää asetuksen (EY) N:o 2121/98 mukaisia asiakirjoja, joissa olisi eriteltävä, että asetuksen (EY) N:o 1073/2009 säännökset on otettu huomioon. |
| --- | --- |

(10)

Jäsenvaltiot tarvitsevat aikaa painaa ja jakaa uudet asiakirjat. Sen vuoksi liikenteenharjoittajien olisi tällä välin voitava edelleen käyttää asetuksen (EY) N:o 2121/98 mukaisia asiakirjoja, joissa olisi eriteltävä, että asetuksen (EY) N:o 1073/2009 säännökset on otettu huomioon.

| (11) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maantieliikennekomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maantieliikennekomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

I JAKSO

VALVONTA-ASIAKIRJA

1 artikla

1.   Asetuksen (EY) N:o 1073/2009 2 artiklan 4 kohdassa määritellyn satunnaisliikenteen valvonta-asiakirjan (kuljetuskirjan) on oltava tämän asetuksen liitteessä I olevan mallin mukainen.

2.   Kuljetuskirjavihkossa on 25 irrotettavaa kuljetuskirjaa kaksoiskappaleena. Jokainen kuljetuskirjavihko on numeroitava. Kuljetuskirjat on myös numeroitava 1:stä 25:een. Kuljetuskirjavihkon kansilehden on oltava liitteessä II olevan mallin mukainen. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet mukauttaakseen nämä vaatimukset kuljetuskirjojen tietokoneella tapahtuvaa käsittelyä varten.

2 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettu kuljetusvihko on annettava liikenteenharjoittajan nimissä, eikä sitä voida siirtää.

2.   Liikenteenharjoittajan tai kuljettajan on täytettävä ennen jokaista matkaa kuljetuskirja kahtena kappaleena luettavalla tavalla ja niin, ettei tekstiä voi poistaa. Se on voimassa koko matkan ajan.

3.   Irrotetun kuljetuskirjan päällimmäinen kappale on pidettävä ajoneuvossa koko sen matkan ajan, jota varten se on laadittu. Jäljennös on säilytettävä yrityksen päätoimipaikassa.

4.   Liikenteenharjoittaja vastaa kuljetuskirjojen säilytyksestä.

3 artikla

Jos kansainvälistä satunnaisliikennettä harjoittaa ryhmä liikenteenharjoittajia saman toimeksiantajan lukuun ja jos matkustajat mahdollisesti jatkavat matkaa toisen samaan ryhmään kuuluvan liikenteenharjoittajan kuljettamina, kuljetuskirjan alkuperäiskappale on pidettävä kyseistä matkaa liikennöivässä ajoneuvossa. Kuljetuskirjan jäljennös on säilytettävä kunkin liikenteenharjoittajan päätoimipaikassa.

4 artikla

1.   Liikenteenharjoittajan on palautettava asetuksen (EY) N:o 1073/2009 15 artiklan b kohdan nojalla satunnaisliikenteenä harjoitettavan kabotaasiliikenteen valvonta-asiakirjoina käytettävien kuljetuskirjojen jäljennökset sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle tai virastolle kyseisen viranomaisen tai viraston vahvistamia menettelyjä noudattaen.

2.   Kun kyseessä on asetuksen (EY) N:o 1073/2009 15 artiklan a alakohdan nojalla säännöllisenä erityisliikenteenä harjoitettava kabotaasiliikenne, tämän asetuksen liitteessä I olevan mallin mukainen kuljetuskirja on täytettävä kuukausittaisen yhteenvedon muodossa, ja liikenteenharjoittajan on palautettava se sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle tai virastolle kyseisen viranomaisen tai viraston vahvistamia menettelyjä noudattaen.

5 artikla

Kuljetuskirja antaa haltijalleen oikeuden suorittaa kansainvälisen satunnaisliikenteen yhteydessä paikallisia retkiä muussa jäsenvaltiossa kuin liikenteenharjoittajan sijoittautumisjäsenvaltiossa asetuksen (EY) N:o 1073/2009 13 artiklan toisessa alakohdassa säädetyin edellytyksin. Paikalliset retket on merkittävä kuljetuskirjoihin ennen kuin ajoneuvo lähtee asianomaiselle retkelle. Kuljetusasiakirjan alkuperäiskappale on pidettävä ajoneuvossa koko paikallisen retken ajan.

6 artikla

Valvonta-asiakirja on esitettävä vaadittaessa toimivaltaiselle tarkastusviranomaiselle.

II JAKSO

LUVAT

7 artikla

1.   Luvanvaraisen säännöllisen liikenteen ja säännöllisen erityisliikenteen lupahakemusten on oltava liitteessä III olevan mallin mukaiset.

2.   Lupahakemuksessa on oltava seuraavat tiedot:

| a) | aikataulu; |
| --- | --- |

a)

aikataulu;

| b) | hinnastot; |
| --- | --- |

b)

hinnastot;

| c) | oikeaksi todistettu jäljennös asetuksen (EY) N:o 1073/2009 4 artiklassa säädetystä yhteisön liikenneluvasta, joka koskee linja-autolla toisen lukuun harjoitettavaa kansainvälistä henkilöliikennettä; |
| --- | --- |

c)

oikeaksi todistettu jäljennös asetuksen (EY) N:o 1073/2009 4 artiklassa säädetystä yhteisön liikenneluvasta, joka koskee linja-autolla toisen lukuun harjoitettavaa kansainvälistä henkilöliikennettä;

| d) | tiedot hakijan kaavaileman liikenteen luonteesta ja määrästä, kun hakemus koskee uuden liikenteen aloittamista, tai tiedot harjoitetun liikenteen luonteesta ja määrästä, kun hakemus koskee luvan uusimista; |
| --- | --- |

d)

tiedot hakijan kaavaileman liikenteen luonteesta ja määrästä, kun hakemus koskee uuden liikenteen aloittamista, tai tiedot harjoitetun liikenteen luonteesta ja määrästä, kun hakemus koskee luvan uusimista;

| e) | asianmukaisessa mittakaavassa oleva kartta, johon on merkitty reitti ja pysähdyspaikat, joissa matkustajia on määrä ottaa kyytiin tai jättää kyydistä; |
| --- | --- |

e)

asianmukaisessa mittakaavassa oleva kartta, johon on merkitty reitti ja pysähdyspaikat, joissa matkustajia on määrä ottaa kyytiin tai jättää kyydistä;

| f) | ajosuunnitelma, josta voidaan tarkastaa unionin ajo- ja lepoaikoja koskevan unionin lainsäädännön noudattaminen. |
| --- | --- |

f)

ajosuunnitelma, josta voidaan tarkastaa unionin ajo- ja lepoaikoja koskevan unionin lainsäädännön noudattaminen.

3.   Hakijoiden on annettava hakemuksensa tueksi merkittävinä pitämänsä lisätiedot tai lupaviranomaisen pyytämät lisätiedot.

8 artikla

1.   Lupien on oltava liitteessä IV olevan mallin mukaiset.

2.   Lupa tai lupaviranomaisen oikeaksi todistama jäljennös on pidettävä kaikissa ajoneuvoissa, joilla harjoitetaan luvanvaraista liikennettä.

3.   Lupien enimmäisvoimassaoloaika on viisi vuotta.

III JAKSO

TODISTUKSET

9 artikla

1.   Asetuksen (EY) N:o 1073/2009 2 artiklan 5 kohdassa määritellyn omaan lukuun harjoitettavan liikenteen todistusten on oltava tämän asetuksen liitteessä V olevan mallin mukainen.

2.   Todistusta pyytävien yritysten on osoitettava tai taattava lupaviranomaiselle, että asetuksen (EY) N:o 1073/2009 2 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

3.   Kaikissa ajoneuvoissa, joilla harjoitetaan todistusta edellyttävää liikennettä, on koko matkan ajan oltava todistus tai sen oikeaksi todistettu jäljennös, joka on esitettävä vaadittaessa toimivaltaiselle tarkastusviranomaiselle.

4.   Todistusten enimmäisvoimassaoloaika on viisi vuotta.

IV JAKSO

Tilastotietojen toimittaminen

10 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1073/2009 28 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut kabotaasiliikennettä koskevat tiedot on toimitettava taulukon muodossa tämän asetuksen liitteessä VI olevan mallin mukaisesti.

V JAKSO

SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

11 artikla

1.   Jäsenvaltiot voivat antaa luvan käyttää hallussaan olevia asetuksen (EY) N:o 2121/98 mukaisesti laadittuja kuljetuskirjoja, lupahakemuksia, lupia ja todistuksia 31 päivää joulukuuta 2015.

2.   Muiden jäsenvaltioiden on hyväksyttävä tällaiset kuljetusasiakirjat ja lupahakemukset alueellaan 31 päivää joulukuuta 2015.

3.   Komission asetuksen (EY) N:o 2121/98 mukaisesti laaditut luvat ja todistukset, jotka on annettu ennen 31 päivää joulukuuta 2015, pysyvät voimassa niiden voimassaolon päättymispäivään saakka.

12 artikla

Kumotaan komission asetus (EY) N:o 2121/98.

13 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 9 päivänä huhtikuuta 2014.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 300, 14.11.2009, s. 88.

1

(2)  EYVL L 268, 3.10.1998, s. 10.

2

---

LIITE I

Image

KULJETUSKIRJA – MALLI Kuljetuskirjavihkon nro ... kuljetuskirja nro...

(Väri Pantone vaaleanvihreä 358, tai mahdollisimman lähellä tätä väriä, koko DIN A4, päällystämätön paperi)

KANSAINVÄLINEN SATUNNAISLIIKENNE ja SATUNNAISLIIKENTEENÄ HARJOITETTAVA KABOTAASILIIKENNE

(Tarvittaessa kutakin kohtaa voidaan jatkaa erillisellä paperilla)

1

Linja-auton rekisterinumero

Paikka, päiväys ja liikenteenharjoittajan allekirjoitus

2

Liikenteenharjoittaja ja, soveltuvin osin, alihankkija tai liikenteenharjoittajien ryhmä

1.

2.

3.

3

Kuljettajan/kuljettajien nimi

1.

2.

3.

4

Satunnaisliikenteen järjestämisestä vastaava elin tai henkilö

1. 3.

2. 4.

5

Liikennetyyppi

Kansainvälinen satunnaisliikenne

Satunnaisliikenteenä harjoitettava kabotaasiliikenne

Säännöllisenä erityisliikenteenä harjoitettava kabotaasiliikenne – kuukausittainen yhteenveto

Kuukausi Vuosi

6

Lähtöpaikka: Maa:

Määräpaikka: Maa:

7

Matkaohjelma

Matkareitti/Päivämatkat ja/tai

paikat, joissa matkustajat nousevat kyytiin tai poistuvat kyydistä

matkustajamäärä

ei matkustajia

(merkitkää X)

Ennakoitu kilometrimäärä

Pvm

Lähtöpaikka

Määräpaikka

8

Mahdolliset vaihtopaikat (jatkoyhteydet samaan ryhmään kuuluvan liikenteenharjoittajan kanssa)

Matkalla poistuneiden matkustajien lukumäärä

Poistuneiden matkustajien lopullinen määräpaikka

Matkustajat kyytiin ottava liikenteenharjoittaja

9

Paikalliset retket

Pvm

Ennakoitu kilometrimäärä

Lähtöpaikka

Retkipaikka

Matkustajien lukumäärä

10

Ennakoimattomat muutokset

---

LIITE II

Image

Kansilehti

(Koko DIN A4, päällystämätön paperi, vähintään 100 g/m2)

Laaditaan liikenteenharjoittajan sijoittautumisjäsenvaltion yhdellä tai useammalla virallisella kielellä

VIHKON ANTAVA VALTIO

Toimivaltainen viranomainen

Kansainvälinen tunnus (1)

Kuljetuskirja-

VIHKO nro ...

a) linja-autolla jäsenvaltioiden välillä suoritettavaa kansainvälistä satunnaisliikennettä varten asetuksen (EY) N:o 1073/2009 perusteella;

b) muussa jäsenvaltiossa kuin liikenteenharjoittajan sijoittautumisjäsenvaltiossa suoritettavaa satunnaisliikenteenä harjoitettavaa kabotaasiliikennettä varten asetuksen (EY) N:o 1073/2009 perusteella.

Vastaanottaja:

(Liikenteenharjoittajan suku- ja etunimi tai toiminimi)

(Täydellinen osoite, puhelin- ja faksinumero)

(Antamispaikka ja -päivä)

(Vihkon antavan viranomaisen tai viraston allekirjoitus ja leima)

(1) (B) Belgia, (BG) Bulgaria, (HR) Kroatia, (CZ) Tšekki, (DK) Tanska, (D) Saksa, (EST) Viro, (IRL) Irlanti, (GR) Kreikka, (E) Espanja, (F) Ranska, (I) Italia, (CY) Kypros, (LV) Latvia, (LT) Liettua, (L) Luxemburg, (H) Unkari, (MT) Malta, (NL) Alankomaat, (A) Itävalta, (PL) Puola, (P) Portugali, (RO) Romania, (SLO) Slovenia, (SK) Slovakia, (FIN) Suomi, (S) Ruotsi, (UK) Yhdistynyt kuningaskunta.

Image

(Toinen sivu)

Laaditaan liikenteenharjoittajan sijoittautumisjäsenvaltion yhdellä tai useammalla virallisella kielellä

TÄRKEÄ HUOMAUTUS

A. YLEISTÄ

1. Asetuksen (EY) N:o 1073/2009 12 artiklan 1 kohdan, 5 artiklan 3 kohdan toisen kohdan ja 17 artiklan 1 kohdan mukaan satunnaisliikenteen harjoittaminen edellyttää valvonta-asiakirjaa (liikenteenharjoittajalle annetusta kuljetuskirjavihkosta irrotettu kuljetuskirja).

2. Asetuksen (EY) N:o 1073/2009 2 artiklan 4 kohdan mukaan satunnaisliikenteellä tarkoitetaan liikennettä, ”joka ei sisälly säännöllisen liikenteen määritelmään, säännöllinen erityisliikenne mukaan luettuna, ja jolle on erityisesti ominaista, että siinä on kyse asiakkaan tai liikenteenharjoittajan omasta aloitteesta muodostetun ryhmän kuljettamisesta”.

Säännöllinen liikenne määritellään asetuksen (EY) N:o 1073/2009 2 artiklan 2 kohdassa liikenteeksi, ”jolla huolehditaan henkilöliikenteestä määrätyin väliajoin määrätyllä reitillä ja jolla matkustajia otetaan kyytiin ja jätetään kyydistä ennalta vahvistetuissa pysähdyspaikoissa”. Säännöllisen liikenteen on oltava kaikkien käytettävissä, ja siihen voi tarvittaessa liittyä pakollinen paikanvaraus.

Liikenteen harjoittamisen edellytysten mukauttaminen ei vaikuta liikenteen säännöllisyyteen.

Liikennettä, jolla huolehditaan vain tiettyjen matkustajaryhmien kuljetuksesta ilman muita matkustajia, pidetään säännöllisenä liikenteenä sen järjestäjästä riippumatta. Tällaista liikennettä kutsutaan ”säännölliseksi erityisliikenteeksi”, johon kuuluu:

a) työntekijöiden kuljetus kodin ja työpaikan välillä,

b) koululaisten ja opiskelijoiden kuljettaminen oppilaitokseen ja takaisin. Erityisliikennettä voidaan vaihdella käyttäjien tarpeiden mukaan, mikä ei vaikuta siihen, onko kyse säännöllisestä liikenteestä.

3. Kuljetuskirja on voimassa koko matkan ajan.

4. Yhteisön liikennelupa ja kuljetuskirja antavat haltijalle oikeuden suorittaa:

i) kansainvälistä satunnaisliikennettä linja-autolla kahden tai useamman jäsenvaltion välillä;

ii) satunnaisliikenteenä harjoitettavaa kabotaasiliikennettä muussa jäsenvaltiossa kuin liikenteenharjoittajan sijoittautumisjäsenvaltiossa.

5. Liikenteenharjoittaja tai kuljettaja täyttää kuljetuskirjan kahtena kappaleena ennen jokaista matkaa. Kuljetuskirjan jäljennös säilytetään yrityksessä. Kuljettaja pitää alkuperäiskappaleen ajoneuvossa koko matkan ajan ja esittää sen vaadittaessa lainvalvontaviranomaisille.

6. Kuljettaja palauttaa kuljetuskirjan sen antaneelle yritykselle asianomaisen matkan päätyttyä. Liikenteenharjoittaja on vastuussa asiakirjojen säilyttämisestä. Asiakirja on täytettävä helposti luettavasti ja pysyvästi.

Image

(Kolmas sivu)

B. KANSAINVÄLISTÄ SATUNNAISLIIKENNETTÄ KOSKEVAT ERITYISMÄÄRÄYKSET

1. Asetuksen (EY) N:o 1073/2009 5 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaan sellaisen rinnakkaisen tai väliaikaisen liikenteen järjestäminen, joka on verrattavissa olemassa olevaan säännölliseen liikenteeseen ja joka palvelee sen kanssa samaa asiakaskuntaa, edellyttää lupaa.

2. Liikenteenharjoittajat voivat suorittaa paikallisia retkiä muussa jäsenvaltiossa kuin sijoittautumisjäsenvaltiossaan kansainvälisen satunnaisliikenteen yhteydessä. Tällainen liikenne on tarkoitettu matkustajille, jotka eivät asu kyseisessä maassa ja joita sama liikenteenharjoittaja on kuljettanut aiemmin kansainvälisen satunnaisliikenteen yhteydessä. Matkustajat kuljetetaan samalla ajoneuvolla taikka saman liikenteenharjoittajan tai liikenteenharjoittajaryhmän ajoneuvolla.

3. Paikallisilla retkillä kuljetuskirja täytetään ennen kuin ajoneuvo lähtee kyseiselle retkelle.

4. Kun kyseessä on saman asiakkaan lukuun toimivan liikenteenharjoittajaryhmän harjoittama kansainvälinen satunnaisliikenne, jossa voi olla saman ryhmän eri liikenteenharjoittajan kyydissä matkaa jatkavia matkustajia, kuljetuskirjan alkuperäiskappale on pidettävä matkustajia kuljettavassa ajoneuvossa. Kuljetuskirjan jäljennös säilytetään kunkin liikenteenharjoittajan päätoimipaikassa.

C. SATUNNAISLIIKENTEENÄ HARJOITETTAVAA KABOTAASILIIKENNETTÄ KOSKEVAT ERITYISMÄÄRÄYKSET

1. Jollei unionin lainsäädännössä toisin säädetä, satunnaisliikenteenä harjoitettavaan kabotaasiliikenteeseen sovelletaan seuraavien seikkojen osalta vastaanottavan jäsenvaltion voimassa olevia lakeja, asetuksia ja hallinnollisia toimenpiteitä:

i) kuljetussopimusta koskevat ehdot;

ii) tieliikenteen ajoneuvojen painot ja mitat;

iii) tiettyjen matkustajaryhmien eli koululaisten, lasten ja liikuntarajoitteisten kuljetukseen liittyvät vaatimukset;

iv) ajo- ja lepoajat;

v) liikenteen arvonlisävero. Tällä alalla asetuksen (EY) N:o 1073/2009 1 artiklassa tarkoitettuun liikenteeseen sovelletaan yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annettua neuvoston direktiiviä 2006/112/EY (1) ja erityisesti sen 48 artiklaa yhdessä sen 193 ja 194 artiklan kanssa

2. Kabotaasiliikenteeseen käytettävien ajoneuvojen rakennetta ja varustelua koskevien teknisten määräysten on oltava kansainväliseen liikenteeseen otettujen ajoneuvojen standardien mukaisia.

3. Jäsenvaltioiden on sovellettava 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja kansallisia määräyksiä muihin kuin oman jäsenvaltionsa liikenteenharjoittajiin samoin edellytyksin kuin vastaanottavaan jäsenvaltioon sijoittautuneisiin liikenteenharjoittajiin, jotta estetään kaikki kansalaisuuteen tai sijoittautumispaikkaan perustuva syrjintä.

4. Kun kyseessä on satunnaisliikenteenä harjoitettava kabotaasiliikenne, liikenteenharjoittaja palauttaa kuljetuskirjat sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle tai elimelle kyseisen viranomaisen tai elimiä määräämiä menettelyjä noudattaen (2).

5. Kun kyseessä on säännöllisenä erityisliikenteenä harjoitettava kabotaasiliikenne, kuljetuskirjat on täytettävä kuukausittaisen yhteenvedon muodossa ja palautettava sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle tai elimelle kyseisen viranomaisen tai elimiä määräämiä menettelyjä noudattaen.

(1) EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1.

(2) Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat lisätä 4 kohtaan kuljetuskirjojen keräämisestä ja tietojenvälitysmenettelystä vastaavan viraston henkilöstön.

---

LIITE III

Image

Kansilehti

(Koko DIN A4, päällystämätön paperi)

Laaditaan liikenteenharjoittajan sijoittautumisjäsenvaltion yhdellä tai useammalla virallisella kielellä

HAKEMUS (1)

SÄÄNNÖLLISEN LIIKENTEEN ALOITTAMINEN

SÄÄNNÖLLISEN ERITYISLIIKENTEEN ALOITTAMINEN (2)

LIIKENNELUVAN UUSIMINEN (3)

LUVALLISEN LIIKENTEEN EDELLYTYSTEN MUUTTAMINEN (3)

jäsenvaltioiden välisen linja-autoliikenteen liikennelupa asetuksen (EY) N:o 1073/2009 perusteella

Vastaanottaja:

(Toimivaltainen viranomainen)

1. Hakijan ja, kun kyseessä on yritysryhmä, yritysryhmän johtajan nimi ja etunimi tai toiminimi, puhelinnumero, faksinumero ja/tai sähköpostiosoite:

2. Liikennettä harjoittaa (1)

yritys yritysryhmän jäsen alihankkija

3. Seuraavien nimet ja osoitteet:

Liikenteenharjoittaja yritysryhmä tai alihankkija(t) (4) (5)

3.1 p

3.2 p

3.3 p

3.4 p

(1) Rastitaan ja täydennetään tilanteen mukaan.

(2) Säännöllinen erityisliikenne, joka ei kuulu kuljetuksen järjestäjän ja liikenteenharjoittajan välisen sopimuksen piiriin.

(3) Asetuksen (EY) N:o 1073/2009 9 artiklan mukaisesti.

(4) Merkitään jokaisessa tapauksessa, onko kyseessä yritysryhmä vai alihankkija.

(5) Tarvittaessa liitetään mukaan luettelo.

Image

(Lupahakemuksen tai luvan uusimishakemuksen toinen sivu)

4. Säännöllinen erityisliikenne

4.1 Matkustajaluokka

5. Haettavan luvan voimassaoloaika tai liikenteen päättymispäivä:

6. Pääasiallinen matkareitti (alleviivataan paikat, jossa matkustajia otetaan kyytiin)

7. Liikennöimisjakso

8. Liikennetiheys (päivittäin, viikoittain jne.)

9. Hinnat: Liite oheistettu

10. Liitetään ajosuunnitelma, josta voidaan tarkastaa unionin ajo- ja lepoaikoja koskevan unionin lainsäädännön noudattaminen

11. Haettavien lupien tai niiden jäljennösten lukumäärä (1)

12. Mahdolliset lisätiedot:

13.

(Paikka ja päiväys)

(Hakijan allekirjoitus)

(1) Hakijoiden on huomattava, että koska lupa on pidettävä ajoneuvossa, lupien lukumäärän olisi vastattava niiden ajoneuvojen lukumäärää, jotka tarvitaan samanaikaisesti suorittamaan asianomainen liikenne.

Image

(Lupahakemuksen tai luvan uusimishakemuksen kolmas sivu)

TÄRKEÄ HUOMAUTUS

1. Hakemukseen on tarvittaessa oheistettava seuraavat:

a) aikataulu;

b) hinnastot;

c) oikeaksi todistettu jäljennös asetuksen (EY) N:o 1073/2009 4 artiklassa säädetystä yhteisön liikenneluvasta, joka koskee maanteillä toisen lukuun harjoitettavaa kansainvälistä henkilöliikennettä;

d) tiedot hakijan kaavaileman liikenteen luonteesta ja määrästä, kun hakemus koskee uuden liikenteen aloittamista, tai tiedot harjoitetun liikenteen luonteesta ja määrästä, kun hakemus koskee luvan uusimista;

e) asianmukaisessa mittakaavassa oleva kartta, johon on merkitty reitti ja pysähdyspaikat, joissa matkustajia on määrä ottaa kyytiin tai jättää kyydistä;

f) ajosuunnitelma, josta voidaan tarkastaa unionin ajo- ja lepoaikoja koskevan unionin lainsäädännön noudattaminen.

2. Hakijoiden on annettava hakemuksensa tueksi merkittävinä pitämänsä tai lupaviranomaisen pyytämät lisätiedot.

3. Asetuksen (EY) N:o 1073/2009 5 artiklan mukaan lupaa edellytetään seuraavilta:

a) Säännöllinen liikenne, jolla huolehditaan henkilöliikenteestä määrätyin väliajoin määrätyllä reitillä ja jolla matkustajia otetaan kyytiin ja jätetään kyydistä ennalta vahvistetuissa pysähdyspaikoissa. Säännöllisen liikenteen on oltava kaikkien käytettävissä, ja siihen voi tarvittaessa liittyä pakollinen paikanvaraus. Liikenteen harjoittamisen edellytysten mukauttaminen ei vaikuta liikenteen säännöllisyyteen.

b) Säännöllinen erityisliikenne, joka ei kuulu kuljetuksen järjestäjän ja liikenteenharjoittajan välisen sopimuksen piiriin. Liikennettä, jolla huolehditaan vain tiettyjen matkustajaryhmien kuljetuksesta ilman muita matkustajia, pidetään säännöllisenä liikenteenä sen järjestäjästä riippumatta. Tällaista liikennettä kutsutaan ”säännölliseksi erityisliikenteeksi”, johon kuuluu

i) työntekijöiden kuljettaminen kodin ja työpaikan välillä;

ii) koululaisten ja opiskelijoiden kuljettaminen oppilaitokseen ja takaisin.

Erityisliikennettä voidaan vaihdella käyttäjien tarpeiden mukaan, mikä ei vaikuta siihen, onko kyse säännöllisestä liikenteestä.

4. Hakemus on annettava sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jonka alueella liikenteen lähtöpaikka eli toinen päätepysäkki sijaitsee.

5. Lupien voimassaoloaika on enintään viisi vuotta.

---

LIITE IV

Image

(Luvan ensimmäinen sivu)

(Väri Pantone vaaleanpunainen 182, tai mahdollisimman lähellä tätä väriä, päällystämätön paperi, koko DIN A4, vähintään 100 g/m2)

Laaditaan liikenteenharjoittajan sijoittautumisjäsenvaltion yhdellä tai useammalla virallisella kielellä

LUVAN ANTAVA VALTIO

Toimivaltainen viranomainen

Kansainvälinen tunnus (1)

LUPA NRO...

säännöllinen liikenne (2)

säännöllinen erityisliikenne

asetuksen (EY) N:o 1073/2009 III luvun mukainen

jäsenvaltioiden välinen linja-autoliikenne

Vastaanottaja:

(Liikenteenharjoittajan, tai kun kyseessä on yritysryhmä, yritysryhmän johtajan sukunimi, etunimi tai kauppanimi)

Osoite: puhelinnumero, faksinumero ja/tai sähköpostiosoite:

Yritysryhmän osakkaiden tai jäsenten ja alihankkijoiden nimi, osoite, puhelinnumero, faksinumero ja/tai sähköpostiosoite:

1)

2)

3)

4)

5)

Oheistetaan luettelo tarvittaessa.

Luvan päättymispäivä

(Antamispaikka ja -päivä)

(Vihkon antavan viranomaisen tai viraston allekirjoitus ja leima)

(1) (B) Belgia, (BG) Bulgaria, (HR) Kroatia, (CZ) Tšekki, (DK) Tanska, (D) Saksa, (EST) Viro, (IRL) Irlanti, (GR) Kreikka, (E) Espanja, (F) Ranska, (I) Italia, (CY) Kypros, (LV) Latvia, (LT) Liettua, (L) Luxemburg, (H) Unkari, (MT) Malta, (NL) Alankomaat, (A) Itävalta, (PL) Puola, (P) Portugali, (RO) Romania, (SLO) Slovenia, (SK) Slovakia, (FIN) Suomi, (S) Ruotsi, (UK) Yhdistynyt kuningaskunta.

(2) Tarpeeton yliviivataan.

Image

(Luvan nro ... toinen sivu)

1. Matkareitti:

a) Lähtöpaikka

b) Määräpaikka

c) Pääasiallinen reitti, jossa on alleviivattu paikat, joissa matkustajia otetaan kyytiin tai jätetään kyydistä

2. Liikennöimisjakso:

3. Tiheys:

4. Aikataulu:

5. Säännöllinen erityisliikenne:

— Matkustajaluokka

6. Muut ehdot tai erityishuomautukset (esim. luvallinen kabotaasiliikenne (1)):

(Luvan antavan viranomaisen leima ja/tai allekirjoitus)

(1) Siten kuin vastaanottava jäsenvaltio on tähän suostunut ja ilmoittanut tästä lupaviranomaiselle asetuksen (EY) N:o 1073/2009 8 artiklan 2 kohdassa säädetyssä määräajassa.

Image

(Luvan kolmas sivu)

Laaditaan liikenteenharjoittajan sijoittautumisjäsenvaltion yhdellä tai useammalla virallisella kielellä

TÄRKEÄ HUOMAUTUS

1. Tämä lupa on voimassa koko matkan ajan. Sitä saavat käyttää ainoastaan ne osapuolet, joiden nimi on merkitty siihen.

2. Lupa tai luvan antavan viranomaisen oikeaksi todistama jäljennös on pidettävä ajoneuvossa matkan ajan ja esitettävä vaadittaessa lainvalvontaviranomaisille.

3. Yhteisön luvan oikeaksi todistettu jäljennös on pidettävä ajoneuvossa.

---

LIITE V

Image

(Todistuksen ensimmäinen sivu)

(Väri Pantone keltainen 100, tai mahdollisimman lähellä tätä väriä, päällystämätön paperi, koko DIN A4, vähintään 100 g/m2)

Laaditaan liikenteenharjoittajan sijoittautumisjäsenvaltion yhdellä tai useammalla virallisella kielellä

TODISTUKSEN ANTAVA VALTIO

Toimivaltainen viranomainen

Kansainvälinen tunnus (1)

TODISTUS

joka annetaan asetuksen (EY) N:o 1073/2009 nojalla jäsenvaltioiden väliselle omaan lukuun harjoitettavalle linja-autoliikenteelle

(Omaan lukuun liikennettä harjoittava henkilön tai yksikkö täyttää tämän osan)

The Allekirjoittanut

joka vastaa yrityksestä, voittoa tavoittelemattomasta elimestä tai muusta (mikä)

(Suku- ja etunimi tai virallinen nimi, täydellinen osoite)

vakuuttaa, että:

— harjoitettavalla liikenteellä ei tavoitella voittoa eikä kaupallista hyötyä

— liikenne on kyseiselle henkilölle tai yksikölle vain liitännäistoimintaa

— linja-auto, jonka rekisterinumero on ..., on kyseisen henkilön tai yksikön omaisuutta, tämä on hankkinut ne lykkäävin ehdoin tai ne on hankittu pitkäaikaisella leasingsopimuksella.

— linja-autoa kuljettaa allekirjoittaneen henkilön tai yksikön henkilöstöön kuuluva, allekirjoittanut itse tai yrityksen palvelukseen ottama tai sen käyttöön sopimuksen perusteella asetettu henkilöstö.

(Henkilön tai yksikön edustajan allekirjoitus)

(Toimivaltainen viranomainen täyttää tämän osan)

Tämä on asetuksen (EY) N:o 1073/2009 5 artiklan 5 kohdan mukainen todistus.

(Voimassaoloaika)

(Antamispaikka ja -päivä)

(Toimivaltaisen viranomaisen allekirjoitus ja/tai leima)

(1) (B) Belgia, (BG) Bulgaria, (HR) Kroatia, (CZ) Tšekki, (DK) Tanska, (D) Saksa, (EST) Viro, (IRL) Irlanti, (GR) Kreikka, (E) Espanja, (F) Ranska, (I) Italia, (CY) Kypros, (LV) Latvia, (LT) Liettua, (L) Luxemburg, (H) Unkari, (MT) Malta, (NL) Alankomaat, (A) Itävalta, (PL) Puola, (P) Portugali, (RO) Romania, (SLO) Slovenia, (SK) Slovakia, (FIN) Suomi, (S) Ruotsi, (UK) Yhdistynyt kuningaskunta.

Image

(Todistuksen toinen sivu)

Laaditaan liikenteenharjoittajan sijoittautumisjäsenvaltion yhdellä tai useammalla virallisella kielellä

YLEISET MÄÄRÄYKSET

1. Asetuksen (EY) N:o 1073/2009 2 artiklan 5 kohdan mukaan ’omaan lukuun harjoitettavalla liikenteellä’ tarkoitetaan liikennettä, jonka luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö voittoa tai kaupallista hyötyä tavoittelematta järjestää siten, että:

— liikenne on vain kyseisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön tavanomaisen toiminnan liitännäistoiminto, ja

— liikenteeseen käytetyt ajoneuvot ovat kyseisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön omaisuutta tai tämä on hankkinut ne lykkäävin ehdoin tai ne on hankittu pitkäaikaisella leasingsopimuksella, ja kyseisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön henkilökuntaan kuuluva taikka luonnollinen henkilö itse tai yrityksen palvelukseen ottama tai sen käyttöön sopimuksen perusteella asetettu henkilöstö kuljettaa niitä.

2. Asetuksen (EY) N:o 1073/2009 3 artiklan 2 kohdan mukaan omaan lukuun liikennettä harjoittava liikenteenharjoittaja saa harjoittaa tällaista liikennettä ilman kansallisuuteen tai sijoittautumispaikkaan perustuvaa syrjintää, jos

— hänellä on oikeus harjoittaa sijoittautumisjäsenvaltiossa liikennettä linja-autoilla kansallisen lainsäädännön markkinoille pääsyä koskevien edellytysten mukaisesti;

— hän täyttää kuljettajiin ja ajoneuvoihin sovellettavien vaatimusten osalta ne, joista säädetään asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä.

3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu omaan lukuun harjoitettava liikenne edellyttää todistusta.

4. Todistus oikeuttaa sen haltijan harjoittamaan kansainvälistä linja-autoliikennettä omaan lukuun. Todistuksen antaa sen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen, jossa ajoneuvo on rekisteröity, ja se on voimassa koko matkan ajan, mukaan lukien mahdolliset kauttakulkumatkat.

5. Tämän todistuksen asiaankuuluvat osat täyttää pysyvästi kolmena kappaleena liikennettä harjoittava henkilö tai liikennettä harjoittavan yksikön edustaja sekä toimivaltainen viranomainen. Viranomainen ja henkilö tai yksikkö pitävät kumpikin yhden kappaleen. Kuljettaja pitää alkuperäiskappaleen tai oikeaksi todistetun jäljennöksen ajoneuvossa koko mahdollisen kansainvälisen matkan ajan. Se esitetään vaadittaessa lainvalvontaviranomaisille. Henkilö tai yritys vastaa todistusten säilyttämisestä.

6. Todistusten enimmäisvoimassaoloaika on viisi vuotta.

---

LIITE VI

Image

ILMOITUSMALLI

(kansainvälisen linja-autoliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 561/2006 muuttamisesta 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun asetuksen (EY) N:o 1073/2009 28 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu)

Säännöllisenä liikenteenä harjoitettavaa kabotaasiliikennettä varten annettujen lupien lukumäärä

(kaksivuotiskaudella)

(vastaanottavan jäsenvaltion nimi)

Liikenteenharjoittajan sijoittautumismaa

Annettujen lupien lukumäärä

B

BG

CZ

DK

D

EST

GR

E

F

IRL

HR

I

CY

LV

LT

L

H

M

NL

A

PL

P

RO

SLO

SK

FIN

S

UK

Yhteensä

---

| 10.4.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 107/56 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 107/56

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 362/2014,

annettu 9 päivänä huhtikuuta 2014,

tiettyjen elintarvikkeissa olevien vierasaineiden enimmäismäärien vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1881/2006 espanjankielisen toisinnon oikaisemisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikkeissa olevia vieraita aineita koskevista yhteisön menettelyistä 8 päivänä helmikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 315/93 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1881/2006 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on elintarvikkeissa olevien nitraattien enimmäismääristä 2 päivänä joulukuuta 2011 annetun komission asetuksen (EU) N:o 1258/2011 (2) ja erityisesti sen 1 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksen (EY) N:o 1881/2006 (3) ja siihen asetuksen (EY) N:o 1881/2006 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on elintarvikkeissa olevien nitraattien enimmäismääristä annetulla asetuksella (EU) N:o 1258/2011 tehdyn muutoksen espanjankielisessä toisinnossa on virhe. Tämän vuoksi on tarpeen korjata asetuksen (EY) N:o 1881/2006 espanjankielisen toisinnon liitteessä olevan taulukon teksti. Tämä ei koske muita kielitoisintoja. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksen (EY) N:o 1881/2006 (3) ja siihen asetuksen (EY) N:o 1881/2006 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on elintarvikkeissa olevien nitraattien enimmäismääristä annetulla asetuksella (EU) N:o 1258/2011 tehdyn muutoksen espanjankielisessä toisinnossa on virhe. Tämän vuoksi on tarpeen korjata asetuksen (EY) N:o 1881/2006 espanjankielisen toisinnon liitteessä olevan taulukon teksti. Tämä ei koske muita kielitoisintoja.

| (2) | Sen vuoksi asetus (EY) N:o 1881/2006 olisi oikaistava. |
| --- | --- |

(2)

Sen vuoksi asetus (EY) N:o 1881/2006 olisi oikaistava.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, eivätkä Euroopan parlamentti ja neuvosto ole vastustaneet niitä, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, eivätkä Euroopan parlamentti ja neuvosto ole vastustaneet niitä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

(Koskee ainoastaan espanjankielistä toisintoa.)

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 9 päivänä huhtikuuta 2014.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EYVL L 37, 13.2.1993, s. 1.

1

(2)  EUVL L 320, 3.12.2011, s. 15.

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 1881/2006, annettu 19 päivänä joulukuuta 2006, tiettyjen elintarvikkeissa olevien vierasaineiden enimmäismäärien vahvistamisesta (EYVL L 364, 20.12.2006, s. 5).

3

---

| 10.4.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 107/57 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 107/57

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 363/2014,

annettu 9 päivänä huhtikuuta 2014,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 9 päivänä huhtikuuta 2014.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 62,4 |
| TN | 100,0 |
| TR | 130,0 |
| ZZ | 97,5 |
| 0707 00 05 | EG | 170,1 |
| MA | 44,0 |
| TR | 126,8 |
| ZZ | 113,6 |
| 0709 93 10 | MA | 39,8 |
| TR | 85,7 |
| ZZ | 62,8 |
| 0805 10 20 | EG | 49,3 |
| IL | 68,0 |
| MA | 52,3 |
| TN | 50,1 |
| TR | 60,1 |
| ZZ | 56,0 |
| 0805 50 10 | MA | 63,6 |
| TR | 63,1 |
| ZZ | 63,4 |
| 0808 10 80 | AR | 84,7 |
| BR | 103,6 |
| CL | 102,5 |
| CN | 77,1 |
| MK | 23,1 |
| NZ | 140,3 |
| US | 174,6 |
| ZA | 108,1 |
| ZZ | 101,8 |
| 0808 30 90 | AR | 105,3 |
| CL | 157,3 |
| CN | 81,0 |
| ZA | 103,6 |
| ZZ | 111,8 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

62,4

TN

100,0

TR

130,0

ZZ

97,5

0707 00 05

EG

170,1

MA

44,0

TR

126,8

ZZ

113,6

0709 93 10

MA

39,8

TR

85,7

ZZ

62,8

0805 10 20

EG

49,3

IL

68,0

MA

52,3

TN

50,1

TR

60,1

ZZ

56,0

0805 50 10

MA

63,6

TR

63,1

ZZ

63,4

0808 10 80

AR

84,7

BR

103,6

CL

102,5

CN

77,1

MK

23,1

NZ

140,3

US

174,6

ZA

108,1

ZZ

101,8

0808 30 90

AR

105,3

CL

157,3

CN

81,0

ZA

103,6

ZZ

111,8

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 10.4.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 107/59 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 107/59

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 18 päivänä helmikuuta 2014,

Portugaliin sovellettavan makrotalouden sopeutusohjelman päivittämisen hyväksymisestä

(2014/196/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta 21 päivänä toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 5 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetusta (EU) N:o 472/2013 sovelletaan jäsenvaltioihin, jotka sen tullessa voimaan saavat jo rahoitustukea esimerkiksi Euroopan rahoituksenvakautusmekanismista (ERVM) ja/tai Euroopan rahoitusvakausvälineestä (ERVV). |
| --- | --- |

(1)

Asetusta (EU) N:o 472/2013 sovelletaan jäsenvaltioihin, jotka sen tullessa voimaan saavat jo rahoitustukea esimerkiksi Euroopan rahoituksenvakautusmekanismista (ERVM) ja/tai Euroopan rahoitusvakausvälineestä (ERVV).

| (2) | Asetuksella (EU) N:o 472/2013 vahvistetaan säännöt makrotalouden sopeutusohjelmien hyväksymiselle niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka saavat tällaista rahoitustukea. Sääntöjä on sovellettava yhdessä Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 407/2010 (2) säännösten kanssa, kun kyseinen jäsenvaltio saa tukea sekä ERVM:stä että muista lähteistä. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksella (EU) N:o 472/2013 vahvistetaan säännöt makrotalouden sopeutusohjelmien hyväksymiselle niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka saavat tällaista rahoitustukea. Sääntöjä on sovellettava yhdessä Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 407/2010 (2) säännösten kanssa, kun kyseinen jäsenvaltio saa tukea sekä ERVM:stä että muista lähteistä.

| (3) | Portugali on saanut rahoitustukea sekä ERVM:stä unionin Portugalille myöntämästä rahoitustuesta annetun neuvoston täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU (3) perusteella että ERVV:stä. |
| --- | --- |

(3)

Portugali on saanut rahoitustukea sekä ERVM:stä unionin Portugalille myöntämästä rahoitustuesta annetun neuvoston täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU (3) perusteella että ERVV:stä.

| (4) | Asetukseen (EU) N:o 472/2013 perustuvan Portugaliin sovellettavan makrotalouden sopeutusohjelman päivittäminen olisi johdonmukaisuuden vuoksi hyväksyttävä täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU asiaankuuluvien säännösten perusteella. |
| --- | --- |

(4)

Asetukseen (EU) N:o 472/2013 perustuvan Portugaliin sovellettavan makrotalouden sopeutusohjelman päivittäminen olisi johdonmukaisuuden vuoksi hyväksyttävä täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU asiaankuuluvien säännösten perusteella.

| (5) | Komissio on tarkastellut täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU 3 artiklan 10 kohdan mukaisesti yhdessä Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja Euroopan keskuspankin (EKP) kanssa kymmenettä kertaa Portugalin viranomaisten edistymistä makrotalouden sopeutusohjelman perusteella sovittujen toimenpiteiden toteutuksessa ja toimenpiteiden tuloksellisuutta sekä niiden taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia. Tämän tarkastelun seurauksena nykyiseen makrotalouden sopeutusohjelmaan on tarpeen tehdä joitakin muutoksia. |
| --- | --- |

(5)

Komissio on tarkastellut täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU 3 artiklan 10 kohdan mukaisesti yhdessä Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja Euroopan keskuspankin (EKP) kanssa kymmenettä kertaa Portugalin viranomaisten edistymistä makrotalouden sopeutusohjelman perusteella sovittujen toimenpiteiden toteutuksessa ja toimenpiteiden tuloksellisuutta sekä niiden taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia. Tämän tarkastelun seurauksena nykyiseen makrotalouden sopeutusohjelmaan on tarpeen tehdä joitakin muutoksia.

| (6) | Näistä muutoksista säädetään täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU, sellaisena kuin se on muutettuna 18 päivänä helmikuuta 2014 annetulla neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä 2014/197/EU (4), asiaa koskevissa säännöksissä, |
| --- | --- |

(6)

Näistä muutoksista säädetään täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU, sellaisena kuin se on muutettuna 18 päivänä helmikuuta 2014 annetulla neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä 2014/197/EU (4), asiaa koskevissa säännöksissä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU 3 artiklan 8 ja 9 kohdassa eritellyt toimenpiteet, jotka Portugalin on toteutettava osana makrotalouden sopeutusohjelmaansa.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Portugalin tasavallalle.

Tehty Brysselissä 18 päivänä helmikuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

G. STOURNARAS

---

(1)  EUVL L 140, 27.5.2013, s. 1.

1

(2)  Neuvoston asetus (EU) N:o 407/2010, annettu 11 päivänä toukokuuta 2010, Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta (EUVL L 118, 12.5.2010, s. 1).

2

(3)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös 2011/344/EU, annettu 17 päivänä toukokuuta 2011, unionin Portugalille myöntämästä rahoitustuesta (EUVL L 159, 17.6.2011, s. 88).

3

(4)  Katso tämän virallisen lehden sivu 61.

4

---

| 10.4.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 107/61 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 107/61

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 18 päivänä helmikuuta 2014,

unionin Portugalille myöntämästä rahoitustuesta annetun täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU muuttamisesta

(2014/197/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta 11 päivänä toukokuuta 2010 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 407/2010 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto myönsi 17 päivänä toukokuuta 2011 täytäntöönpanopäätöksellä 2011/344/EU (2) Portugalille tämän pyynnöstä rahoitustukea. Tämän rahoitustuen myöntämisellä tuettiin tiukkaa talous- ja uudistusohjelmaa, jäljempänä ’ohjelma’, jonka tarkoituksena on palauttaa luottamus, mahdollistaa talouden paluu kestävään kasvuun ja turvata rahoitusvakaus Portugalissa, euroalueella ja unionissa. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto myönsi 17 päivänä toukokuuta 2011 täytäntöönpanopäätöksellä 2011/344/EU (2) Portugalille tämän pyynnöstä rahoitustukea. Tämän rahoitustuen myöntämisellä tuettiin tiukkaa talous- ja uudistusohjelmaa, jäljempänä ’ohjelma’, jonka tarkoituksena on palauttaa luottamus, mahdollistaa talouden paluu kestävään kasvuun ja turvata rahoitusvakaus Portugalissa, euroalueella ja unionissa.

| (2) | Komissio on tarkastellut täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU 3 artiklan 10 kohdan mukaisesti yhdessä Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja Euroopan keskuspankin (EKP) kanssa vuoden 2013 joulukuun 4 päivän ja joulukuun 16 päivän välisenä aikana kymmenettä kertaa Portugalin viranomaisten edistymistä ohjelman mukaisten sovittujen toimenpiteiden toteutuksessa. |
| --- | --- |

(2)

Komissio on tarkastellut täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU 3 artiklan 10 kohdan mukaisesti yhdessä Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja Euroopan keskuspankin (EKP) kanssa vuoden 2013 joulukuun 4 päivän ja joulukuun 16 päivän välisenä aikana kymmenettä kertaa Portugalin viranomaisten edistymistä ohjelman mukaisten sovittujen toimenpiteiden toteutuksessa.

| (3) | BKT:n vuosineljänneskasvu jatkui myönteisenä vuoden 2013 kolmannella neljänneksellä, ja lyhyen aikavälin indikaattorit viittaavat siihen, että arvioitu elpyminen toteutuu. Vuositasolla reaalisen BKT:n ennustetaan edelleen laskevan 1,6 prosenttia vuonna 2013, mutta suuntauksen ennustetaan kääntyvän siten, että kasvua olisi 0,8 prosenttia vuonna 2014 ja 1,5 prosenttia vuonna 2015. Myös työmarkkinanäkymät ovat parantuneet, mutta työttömyys on edelleen korkealla. Sen odotetaan olevan suurimmillaan 16,8 prosenttia vuonna 2014, minkä jälkeen sen odotetaan vähitellen laskevan. Makrotalouden näkymiin kohdistuu edelleen heikkenemisriskejä, sillä arvioitu elpyminen riippuu ratkaisevasti myönteisestä ulkomaankaupan ja rahoitusmarkkinoiden kehityksestä, joka puolestaan riippuu laajemmista Euroopan tason näkymistä. |
| --- | --- |

(3)

BKT:n vuosineljänneskasvu jatkui myönteisenä vuoden 2013 kolmannella neljänneksellä, ja lyhyen aikavälin indikaattorit viittaavat siihen, että arvioitu elpyminen toteutuu. Vuositasolla reaalisen BKT:n ennustetaan edelleen laskevan 1,6 prosenttia vuonna 2013, mutta suuntauksen ennustetaan kääntyvän siten, että kasvua olisi 0,8 prosenttia vuonna 2014 ja 1,5 prosenttia vuonna 2015. Myös työmarkkinanäkymät ovat parantuneet, mutta työttömyys on edelleen korkealla. Sen odotetaan olevan suurimmillaan 16,8 prosenttia vuonna 2014, minkä jälkeen sen odotetaan vähitellen laskevan. Makrotalouden näkymiin kohdistuu edelleen heikkenemisriskejä, sillä arvioitu elpyminen riippuu ratkaisevasti myönteisestä ulkomaankaupan ja rahoitusmarkkinoiden kehityksestä, joka puolestaan riippuu laajemmista Euroopan tason näkymistä.

| (4) | Kassaperusteinen julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen supistui vuoden 2012 marraskuun ja vuoden 2013 marraskuun välisenä aikana 0,25 prosenttia (ilman poikkeuksellisten tekijöiden vaikutusta), mikä johtui siitä, että tulot kasvoivat menoja nopeammin. Verotulojen kasvun kiihtyminen on osoitus sekä taloudellisen toiminnan elpymisestä viime kuukausina että verohallinnon tehokkuuden parantumisesta etenkin petosten torjunnan alalla. Menopuolella talousarvion toteuttaminen on yleisesti ottaen toisen lisätalousarvion tavoitteiden mukaista. |
| --- | --- |

(4)

Kassaperusteinen julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen supistui vuoden 2012 marraskuun ja vuoden 2013 marraskuun välisenä aikana 0,25 prosenttia (ilman poikkeuksellisten tekijöiden vaikutusta), mikä johtui siitä, että tulot kasvoivat menoja nopeammin. Verotulojen kasvun kiihtyminen on osoitus sekä taloudellisen toiminnan elpymisestä viime kuukausina että verohallinnon tehokkuuden parantumisesta etenkin petosten torjunnan alalla. Menopuolella talousarvion toteuttaminen on yleisesti ottaen toisen lisätalousarvion tavoitteiden mukaista.

| (5) | Julkisen talouden alijäämätavoitteeksi vuodelle 2013 asetettu 5,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (ilman pankkien pääomapohjan vahvistamisen vaikutusta) todennäköisesti saavutetaan, ja alijäämätoteutuma saattaa jäädä jopa tavoitetta pienemmäksi. Tämä johtuu siitä, että positiiviset riskit toteutuivat vuoden viimeisinä kuukausina, kun taas useimmat negatiiviset riskit jäivät toteutumatta. Erityisesti veronkannon odotetaan ylittävän toisessa lisätalousarviossa asetetut epäsuorat tavoitteet. Lisäksi vuoden 2013 lopussa käynnistetyn maksamattomia veroja ja sosiaaliturvamaksuja koskevan kertaluonteisen velkojen uudelleenjärjestelyn tuotto oli noin 0,3 prosenttia ennakoitua suurempi suhteessa BKT:hen. Myös unionin varojen käytön odotetaan olevan ennakoitua parempaa. Lisäksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien uudelleenneuvottelemisesta aiheutuneet negatiiviset riskit ovat lieventyneet. Negatiivisia riskejä on kuitenkin edelleen. Esimerkkinä mainittakoon, että kiinteistöverotulot voivat olla ennakoitua matalammat eikä erityisten menoerien, etenkin henkilöstökustannusten, välituotekäytön ja eläke-etuuksien, ylityksiä voida sulkea pois. |
| --- | --- |

(5)

Julkisen talouden alijäämätavoitteeksi vuodelle 2013 asetettu 5,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (ilman pankkien pääomapohjan vahvistamisen vaikutusta) todennäköisesti saavutetaan, ja alijäämätoteutuma saattaa jäädä jopa tavoitetta pienemmäksi. Tämä johtuu siitä, että positiiviset riskit toteutuivat vuoden viimeisinä kuukausina, kun taas useimmat negatiiviset riskit jäivät toteutumatta. Erityisesti veronkannon odotetaan ylittävän toisessa lisätalousarviossa asetetut epäsuorat tavoitteet. Lisäksi vuoden 2013 lopussa käynnistetyn maksamattomia veroja ja sosiaaliturvamaksuja koskevan kertaluonteisen velkojen uudelleenjärjestelyn tuotto oli noin 0,3 prosenttia ennakoitua suurempi suhteessa BKT:hen. Myös unionin varojen käytön odotetaan olevan ennakoitua parempaa. Lisäksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien uudelleenneuvottelemisesta aiheutuneet negatiiviset riskit ovat lieventyneet. Negatiivisia riskejä on kuitenkin edelleen. Esimerkkinä mainittakoon, että kiinteistöverotulot voivat olla ennakoitua matalammat eikä erityisten menoerien, etenkin henkilöstökustannusten, välituotekäytön ja eläke-etuuksien, ylityksiä voida sulkea pois.

| (6) | Valtion vuoden 2014 talousarvio ja muu sitä tukeva lainsäädäntö ovat vuodelle 2014 asetetun alijäämätavoitteen, 4 prosenttia suhteessa BKT:hen, mukaisia. Tavoitteen saavuttamiseksi toteutetaan vakauttamistoimenpiteitä, jotka ovat vaikutukseltaan noin 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen ja jotka kattavat myös talousarvioon kohdistuvat paineet sekä tarpeen järjestellä vuotta 2014 koskeva alustava määrärahajako uudestaan. Nämä toimenpiteet ovat valtaosin pysyväisluonteisia ja perustuvat ensisijaisesti menojen karsimiseen. |
| --- | --- |

(6)

Valtion vuoden 2014 talousarvio ja muu sitä tukeva lainsäädäntö ovat vuodelle 2014 asetetun alijäämätavoitteen, 4 prosenttia suhteessa BKT:hen, mukaisia. Tavoitteen saavuttamiseksi toteutetaan vakauttamistoimenpiteitä, jotka ovat vaikutukseltaan noin 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen ja jotka kattavat myös talousarvioon kohdistuvat paineet sekä tarpeen järjestellä vuotta 2014 koskeva alustava määrärahajako uudestaan. Nämä toimenpiteet ovat valtaosin pysyväisluonteisia ja perustuvat ensisijaisesti menojen karsimiseen.

| (7) | Vuoden 2014 vakauttamistoimista valtaosa (noin 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen) perustuu viime vuonna tehtyyn julkisten menojen arviointiin, jonka tarkoituksena oli lisätä sosiaalisten tulonsiirtojen ja julkisten palvelujen tuottamisen tasapuolisuutta ja tehokkuutta. Julkisten menojen arviointiin liittyvät tärkeimmät toimenpiteet koskevat seuraavia pääasiallisia säästämistoimenpiteitä: 1) julkisen sektorin palkkamenojen rajoittaminen supistamalla julkisen sektorin työvoimaa, samalla kun pyritään lisäämään koulutetumman henkilöstön osuutta, etenkin uudelleenkoulutusohjelman ja keskinäiseen sopimukseen perustuvien irtisanomisjärjestelyjen avulla; julkisen ja yksityisen sektorin työehtojen yhdenmukaistaminen entisestään, palkkataulukon tarkistaminen ja palkanlisien yhdenmukaistaminen; työntekijöiden erityisiin julkisiin sairausvakuutusjärjestelmiin maksamien maksujen korottaminen, minkä tavoitteena on järjestelmien omarahoitteisuus; 2) julkisten eläkemenojen rajoittaminen korottamalla eläkeikää kestävyystekijää muuttamalla ottaen huomioon tarve arvioida niiden kestävyys uudelleen väestörakenteen kehitystä silmällä pitäen ja samalla pienimpiä eläkkeitä suojellen; ylimääräisen solidaarisuusmaksun muuttaminen alentamalla vähimmäistasoa, jonka jälkeen osuus kasvaa progressiivisesti, sekä korkeampien osuuksien soveltamiskynnyksiä; leskeneläkkeiden yksinkertaistaminen sekä virkamiehiin sovellettavassa että yleisessä eläkejärjestelmässä; poliitikkojen elinikäisten eläkkeiden supistaminen; 3) säästöjen toteuttaminen karsimalla välituotekäyttöä ja meno-ohjelmia kaikissa sektoriministeriöissä. |
| --- | --- |

(7)

Vuoden 2014 vakauttamistoimista valtaosa (noin 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen) perustuu viime vuonna tehtyyn julkisten menojen arviointiin, jonka tarkoituksena oli lisätä sosiaalisten tulonsiirtojen ja julkisten palvelujen tuottamisen tasapuolisuutta ja tehokkuutta. Julkisten menojen arviointiin liittyvät tärkeimmät toimenpiteet koskevat seuraavia pääasiallisia säästämistoimenpiteitä: 1) julkisen sektorin palkkamenojen rajoittaminen supistamalla julkisen sektorin työvoimaa, samalla kun pyritään lisäämään koulutetumman henkilöstön osuutta, etenkin uudelleenkoulutusohjelman ja keskinäiseen sopimukseen perustuvien irtisanomisjärjestelyjen avulla; julkisen ja yksityisen sektorin työehtojen yhdenmukaistaminen entisestään, palkkataulukon tarkistaminen ja palkanlisien yhdenmukaistaminen; työntekijöiden erityisiin julkisiin sairausvakuutusjärjestelmiin maksamien maksujen korottaminen, minkä tavoitteena on järjestelmien omarahoitteisuus; 2) julkisten eläkemenojen rajoittaminen korottamalla eläkeikää kestävyystekijää muuttamalla ottaen huomioon tarve arvioida niiden kestävyys uudelleen väestörakenteen kehitystä silmällä pitäen ja samalla pienimpiä eläkkeitä suojellen; ylimääräisen solidaarisuusmaksun muuttaminen alentamalla vähimmäistasoa, jonka jälkeen osuus kasvaa progressiivisesti, sekä korkeampien osuuksien soveltamiskynnyksiä; leskeneläkkeiden yksinkertaistaminen sekä virkamiehiin sovellettavassa että yleisessä eläkejärjestelmässä; poliitikkojen elinikäisten eläkkeiden supistaminen; 3) säästöjen toteuttaminen karsimalla välituotekäyttöä ja meno-ohjelmia kaikissa sektoriministeriöissä.

| (8) | Julkisten menojen arviointiin perustuvaa pakettia olisi täydennettävä muilla viranomaisten hyväksymillä pienempituottoisilla pysyvästi vaikuttavilla tulopuolen toimenpiteillä, joiden vaikutus on 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen ja joilla pyritään edelleen parantamaan nykyisten vero- ja etuusjärjestelmien tehokkuutta ja tasapuolisuutta. Tavoitteena on saavuttaa 4 prosentin alijäämätavoite suhteessa BKT:hen. Lisäksi toteutetaan useita kertaluonteisia toimia, joiden vakauttava vaikutus (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen) on suurempi kuin keskinäiseen sopimukseen perustuvan irtisanomisjärjestelyn käyttöönotosta julkisella sektorilla johtuviin kertaluonteisiin etukäteismaksuihin liittyvien kustannusten vaikutus. |
| --- | --- |

(8)

Julkisten menojen arviointiin perustuvaa pakettia olisi täydennettävä muilla viranomaisten hyväksymillä pienempituottoisilla pysyvästi vaikuttavilla tulopuolen toimenpiteillä, joiden vaikutus on 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen ja joilla pyritään edelleen parantamaan nykyisten vero- ja etuusjärjestelmien tehokkuutta ja tasapuolisuutta. Tavoitteena on saavuttaa 4 prosentin alijäämätavoite suhteessa BKT:hen. Lisäksi toteutetaan useita kertaluonteisia toimia, joiden vakauttava vaikutus (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen) on suurempi kuin keskinäiseen sopimukseen perustuvan irtisanomisjärjestelyn käyttöönotosta julkisella sektorilla johtuviin kertaluonteisiin etukäteismaksuihin liittyvien kustannusten vaikutus.

| (9) | Useimmat edellä mainituista toimenpiteistä hyväksyttiin vuoden 2014 talousarviolailla tai asiaankuuluvaan lainsäädäntöön tehdyillä muutoksilla. Joistakin suunnitelluista vakauttamistoimenpiteistä ei ole tähän mennessä vielä annettu täysimääräisesti lainsäädäntöä. Näihin kuuluvat esimerkiksi leskeneläkkeen saamista koskevien vaatimusten kiristäminen (sen lisäksi, että korvausastetta muutetaan, jos eläkkeensaaja saa myös muuta eläkettä); internetrahapelejä koskevien toimilupien myynti; postipalvelujen (CTT) terveysrahaston siirtäminen julkisyhteisöjen sektoriin sekä satamatoimilupien myynti. |
| --- | --- |

(9)

Useimmat edellä mainituista toimenpiteistä hyväksyttiin vuoden 2014 talousarviolailla tai asiaankuuluvaan lainsäädäntöön tehdyillä muutoksilla. Joistakin suunnitelluista vakauttamistoimenpiteistä ei ole tähän mennessä vielä annettu täysimääräisesti lainsäädäntöä. Näihin kuuluvat esimerkiksi leskeneläkkeen saamista koskevien vaatimusten kiristäminen (sen lisäksi, että korvausastetta muutetaan, jos eläkkeensaaja saa myös muuta eläkettä); internetrahapelejä koskevien toimilupien myynti; postipalvelujen (CTT) terveysrahaston siirtäminen julkisyhteisöjen sektoriin sekä satamatoimilupien myynti.

| (10) | Yhtiöverotuksen kattava uudistus, jolla on tarkoitus edistää yksinkertaistamista sekä lisätä portugalilaisten yritysten kansainvälistymistä ja kilpailukykyä, hyväksyttiin parlamentissa joulukuussa 2013. Se tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014. Uudistuksen keskeinen osatekijä on tavanomaisen yhtiöveroasteen alentaminen 25 prosentista 23 prosenttiin sekä alennetun 17 prosentin veroasteen soveltaminen pk-yritysten verotettavaan tuloon 15 000 euroon asti. Nykyisten lisäverojen lisäksi 35 miljoonan euron ylittävään verotettavaan voittoon sovelletaan 7 prosentin suuruista kolmatta valtion lisäveroa. Uudistuksen muita keskeisiä säännöksiä ovat verokannustimien uudistaminen, muutokset osinkojen ja myyntivoittojen verotukseen, konserniverotus ja aineetonta omaisuutta koskeva järjestelmä, osakkuuksien verovapausjärjestelyn ottaminen käyttöön, sen ajan pidentäminen, jona tappioita voidaan siirtää eteenpäin, sekä korkojen vähennyskelpoisuuden rajoittaminen entisestään. |
| --- | --- |

(10)

Yhtiöverotuksen kattava uudistus, jolla on tarkoitus edistää yksinkertaistamista sekä lisätä portugalilaisten yritysten kansainvälistymistä ja kilpailukykyä, hyväksyttiin parlamentissa joulukuussa 2013. Se tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014. Uudistuksen keskeinen osatekijä on tavanomaisen yhtiöveroasteen alentaminen 25 prosentista 23 prosenttiin sekä alennetun 17 prosentin veroasteen soveltaminen pk-yritysten verotettavaan tuloon 15 000 euroon asti. Nykyisten lisäverojen lisäksi 35 miljoonan euron ylittävään verotettavaan voittoon sovelletaan 7 prosentin suuruista kolmatta valtion lisäveroa. Uudistuksen muita keskeisiä säännöksiä ovat verokannustimien uudistaminen, muutokset osinkojen ja myyntivoittojen verotukseen, konserniverotus ja aineetonta omaisuutta koskeva järjestelmä, osakkuuksien verovapausjärjestelyn ottaminen käyttöön, sen ajan pidentäminen, jona tappioita voidaan siirtää eteenpäin, sekä korkojen vähennyskelpoisuuden rajoittaminen entisestään.

| (11) | Velan ja BKT:n välisen suhteen odotetaan olevan suurimmillaan alle 129,5 prosenttia vuonna 2013 ja pienenevän sen jälkeen. Velkaprofiilin tarkistaminen ylöspäin kahdeksanteen ja yhdeksänteen tarkasteluun verrattuna huolimatta talousarvion odotettua paremmasta toteutumisesta selittyy pitkälti valtion kassavarojen huomattavalla kasvulla sekä sillä, että osa sosiaaliturvan vakauttamisrahaston toteuttamista velkaa vähentävistä lyhyen aikavälin toimenpiteistä lykättiin vuoteen 2014. Näin ollen nettovelan — valtionvelkaa hallinnoivan viraston käteistalletukset poisluettuina — ennakoidaan olevan suurimmillaan 120 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli hieman vähemmän kuin edellisessä arvioinnissa odotettiin. Julkisen velan ja BKT:n välisen suhteen odotetaan pienentyvän vuodesta 2014 lähtien, ja tätä tukee talouden ennakoitu elpyminen sekä käteistalletusten vähentyminen sekä se, että sosiaaliturvan vakauttamisrahasto toteuttaa velkaa vähentäviä lyhyen aikavälin toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(11)

Velan ja BKT:n välisen suhteen odotetaan olevan suurimmillaan alle 129,5 prosenttia vuonna 2013 ja pienenevän sen jälkeen. Velkaprofiilin tarkistaminen ylöspäin kahdeksanteen ja yhdeksänteen tarkasteluun verrattuna huolimatta talousarvion odotettua paremmasta toteutumisesta selittyy pitkälti valtion kassavarojen huomattavalla kasvulla sekä sillä, että osa sosiaaliturvan vakauttamisrahaston toteuttamista velkaa vähentävistä lyhyen aikavälin toimenpiteistä lykättiin vuoteen 2014. Näin ollen nettovelan — valtionvelkaa hallinnoivan viraston käteistalletukset poisluettuina — ennakoidaan olevan suurimmillaan 120 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli hieman vähemmän kuin edellisessä arvioinnissa odotettiin. Julkisen velan ja BKT:n välisen suhteen odotetaan pienentyvän vuodesta 2014 lähtien, ja tätä tukee talouden ennakoitu elpyminen sekä käteistalletusten vähentyminen sekä se, että sosiaaliturvan vakauttamisrahasto toteuttaa velkaa vähentäviä lyhyen aikavälin toimenpiteitä.

| (12) | Talousarviosopeutukseen liittyy monenlaisia finanssipoliittisia rakennetoimenpiteitä, joilla pyritään tehostamaan julkisen talouden menojen valvontaa ja parantamaan tulojen keräämistä. Julkisen talouden kehystä koskevan lain kattava uudistus edistyy monilla tärkeillä aloilla. On kuitenkin odotettavissa, että prosessi toteutetaan kahdessa vaiheessa, kun otetaan huomioon uudistuksen laajuus sekä tarve kuulla kaikkia asiaankuuluvia sidosryhmiä laajasti. Uusi sitoumusten valvontajärjestelmä tuottaa jo tuloksia ja rajoittaa uusien maksurästien syntymistä, mutta täytäntöönpanoa on seurattava tiiviisti sen varmistamiseksi, että käytettävissä oleva rahoitus riittää kattamaan sitoumukset. Prosessia arvioimaan ja parantamaan perustetaan työryhmä. Julkishallinnon uudistuksia pannaan parhaillaan täytäntöön julkisen sektorin työsuhteiden ja yksiköiden uudenaikaistamiseksi ja tehostamiseksi. Uudistukset tulojen hallinnoinnin nykyaikaisen laiminlyöntiriskien hallintamallin kehittämiseksi jatkuvat. Hiljattain on perustettu uusi riskinarviointiyksikkö, joka aloittaa toimintansa piakkoin. Se keskittyy ensimmäiseksi parantamaan sääntöjen noudattamista tiettyjen veronmaksajaryhmien, kuten itsenäisten ammatinharjoittajien ja varakkaiden henkilöiden, keskuudessa. Joitakin muita uudistuksia, kuten paikallisten verotoimistojen vähentämistä, lykätään. Vaikka julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussopimusten uudelleenneuvotteluissa on edistytty, niitä ei ehditty saattaa päätökseen vuoden 2013 loppuun mennessä. Tästä huolimatta vuonna 2014 ja sen jälkeen odotetaan huomattavia säästöjä. Valtion omistamat yritykset saivat toiminnallisen rahoitusasemansa tasapainoon vuoden 2012 loppuun mennessä, ja suunnitteilla on muita uudistuksia, jotta tulokset eivät pääse heikkenemään uudestaan. Yksityistämisessä on edistytty hyvin, ja siitä saadut tuotot ylittävät ohjelmassa asetetut tavoitteet. Terveydenhuoltoalan uudistuksista saadaan huomattavia säästöjä, ja uudistusten täytäntöönpano jatkuu pitkälti tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Talousarviosopeutukseen liittyy monenlaisia finanssipoliittisia rakennetoimenpiteitä, joilla pyritään tehostamaan julkisen talouden menojen valvontaa ja parantamaan tulojen keräämistä. Julkisen talouden kehystä koskevan lain kattava uudistus edistyy monilla tärkeillä aloilla. On kuitenkin odotettavissa, että prosessi toteutetaan kahdessa vaiheessa, kun otetaan huomioon uudistuksen laajuus sekä tarve kuulla kaikkia asiaankuuluvia sidosryhmiä laajasti. Uusi sitoumusten valvontajärjestelmä tuottaa jo tuloksia ja rajoittaa uusien maksurästien syntymistä, mutta täytäntöönpanoa on seurattava tiiviisti sen varmistamiseksi, että käytettävissä oleva rahoitus riittää kattamaan sitoumukset. Prosessia arvioimaan ja parantamaan perustetaan työryhmä. Julkishallinnon uudistuksia pannaan parhaillaan täytäntöön julkisen sektorin työsuhteiden ja yksiköiden uudenaikaistamiseksi ja tehostamiseksi. Uudistukset tulojen hallinnoinnin nykyaikaisen laiminlyöntiriskien hallintamallin kehittämiseksi jatkuvat. Hiljattain on perustettu uusi riskinarviointiyksikkö, joka aloittaa toimintansa piakkoin. Se keskittyy ensimmäiseksi parantamaan sääntöjen noudattamista tiettyjen veronmaksajaryhmien, kuten itsenäisten ammatinharjoittajien ja varakkaiden henkilöiden, keskuudessa. Joitakin muita uudistuksia, kuten paikallisten verotoimistojen vähentämistä, lykätään. Vaikka julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussopimusten uudelleenneuvotteluissa on edistytty, niitä ei ehditty saattaa päätökseen vuoden 2013 loppuun mennessä. Tästä huolimatta vuonna 2014 ja sen jälkeen odotetaan huomattavia säästöjä. Valtion omistamat yritykset saivat toiminnallisen rahoitusasemansa tasapainoon vuoden 2012 loppuun mennessä, ja suunnitteilla on muita uudistuksia, jotta tulokset eivät pääse heikkenemään uudestaan. Yksityistämisessä on edistytty hyvin, ja siitä saadut tuotot ylittävät ohjelmassa asetetut tavoitteet. Terveydenhuoltoalan uudistuksista saadaan huomattavia säästöjä, ja uudistusten täytäntöönpano jatkuu pitkälti tavoitteiden mukaisesti.

| (13) | Politiikan täytäntöönpano ja uudistukset terveysalalla jatkuvat ja tuottavat säästöjä tehokkuuden parantuessa. Alan sulautettu alijäämä on pienentynyt merkittävästi vuodesta 2010 lähtien. Jäljellä olevat maksurästit, tiukka budjettikuri ja 13. ja 14. kuukauden bonusmaksun käyttöön palauttamisesta johtuvat aiempaa suuremmat työvoimakustannukset pakottivat viranomaiset vauhdittamaan käynnissä olevia uudistuksia. Se, että jäljellä on merkittäviä maksurästejä, liittyy vahvasti (joskaan ei yksinomaan) siihen, että valtion omistamia sairaaloita rahoitetaan jatkuvasti liian vähän suhteessa niiden palvelutarjontaan. Viranomaiset ovat edelleen sitoutuneita käynnissä olevan sairaalauudistuksen toteuttamiseen sekä farmaseuttisiin tuotteisiin, keskitettyihin hankintoihin ja perusterveydenhuoltoon liittyvien toimenpiteiden hiomiseen. |
| --- | --- |

(13)

Politiikan täytäntöönpano ja uudistukset terveysalalla jatkuvat ja tuottavat säästöjä tehokkuuden parantuessa. Alan sulautettu alijäämä on pienentynyt merkittävästi vuodesta 2010 lähtien. Jäljellä olevat maksurästit, tiukka budjettikuri ja 13. ja 14. kuukauden bonusmaksun käyttöön palauttamisesta johtuvat aiempaa suuremmat työvoimakustannukset pakottivat viranomaiset vauhdittamaan käynnissä olevia uudistuksia. Se, että jäljellä on merkittäviä maksurästejä, liittyy vahvasti (joskaan ei yksinomaan) siihen, että valtion omistamia sairaaloita rahoitetaan jatkuvasti liian vähän suhteessa niiden palvelutarjontaan. Viranomaiset ovat edelleen sitoutuneita käynnissä olevan sairaalauudistuksen toteuttamiseen sekä farmaseuttisiin tuotteisiin, keskitettyihin hankintoihin ja perusterveydenhuoltoon liittyvien toimenpiteiden hiomiseen.

| (14) | Pankkien vakavaraisuussuhteet pysyivät edelleen turvallisesti sellaisella tasolla, että pankit pystyivät keräämään vaaditut Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) valvonnassa olevat lakisääteiset pääomapuskurit ja saavuttamaan ohjelman tavoitteen mukaisesti 10 prosentin vakavaraisuussuhteen rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen (Core tier 1) määrällä mitattuna. Pääomapuskurit ovat kautta linjan riittäviä myös silloin, kun pankkien omia varoja arvioidaan uuden vakavaraisuusdirektiivin (CRD IV) sääntöjen mukaisesti. Uusia pääomaa koskevia sääntöjä aletaan soveltaa tammikuussa 2014, ja kynnysarvoksi on asetettu 7 prosenttia suhteessa rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuteen. Järjestelmän laajuinen lainojen ja talletusten välinen suhde on 120,7 prosenttia, ja se pienenee todennäköisesti edelleen vuoden 2014 loppuun asti. Osa pankeista on jo nyt kynnysarvon alapuolella. Yrityssektorin rahoituslähteiden monipuolistamiseen tähtääviä toimia lujitetaan jatkuvasti. Vuonna 2013 toteutetun valtion tukemien luottojärjestelyjen ulkoisen tarkastuksen perusteella esitettyjen suositusten pohjalta viranomaiset toteuttavat toimenpiteitä, joilla on tarkoitus parantaa näiden järjestelyjen, mukaan lukien riskinhallintavalmiuksien ja -käytäntöjen, toimivuutta ja hallinnointia. Uusien kotitalouksille suunnattujen ja riidattomaan velkaselvitykseen tarkoitettujen velan uudelleenjärjestelyvälineiden oikeudelliset puitteet ovat täysin valmiit ja käytössä. Samoin yritysten maksukyvyttömyyttä ja elpymistä koskevaan lakiin tehtyjen muutosten vaikutuksia arvioidaan nyt, kun uudet velan uudelleenjärjestelyä ja velkojen perintää koskevat mekanismit ovat toiminnassa. Kriisinhallintavälineistö on viimeistelyvaiheessa. Pankkien kriisinratkaisurahasto on toiminnassa, varhaisessa vaiheessa puuttumista koskevat toimintavaltuudet on otettu käyttöön ja pääomittamista koskeva laki on muutettu vastaamaan komission tiedonantoa valtiontukisääntöjen soveltamisesta 1 päivästä elokuuta alkaen finanssikriisin yhteydessä pankkien hyväksi toteutettaviin tukitoimenpiteisiin (3). Kansallisen takausjärjestelmän tehokkuuden ja hallinnon parantamiseen tähtäävää etenemissuunnitelmaa toteutetaan parhaillaan, jotta voitaisiin vastata paremmin pk-yritysten rahoitustarpeisiin. |
| --- | --- |

(14)

Pankkien vakavaraisuussuhteet pysyivät edelleen turvallisesti sellaisella tasolla, että pankit pystyivät keräämään vaaditut Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) valvonnassa olevat lakisääteiset pääomapuskurit ja saavuttamaan ohjelman tavoitteen mukaisesti 10 prosentin vakavaraisuussuhteen rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen (Core tier 1) määrällä mitattuna. Pääomapuskurit ovat kautta linjan riittäviä myös silloin, kun pankkien omia varoja arvioidaan uuden vakavaraisuusdirektiivin (CRD IV) sääntöjen mukaisesti. Uusia pääomaa koskevia sääntöjä aletaan soveltaa tammikuussa 2014, ja kynnysarvoksi on asetettu 7 prosenttia suhteessa rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuteen. Järjestelmän laajuinen lainojen ja talletusten välinen suhde on 120,7 prosenttia, ja se pienenee todennäköisesti edelleen vuoden 2014 loppuun asti. Osa pankeista on jo nyt kynnysarvon alapuolella. Yrityssektorin rahoituslähteiden monipuolistamiseen tähtääviä toimia lujitetaan jatkuvasti. Vuonna 2013 toteutetun valtion tukemien luottojärjestelyjen ulkoisen tarkastuksen perusteella esitettyjen suositusten pohjalta viranomaiset toteuttavat toimenpiteitä, joilla on tarkoitus parantaa näiden järjestelyjen, mukaan lukien riskinhallintavalmiuksien ja -käytäntöjen, toimivuutta ja hallinnointia. Uusien kotitalouksille suunnattujen ja riidattomaan velkaselvitykseen tarkoitettujen velan uudelleenjärjestelyvälineiden oikeudelliset puitteet ovat täysin valmiit ja käytössä. Samoin yritysten maksukyvyttömyyttä ja elpymistä koskevaan lakiin tehtyjen muutosten vaikutuksia arvioidaan nyt, kun uudet velan uudelleenjärjestelyä ja velkojen perintää koskevat mekanismit ovat toiminnassa. Kriisinhallintavälineistö on viimeistelyvaiheessa. Pankkien kriisinratkaisurahasto on toiminnassa, varhaisessa vaiheessa puuttumista koskevat toimintavaltuudet on otettu käyttöön ja pääomittamista koskeva laki on muutettu vastaamaan komission tiedonantoa valtiontukisääntöjen soveltamisesta 1 päivästä elokuuta alkaen finanssikriisin yhteydessä pankkien hyväksi toteutettaviin tukitoimenpiteisiin (3). Kansallisen takausjärjestelmän tehokkuuden ja hallinnon parantamiseen tähtäävää etenemissuunnitelmaa toteutetaan parhaillaan, jotta voitaisiin vastata paremmin pk-yritysten rahoitustarpeisiin.

| (15) | Kasvua ja kilpailukykyä edistävien rakenneuudistusten toteuttamisessa on edistytty entisestään. Viranomaiset ovat hyväksyneet työttömyyden vähentämiseen ja työmarkkinoiden tehostamiseen tähtääviä lisätoimenpiteitä, kuten tehostettuja aktivointipolitiikkoja ja nuorisotakuuta koskevan täytäntöönpanosuunnitelman. Työlaissa olevan laillisen irtisanomisen määritelmään vaikuttavia tarkistuksia valmistellaan parhaillaan, sen jälkeen kun aiemmat todettiin aiemmin perustuslain vastaisiksi. Lisätoimenpiteitä on toteutettu myös koulutuksen alalla, jolla on edistytty kaiken kaikkiaan tyydyttävästi. |
| --- | --- |

(15)

Kasvua ja kilpailukykyä edistävien rakenneuudistusten toteuttamisessa on edistytty entisestään. Viranomaiset ovat hyväksyneet työttömyyden vähentämiseen ja työmarkkinoiden tehostamiseen tähtääviä lisätoimenpiteitä, kuten tehostettuja aktivointipolitiikkoja ja nuorisotakuuta koskevan täytäntöönpanosuunnitelman. Työlaissa olevan laillisen irtisanomisen määritelmään vaikuttavia tarkistuksia valmistellaan parhaillaan, sen jälkeen kun aiemmat todettiin aiemmin perustuslain vastaisiksi. Lisätoimenpiteitä on toteutettu myös koulutuksen alalla, jolla on edistytty kaiken kaikkiaan tyydyttävästi.

| (16) | Hallitus hyväksyi vuodeksi 2014 uuden energia-alan toimijoita koskevan lisäveron, jota on valvottava tiiviisti järjestelmähäiriöiden välttämiseksi. Liian alhaisista energiatariffeista aiheutuneen velan poistaminen ja järjestelmän kestävyyden varmistaminen edellyttävät lisäuudistuksia. |
| --- | --- |

(16)

Hallitus hyväksyi vuodeksi 2014 uuden energia-alan toimijoita koskevan lisäveron, jota on valvottava tiiviisti järjestelmähäiriöiden välttämiseksi. Liian alhaisista energiatariffeista aiheutuneen velan poistaminen ja järjestelmän kestävyyden varmistaminen edellyttävät lisäuudistuksia.

| (17) | Posti- ja televiestintäaloilla on toteutettu toimia unionin sääntöjen noudattamiseksi ja ohjelman tavoitteiden saavuttamisen tukemiseksi. Yleispalvelujen tarjoajien valinta ja nykyisen tarjoajan kanssa tehdyn sopimuksen tarkistaminen ovat myönteisiä askeleita kohti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/22/EY (4) täysimääräistä täytäntöönpanoa. Kansallisen postipalvelujen tarjoajan toimilupasopimuksen puitteet vahvistavan lainsäädännön julkaiseminen lyhentää tämänhetkistä toimilupakautta ja lisää siten kilpailua. Viranomaiset ovat edelleen sitoutuneet lisäämään kuljetusalan kestävyyttä ja tehokkuutta. |
| --- | --- |

(17)

Posti- ja televiestintäaloilla on toteutettu toimia unionin sääntöjen noudattamiseksi ja ohjelman tavoitteiden saavuttamisen tukemiseksi. Yleispalvelujen tarjoajien valinta ja nykyisen tarjoajan kanssa tehdyn sopimuksen tarkistaminen ovat myönteisiä askeleita kohti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/22/EY (4) täysimääräistä täytäntöönpanoa. Kansallisen postipalvelujen tarjoajan toimilupasopimuksen puitteet vahvistavan lainsäädännön julkaiseminen lyhentää tämänhetkistä toimilupakautta ja lisää siten kilpailua. Viranomaiset ovat edelleen sitoutuneet lisäämään kuljetusalan kestävyyttä ja tehokkuutta.

| (18) | Alakohtaisen säätelyn mukauttaminen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2006/123/EY (5) edistyy, vaikka rakennusalan sääntelykehyksen, ammatillisten etujärjestöjen ohjesääntöjen ja sisäisten sääntöjen muutosten ja julkisia ammattiyhdistyksiä koskevan horisontaalisen puitelain hyväksymistä koskevien sisäisten sääntöjen hyväksyminen onkin viivästynyt. Viranomaiset ovat sitoutuneet parantamaan keskitetyn asiointipisteen toimintaa edelleen. |
| --- | --- |

(18)

Alakohtaisen säätelyn mukauttaminen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2006/123/EY (5) edistyy, vaikka rakennusalan sääntelykehyksen, ammatillisten etujärjestöjen ohjesääntöjen ja sisäisten sääntöjen muutosten ja julkisia ammattiyhdistyksiä koskevan horisontaalisen puitelain hyväksymistä koskevien sisäisten sääntöjen hyväksyminen onkin viivästynyt. Viranomaiset ovat sitoutuneet parantamaan keskitetyn asiointipisteen toimintaa edelleen.

| (19) | Kaupunkikiinteistöjen vuokrausta koskevan uudistuksen arviointi käynnistettiin sen jälkeen, kun uusi oikeudellinen kehys oli pantu täysimääräisesti täytäntöön. Viranomaisten tavoitteena on tehostaa pyrkimyksiä verovilpin torjumiseksi vuokramarkkinoilla. |
| --- | --- |

(19)

Kaupunkikiinteistöjen vuokrausta koskevan uudistuksen arviointi käynnistettiin sen jälkeen, kun uusi oikeudellinen kehys oli pantu täysimääräisesti täytäntöön. Viranomaisten tavoitteena on tehostaa pyrkimyksiä verovilpin torjumiseksi vuokramarkkinoilla.

| (20) | Kansallisia sääntelyviranomaisia koskevan uuden kehyksen laatiminen edistyy, ja siihen liittyviä ohjesääntöjä muutetaan parhaillaan, ja nämä on tarkoitus hyväksyä piakkoin. Sääntelyviranomaisten maksut vuonna 2014 vahvistavan uuden täytäntöönpanomääräyksen julkaisemista on lykätty. |
| --- | --- |

(20)

Kansallisia sääntelyviranomaisia koskevan uuden kehyksen laatiminen edistyy, ja siihen liittyviä ohjesääntöjä muutetaan parhaillaan, ja nämä on tarkoitus hyväksyä piakkoin. Sääntelyviranomaisten maksut vuonna 2014 vahvistavan uuden täytäntöönpanomääräyksen julkaisemista on lykätty.

| (21) | Oikeusjärjestelmän uudistaminen edistyy suunnitelman mukaisesti. Edistystä on tapahtunut oikeusjärjestelmän tehostamiseen tähtäävän, oikeusalan organisaatioita koskevan lain täytäntöönpanossa; täytäntöönpanovirkamiesten ja selvittäjien asemaa vahvistava laki on julkaistu ja viimeisteltävänä on uusi tuomioistuimen ulkopuolinen menettely, jonka avulla asioita voidaan yksilöidä ja sopia ilman oikeudenkäyntiä. Lupamenettelyjen parantamiseen ja hallinnollisen rasitteen vähentämiseen tähtäävien toimenpiteiden toteuttamisessa on edistytty muun muassa antamalla säädöksiä matkailualaa, teollisuutta ja aluesuunnittelua koskevien lupamenettelyjen yksinkertaistamisesta. Kauppaan liittyvistä lupamenettelyistä laaditaan parhaillaan lainsäädäntöä, ja kaupunkirakentamista ja rakennusalaa koskevaa sääntelyä ollaan tarkistamassa. |
| --- | --- |

(21)

Oikeusjärjestelmän uudistaminen edistyy suunnitelman mukaisesti. Edistystä on tapahtunut oikeusjärjestelmän tehostamiseen tähtäävän, oikeusalan organisaatioita koskevan lain täytäntöönpanossa; täytäntöönpanovirkamiesten ja selvittäjien asemaa vahvistava laki on julkaistu ja viimeisteltävänä on uusi tuomioistuimen ulkopuolinen menettely, jonka avulla asioita voidaan yksilöidä ja sopia ilman oikeudenkäyntiä. Lupamenettelyjen parantamiseen ja hallinnollisen rasitteen vähentämiseen tähtäävien toimenpiteiden toteuttamisessa on edistytty muun muassa antamalla säädöksiä matkailualaa, teollisuutta ja aluesuunnittelua koskevien lupamenettelyjen yksinkertaistamisesta. Kauppaan liittyvistä lupamenettelyistä laaditaan parhaillaan lainsäädäntöä, ja kaupunkirakentamista ja rakennusalaa koskevaa sääntelyä ollaan tarkistamassa.

| (22) | Tämä kehitys huomioon ottaen täytäntöönpanopäätös 2011/344/EU olisi muutettava, |
| --- | --- |

(22)

Tämä kehitys huomioon ottaen täytäntöönpanopäätös 2011/344/EU olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU 3 artiklan 8 ja 9 kohta seuraavasti:

”8.   Portugalin on toteutettava seuraavat toimenpiteet vuoden 2014 aikana yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti:

| a) | julkisen talouden alijäämä ei saa vuonna 2014 olla suurempi kuin 4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tätä alijäämää laskettaessa huomioon ei oteta hallituksen laatimaan rahoitusalan strategiaan sisältyvien pankkien tukitoimenpiteiden mahdollisia julkisen talouden kustannuksia. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi Portugalin on vakautettava julkista taloutta 2,3 prosentin verran suhteessa BKT:hen vuoden 2014 talousarviolaissa ja muussa tähän tähtäävässä lainsäädännössä tarkoitetulla tavalla; |
| --- | --- |

a)

julkisen talouden alijäämä ei saa vuonna 2014 olla suurempi kuin 4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tätä alijäämää laskettaessa huomioon ei oteta hallituksen laatimaan rahoitusalan strategiaan sisältyvien pankkien tukitoimenpiteiden mahdollisia julkisen talouden kustannuksia. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi Portugalin on vakautettava julkista taloutta 2,3 prosentin verran suhteessa BKT:hen vuoden 2014 talousarviolaissa ja muussa tähän tähtäävässä lainsäädännössä tarkoitetulla tavalla;

| b) | tällä hetkellä jo hyväksyttyjen eläketoimenpiteiden lisäksi virkamiehiin sovellettavaa nykyistä eläkejärjestelmää (CGA) koskevaa lainsäädäntöä on muutettava tammikuun 2014 loppuun mennessä sen varmistamiseksi, että kestävyystekijää koskevia uusia sääntöjä ja siten eläkeiän korottamista sovelletaan tosiasiallisesti myös tähän järjestelmään; lisäksi Portugalin on kehitettävä vuoden 2014 aikana uusia kattavia toimenpiteitä osana käynnissä olevaa eläkkeiden rakenneuudistusta, jotta voidaan varmistaa eläkkeiden kestävyys ja lujittaa yhdenvertaisuusperiaatteita; |
| --- | --- |

b)

tällä hetkellä jo hyväksyttyjen eläketoimenpiteiden lisäksi virkamiehiin sovellettavaa nykyistä eläkejärjestelmää (CGA) koskevaa lainsäädäntöä on muutettava tammikuun 2014 loppuun mennessä sen varmistamiseksi, että kestävyystekijää koskevia uusia sääntöjä ja siten eläkeiän korottamista sovelletaan tosiasiallisesti myös tähän järjestelmään; lisäksi Portugalin on kehitettävä vuoden 2014 aikana uusia kattavia toimenpiteitä osana käynnissä olevaa eläkkeiden rakenneuudistusta, jotta voidaan varmistaa eläkkeiden kestävyys ja lujittaa yhdenvertaisuusperiaatteita;

| c) | menopuolen mahdollisten lipsumisten valvomiseksi hallituksen on seurattava ministeriöiden menokattojen noudattamista tarkasti ministerineuvostolle kuukausittain laadittavien kertomusten avulla; |
| --- | --- |

c)

menopuolen mahdollisten lipsumisten valvomiseksi hallituksen on seurattava ministeriöiden menokattojen noudattamista tarkasti ministerineuvostolle kuukausittain laadittavien kertomusten avulla;

| d) | Portugalin on määriteltävä ja toteutettava pikaisesti leskeneläkkeen saamista koskeviin vaatimuksiin suunnitellut muutokset sekä internetrahapelejä koskevien toimilupien myynnin edellytykset. Lisäksi Portugalin on toteutettava päättäväisesti toimenpiteitä satamatoimilupien myynnin toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

d)

Portugalin on määriteltävä ja toteutettava pikaisesti leskeneläkkeen saamista koskeviin vaatimuksiin suunnitellut muutokset sekä internetrahapelejä koskevien toimilupien myynnin edellytykset. Lisäksi Portugalin on toteutettava päättäväisesti toimenpiteitä satamatoimilupien myynnin toteuttamiseksi.

| e) | yhtiöverotuksen kattava uudistus on pantava täytäntöön nykyisen kokonaisrahoituksen puitteissa julkisen talouden vakauttamistavoitteiden noudattamiseksi; |
| --- | --- |

e)

yhtiöverotuksen kattava uudistus on pantava täytäntöön nykyisen kokonaisrahoituksen puitteissa julkisen talouden vakauttamistavoitteiden noudattamiseksi;

| f) | standstill-lauseke, joka koskee veromenoja keskus-, alue- ja paikallistasolla, on säilytettävä. Erityyppisiä veroja koskevan vilpin ja veropetosten torjuntaa on tehostettava entisestään esimerkiksi uuden sähköisen laskutuksen järjestelmän valvonnan avulla. Vuoden 2014 ensimmäisellä neljänneksellä on toteutettava asuntomarkkinoiden harmaata taloutta koskeva tutkimus, jonka avulla pyritään löytämään keinoja verovilpin vähentämiseen vuokramarkkinoilla; |
| --- | --- |

f)

standstill-lauseke, joka koskee veromenoja keskus-, alue- ja paikallistasolla, on säilytettävä. Erityyppisiä veroja koskevan vilpin ja veropetosten torjuntaa on tehostettava entisestään esimerkiksi uuden sähköisen laskutuksen järjestelmän valvonnan avulla. Vuoden 2014 ensimmäisellä neljänneksellä on toteutettava asuntomarkkinoiden harmaata taloutta koskeva tutkimus, jonka avulla pyritään löytämään keinoja verovilpin vähentämiseen vuokramarkkinoilla;

| g) | jos haitalliset oikeudelliset tai muunlaiset talousarvion toteutuksen riskit realisoituvat, Portugalin on toteutettava korkealaatuisia korvaavia toimenpiteitä asetetun alijäämätavoitteen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

g)

jos haitalliset oikeudelliset tai muunlaiset talousarvion toteutuksen riskit realisoituvat, Portugalin on toteutettava korkealaatuisia korvaavia toimenpiteitä asetetun alijäämätavoitteen saavuttamiseksi;

| h) | vuoden 2014 jälkeen Portugalin on huolehdittava siitä, että julkisen talouden alijäämä on enintään 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 sekä pysäytettävä kotimaisten maksurästien kertyminen. Tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävää strategiaa on tuettava valtion uudistamista koskevalla asiakirjalla, jossa keskitytään sosiaaliturvan kestävyyteen, julkishallinnon uudistamiseen, terveys- ja opetusalan tehostamiseen sekä ympäristöverotukseen. Käynnissä on laaja poliittisten kumppaneiden ja työmarkkinaosapuolten kuuleminen uudistusten edistämiseksi ja määrittelemiseksi. Prosessin edistymistä analysoidaan yhdennessätoista arvioinnissa, ja havaitut yksilöidyt toimenpiteet otetaan huomioon vuoden 2014 finanssipolitiikan strategiaa koskevassa asiakirjassa. Unionin rahoituskehyksen vaatimusten noudattamiseksi tuossa asiakirjassa on annettava yksityiskohtaisia tietoja myös keskipitkän aikavälin talousarviosuunnitelmista; |
| --- | --- |

h)

vuoden 2014 jälkeen Portugalin on huolehdittava siitä, että julkisen talouden alijäämä on enintään 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 sekä pysäytettävä kotimaisten maksurästien kertyminen. Tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävää strategiaa on tuettava valtion uudistamista koskevalla asiakirjalla, jossa keskitytään sosiaaliturvan kestävyyteen, julkishallinnon uudistamiseen, terveys- ja opetusalan tehostamiseen sekä ympäristöverotukseen. Käynnissä on laaja poliittisten kumppaneiden ja työmarkkinaosapuolten kuuleminen uudistusten edistämiseksi ja määrittelemiseksi. Prosessin edistymistä analysoidaan yhdennessätoista arvioinnissa, ja havaitut yksilöidyt toimenpiteet otetaan huomioon vuoden 2014 finanssipolitiikan strategiaa koskevassa asiakirjassa. Unionin rahoituskehyksen vaatimusten noudattamiseksi tuossa asiakirjassa on annettava yksityiskohtaisia tietoja myös keskipitkän aikavälin talousarviosuunnitelmista;

| i) | Portugalin on toteutettava lisätoimenpiteitä vahvistaakseen entisestään julkisen varainhoidon järjestelmäänsä. Talousarvion pirstaloitumista on vähennettävä rajoittamalla talousarvioyksiköiden määrää ja tarkistamalla omien tulojen luokittelua. Strategiaa maksurästien toteamiseksi ja hoitamiseksi on toteutettava edelleen, ja sitoumusten valvontaa koskeva laki on pantava täysimääräisesti täytäntöön kaikissa julkisyhteisöissä uusien maksurästien syntymisen estämiseksi. Portugalin on tarkistettava julkisen talouden kehystä koskevaa lakiaan asiaa koskevan unionin lainsäädännön saattamiseksi täysimääräisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä. Lisäksi Portugalin on toteutettava saman lain laajempi tarkistus talousarvion määräraharakenteen yksinkertaistamiseksi, vastuuvelvollisuuden tehostamiseksi ja julkisen talouden ankkuroimiseksi entistä tukevammin keskipitkän aikavälin budjettikehykseen. Portugalin on varmistettava, että toimenpiteitä uuden budjettikehyksen täytäntöönpanemiseksi keskushallinnon tasolla sovelletaan myös alue- ja paikallistasolla; |
| --- | --- |

i)

Portugalin on toteutettava lisätoimenpiteitä vahvistaakseen entisestään julkisen varainhoidon järjestelmäänsä. Talousarvion pirstaloitumista on vähennettävä rajoittamalla talousarvioyksiköiden määrää ja tarkistamalla omien tulojen luokittelua. Strategiaa maksurästien toteamiseksi ja hoitamiseksi on toteutettava edelleen, ja sitoumusten valvontaa koskeva laki on pantava täysimääräisesti täytäntöön kaikissa julkisyhteisöissä uusien maksurästien syntymisen estämiseksi. Portugalin on tarkistettava julkisen talouden kehystä koskevaa lakiaan asiaa koskevan unionin lainsäädännön saattamiseksi täysimääräisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä. Lisäksi Portugalin on toteutettava saman lain laajempi tarkistus talousarvion määräraharakenteen yksinkertaistamiseksi, vastuuvelvollisuuden tehostamiseksi ja julkisen talouden ankkuroimiseksi entistä tukevammin keskipitkän aikavälin budjettikehykseen. Portugalin on varmistettava, että toimenpiteitä uuden budjettikehyksen täytäntöönpanemiseksi keskushallinnon tasolla sovelletaan myös alue- ja paikallistasolla;

| j) | Portugalin on jatkettava uudistusohjelman toteuttamista kansainvälisten parhaiden käytänteiden mukaisesti tulojen hallinnoinnin nykyaikaistamiseksi ja tehostamiseksi. Sen on vähennettävä kunnallisten verovirastojen määrää ainakin 25 prosentilla vuoden 2014 ensimmäisellä neljänneksellä ja yhtä suurella osuudella toukokuuhun 2014 mennessä. Verohallinnon tarkastushenkilökunnan määrää on lisättävä ainakin 30 prosentilla suhteessa koko henkilöstöön. Verohallinnon yhteyteen perustetaan uusi veronmaksajia palveleva yksikkö, johon kootaan eri palveluita tarjoavia yksiköitä. Riskinhallintayksikön on oltava täysin toimintakykyinen vuoden 2014 ensimmäisellä neljänneksellä. Se keskittyy ensimmäiseksi kohdennettuihin hankkeisiin, joilla parannetaan sääntöjen noudattamista itsenäisten ammatinharjoittajien ja varakkaiden henkilöiden keskuudessa. Verosäännösten noudattamista seurataan jatkuvasti; |
| --- | --- |

j)

Portugalin on jatkettava uudistusohjelman toteuttamista kansainvälisten parhaiden käytänteiden mukaisesti tulojen hallinnoinnin nykyaikaistamiseksi ja tehostamiseksi. Sen on vähennettävä kunnallisten verovirastojen määrää ainakin 25 prosentilla vuoden 2014 ensimmäisellä neljänneksellä ja yhtä suurella osuudella toukokuuhun 2014 mennessä. Verohallinnon tarkastushenkilökunnan määrää on lisättävä ainakin 30 prosentilla suhteessa koko henkilöstöön. Verohallinnon yhteyteen perustetaan uusi veronmaksajia palveleva yksikkö, johon kootaan eri palveluita tarjoavia yksiköitä. Riskinhallintayksikön on oltava täysin toimintakykyinen vuoden 2014 ensimmäisellä neljänneksellä. Se keskittyy ensimmäiseksi kohdennettuihin hankkeisiin, joilla parannetaan sääntöjen noudattamista itsenäisten ammatinharjoittajien ja varakkaiden henkilöiden keskuudessa. Verosäännösten noudattamista seurataan jatkuvasti;

| k) | Portugalin on jatkettava julkishallinnon uudistusten täytäntöönpanoa. Julkishallinnon palkkataulukkoa tarkistetaan kattavasti kahdenteentoista arviointiin mennessä. Arvioinnin tulosten perusteella kehitetään vuoden 2014 alkupuoliskolla yhteinen palkkataulukko, jonka tarkoituksena on järkevöittää ja yhdenmukaistaa palkka- ja palkkiopolitiikkaa kaikilla ura-aloilla. Taulukko on tarkoitus saada valmiiksi vuoden 2014 loppuun mennessä. Se korvaa vuoden 2014 talousarviolakiin sisältyvän palkkojen tarkistuksen. Lisäksi Portugalin on käteislisiä koskevan kyselyn johdosta laadittava kertomus kattavasta palkanlisien uudistamisesta. Yhteistä palkanlisätaulukkoa koskeva lainsäädäntöluonnos on esitettävä kahdenteentoista arviointiin mennessä; |
| --- | --- |

k)

Portugalin on jatkettava julkishallinnon uudistusten täytäntöönpanoa. Julkishallinnon palkkataulukkoa tarkistetaan kattavasti kahdenteentoista arviointiin mennessä. Arvioinnin tulosten perusteella kehitetään vuoden 2014 alkupuoliskolla yhteinen palkkataulukko, jonka tarkoituksena on järkevöittää ja yhdenmukaistaa palkka- ja palkkiopolitiikkaa kaikilla ura-aloilla. Taulukko on tarkoitus saada valmiiksi vuoden 2014 loppuun mennessä. Se korvaa vuoden 2014 talousarviolakiin sisältyvän palkkojen tarkistuksen. Lisäksi Portugalin on käteislisiä koskevan kyselyn johdosta laadittava kertomus kattavasta palkanlisien uudistamisesta. Yhteistä palkanlisätaulukkoa koskeva lainsäädäntöluonnos on esitettävä kahdenteentoista arviointiin mennessä;

| l) | Portugalin on vietävä päätökseen yhteisten palvelujen käyttöä julkishallinnossa koskevan strategian täytäntöönpano; |
| --- | --- |

l)

Portugalin on vietävä päätökseen yhteisten palvelujen käyttöä julkishallinnossa koskevan strategian täytäntöönpano;

| m) | Portugalin on pantava täysimääräisesti täytäntöön uusi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia koskeva oikeudellinen ja institutionaalinen kehys. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussopimusten uudelleenneuvotteluja on jatkettava useilla aloilla niiden talousarviovaikutusten hillitsemiseksi. Valtion omistamia yrityksiä koskevan puitelain ja valtiovarainministeriön osakasaseman vahvistumisen myötä on perustettava tekninen yksikkö valvomaan valtion omistamia yrityksiä. Hallituksen on jatkettava valtion omistamia yrityksiä koskevan kattavan uudistusohjelmansa toteuttamista kestävän toiminnallisen tasapainon saavuttamiseksi. Sen on myös jatkettava jo käynnistettyjä yksityistämistoimia; |
| --- | --- |

m)

Portugalin on pantava täysimääräisesti täytäntöön uusi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia koskeva oikeudellinen ja institutionaalinen kehys. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussopimusten uudelleenneuvotteluja on jatkettava useilla aloilla niiden talousarviovaikutusten hillitsemiseksi. Valtion omistamia yrityksiä koskevan puitelain ja valtiovarainministeriön osakasaseman vahvistumisen myötä on perustettava tekninen yksikkö valvomaan valtion omistamia yrityksiä. Hallituksen on jatkettava valtion omistamia yrityksiä koskevan kattavan uudistusohjelmansa toteuttamista kestävän toiminnallisen tasapainon saavuttamiseksi. Sen on myös jatkettava jo käynnistettyjä yksityistämistoimia;

| n) | Portugalin on toimitettava kertomus, jonka tarkoituksena on






  i) | kartoittaa päällekkäisyyksiä keskus- ja paikallishallinnon palveluissa ja toimivaltuuksissa sekä muita tehokkuutta vähentäviä tekijöitä hallintotasojen välillä; ja |
| --- | --- | --- |

n)

Portugalin on toimitettava kertomus, jonka tarkoituksena on

i)

kartoittaa päällekkäisyyksiä keskus- ja paikallishallinnon palveluissa ja toimivaltuuksissa sekä muita tehokkuutta vähentäviä tekijöitä hallintotasojen välillä; ja

| ii) | uudistaa ministeriöiden hajautettujen yksiköiden verkoston organisointia pääasiassa ’Lojas do Cidadão’ (hallinnon ja yleishyödyllisten palvelujen yhteispalvelupiste) -verkoston ja muiden sellaisten ratkaisujen avulla, joilla voidaan tehostaa maantieteellistä jakautumista ja lisätä yhteisten palvelujen ja sähköisen hallinnon käyttöä; |
| --- | --- |

ii)

uudistaa ministeriöiden hajautettujen yksiköiden verkoston organisointia pääasiassa ’Lojas do Cidadão’ (hallinnon ja yleishyödyllisten palvelujen yhteispalvelupiste) -verkoston ja muiden sellaisten ratkaisujen avulla, joilla voidaan tehostaa maantieteellistä jakautumista ja lisätä yhteisten palvelujen ja sähköisen hallinnon käyttöä;

| o) | Portugalin on varmistettava terveydenhuoltojärjestelmän tehokkuus ja tuloksellisuus jatkamalla palveluiden järkevää käyttöä ja menojen valvontaa sekä vähentämällä farmaseuttisiin tuotteisiin kohdistuvia julkisia menoja ja poistamalla maksurästejä; |
| --- | --- |

o)

Portugalin on varmistettava terveydenhuoltojärjestelmän tehokkuus ja tuloksellisuus jatkamalla palveluiden järkevää käyttöä ja menojen valvontaa sekä vähentämällä farmaseuttisiin tuotteisiin kohdistuvia julkisia menoja ja poistamalla maksurästejä;

| p) | Portugalin on jatkettava sairaalaverkon uudelleenjärjestelyä ja tehostamista edistämällä sairaalapalvelujen erikoistumista, keskittämistä ja supistamista sekä sairaaloiden yhteistä hallintoa ja yhteistoimintaa; sen on myös varmistettava, että sairaalaverkon uudelleenjärjestelyn monivuotinen toimintaohjelma pannaan täytäntöön; |
| --- | --- |

p)

Portugalin on jatkettava sairaalaverkon uudelleenjärjestelyä ja tehostamista edistämällä sairaalapalvelujen erikoistumista, keskittämistä ja supistamista sekä sairaaloiden yhteistä hallintoa ja yhteistoimintaa; sen on myös varmistettava, että sairaalaverkon uudelleenjärjestelyn monivuotinen toimintaohjelma pannaan täytäntöön;

| q) | Portugalin on arvioitava kattavasti asuntomarkkinoiden toimintaa sen jälkeen, kun valmistellut muutokset uuteen kaupunkikiinteistöjen vuokrausta koskevaan lakiin 6/2006 sekä asetukseen, jolla kunnostamista koskevaa hallinnollista menettelyä yksinkertaistetaan, on hyväksytty; |
| --- | --- |

q)

Portugalin on arvioitava kattavasti asuntomarkkinoiden toimintaa sen jälkeen, kun valmistellut muutokset uuteen kaupunkikiinteistöjen vuokrausta koskevaan lakiin 6/2006 sekä asetukseen, jolla kunnostamista koskevaa hallinnollista menettelyä yksinkertaistetaan, on hyväksytty;

| r) | Portugalin on perustuslakituomioistuimen 20 päivänä syyskuuta 2013 antaman tuomion mukaisesti suunniteltava ja toteutettava työmarkkinoiden uudistamiselle vaihtoehtoja, joilla on samanlaiset vaikutukset; |
| --- | --- |

r)

Portugalin on perustuslakituomioistuimen 20 päivänä syyskuuta 2013 antaman tuomion mukaisesti suunniteltava ja toteutettava työmarkkinoiden uudistamiselle vaihtoehtoja, joilla on samanlaiset vaikutukset;

| s) | makrotalouden epätasapainon korjaamiseksi Portugalin on edistettävä työpaikkojen luomista tukevaa ja yritysten kilpailukykyä parantavaa palkkakehitystä. Vähimmäispalkkoja voidaan korottaa ohjelmakauden aikana vain, jos se voidaan perustella talouden ja työmarkkinoiden kehityksellä; |
| --- | --- |

s)

makrotalouden epätasapainon korjaamiseksi Portugalin on edistettävä työpaikkojen luomista tukevaa ja yritysten kilpailukykyä parantavaa palkkakehitystä. Vähimmäispalkkoja voidaan korottaa ohjelmakauden aikana vain, jos se voidaan perustella talouden ja työmarkkinoiden kehityksellä;

| t) | Portugalin on tehostettava entisestään aktiivisia työmarkkinapoliittisia toimia julkisten työvoimapalvelujen toiminnan parantamiseksi asiaa koskevan arvioinnin tulosten ja toimintasuunnitelman perusteella; |
| --- | --- |

t)

Portugalin on tehostettava entisestään aktiivisia työmarkkinapoliittisia toimia julkisten työvoimapalvelujen toiminnan parantamiseksi asiaa koskevan arvioinnin tulosten ja toimintasuunnitelman perusteella;

| u) | Portugalin on pantava edelleen täytäntöön toimintasuunnitelmissaan vahvistettuja toimenpiteitä, joilla parannetaan keskiasteen ja ammatillisen koulutuksen laatua. Hallituksen on erityisesti esitettävä suunnitelmia koulujen rahoituskehyksen tehostamisesta, ja lisäksi on perustettava ammattimaisesti toimivia erityisopetusta tarjoavia kouluja; |
| --- | --- |

u)

Portugalin on pantava edelleen täytäntöön toimintasuunnitelmissaan vahvistettuja toimenpiteitä, joilla parannetaan keskiasteen ja ammatillisen koulutuksen laatua. Hallituksen on erityisesti esitettävä suunnitelmia koulujen rahoituskehyksen tehostamisesta, ja lisäksi on perustettava ammattimaisesti toimivia erityisopetusta tarjoavia kouluja;

| v) | Portugalin on hyväksyttävä loput Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY (*) täysimääräisen täytäntöönpanon edellyttämät alakohtaiset muutokset; |
| --- | --- |

v)

Portugalin on hyväksyttävä loput Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY (*) täysimääräisen täytäntöönpanon edellyttämät alakohtaiset muutokset;

| w) | Portugalin on parannettava liiketoimintaympäristöä toteuttamalla kesken olevat uudistukset, joilla vähennetään hallinnollista rasitetta (direktiivissä 2006/123/EY säädetyt täysin toimintakykyiset keskitetyt asiointipisteet ja lupamenettelyjen poistamiseen tähtäävät hankkeet), mukauttamalla säänneltyjä ammatteja koskevat erityispiirteet asianomaisiin unionin direktiiveihin ja yksinkertaistamalla entisestään olemassa olevia lupamenettelyjä, sääntelyä ja muuta hallinnollista rasitetta, joka muodostaa huomattavan esteen taloudellisen toiminnan kehittämiselle; |
| --- | --- |

w)

Portugalin on parannettava liiketoimintaympäristöä toteuttamalla kesken olevat uudistukset, joilla vähennetään hallinnollista rasitetta (direktiivissä 2006/123/EY säädetyt täysin toimintakykyiset keskitetyt asiointipisteet ja lupamenettelyjen poistamiseen tähtäävät hankkeet), mukauttamalla säänneltyjä ammatteja koskevat erityispiirteet asianomaisiin unionin direktiiveihin ja yksinkertaistamalla entisestään olemassa olevia lupamenettelyjä, sääntelyä ja muuta hallinnollista rasitetta, joka muodostaa huomattavan esteen taloudellisen toiminnan kehittämiselle;

| x) | Portugalin on saatettava päätökseen uudistus, joka koskee satamien hallintojärjestelmää, satamatoimintaan liittyvien toimilupien tarkistus mukaan lukien; |
| --- | --- |

x)

Portugalin on saatettava päätökseen uudistus, joka koskee satamien hallintojärjestelmää, satamatoimintaan liittyvien toimilupien tarkistus mukaan lukien;

| y) | Portugalin on toteuttava toimenpiteet, joilla parannetaan liikennejärjestelmän toimintaa; |
| --- | --- |

y)

Portugalin on toteuttava toimenpiteet, joilla parannetaan liikennejärjestelmän toimintaa;

| z) | Portugalin on jatkettava EU:n rautatiepaketin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

z)

Portugalin on jatkettava EU:n rautatiepaketin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä;

| aa) | Portugalin on toteutettava suunnitelma, jonka tarkoituksena on luoda riippumaton kaasun- ja sähköntoimituksen logistiikkayhtiö; |
| --- | --- |

aa)

Portugalin on toteutettava suunnitelma, jonka tarkoituksena on luoda riippumaton kaasun- ja sähköntoimituksen logistiikkayhtiö;

| ab) | Portugalin on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet liian alhaisista energiatariffeista aiheutuneen velan poistamiseksi ja kansallisen sähköjärjestelmän kestävyyden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

ab)

Portugalin on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet liian alhaisista energiatariffeista aiheutuneen velan poistamiseksi ja kansallisen sähköjärjestelmän kestävyyden varmistamiseksi;

| ac) | hallituksen on esitettävä Portugalin parlamentille ammatillisten etujärjestöjen muutetut säännöt; |
| --- | --- |

ac)

hallituksen on esitettävä Portugalin parlamentille ammatillisten etujärjestöjen muutetut säännöt;

| ad) | Portugalin on hyväksyttävä vastaavat kansallisten sääntelyviranomaisten ohjesääntöjen muutokset; |
| --- | --- |

ad)

Portugalin on hyväksyttävä vastaavat kansallisten sääntelyviranomaisten ohjesääntöjen muutokset;

| ae) | Portugalin on jatkettava markkinoille pääsyn esteiden poistamista ja nykyisten toimiluvan saamisedellytysten pehmentämistä sekä vähennettävä hallinnollista rasitetta palvelualalla; |
| --- | --- |

ae)

Portugalin on jatkettava markkinoille pääsyn esteiden poistamista ja nykyisten toimiluvan saamisedellytysten pehmentämistä sekä vähennettävä hallinnollista rasitetta palvelualalla;

| af) | Portugalin on julkaistava neljännesvuosittain kertomuksia perintäasteesta, yritysten maksukyvyttömyystapausten kestosta ja kustannuksista, verotapausten kestosta ja kustannuksista sekä täytäntöönpanotuomioistuinkäsittelyjen selvitysasteesta; |
| --- | --- |

af)

Portugalin on julkaistava neljännesvuosittain kertomuksia perintäasteesta, yritysten maksukyvyttömyystapausten kestosta ja kustannuksista, verotapausten kestosta ja kustannuksista sekä täytäntöönpanotuomioistuinkäsittelyjen selvitysasteesta;

| ag) | Portugalin on hyväksyttävä rakentamista koskevat lait ja muut alakohtaiset muutokset palveludirektiivin 2006/123/EY panemiseksi täysimääräisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

ag)

Portugalin on hyväksyttävä rakentamista koskevat lait ja muut alakohtaiset muutokset palveludirektiivin 2006/123/EY panemiseksi täysimääräisesti täytäntöön;

| ah) | Portugalin on arvioitava arvonlisäveron vapaaehtoisen kassakirjanpitojärjestelmän vaikutukset; |
| --- | --- |

ah)

Portugalin on arvioitava arvonlisäveron vapaaehtoisen kassakirjanpitojärjestelmän vaikutukset;

| ai) | Portugalin on kirjattava ja analysoitava niiden säännösten kustannukset, joilla todennäköisesti on merkittävä vaikutus talouden toimeliaisuuteen. |
| --- | --- |

ai)

Portugalin on kirjattava ja analysoitava niiden säännösten kustannukset, joilla todennäköisesti on merkittävä vaikutus talouden toimeliaisuuteen.

9.   Jotta luottamus rahoitussektoriin voidaan palauttaa, Portugalin on pyrittävä säilyttämään pankkisektorin riittävä pääomapohja ja huolehdittava asianmukaisesta velkavivun purkamisesta yhteisymmärryspöytäkirjassa asetettujen määräaikojen mukaisesti. Tältä osin Portugalin on rahoitusvakauden säilyttämiseksi pantava täytäntöön Portugalin pankkisektoria koskeva strategia, josta on sovittu komission, EKP:n ja IMF:n kanssa. Portugalin on erityisesti

| a) | seurattava pankkien siirtymistä vakavaraisuusvaatimuspakettiin (CRD IV) sisältyvien uusien vakavaraisuussääntöjen noudattamiseen ja varmistettava, että pääomapuskurit ovat haastavassa toimintaympäristössä edelleen riittävän suuret; |
| --- | --- |

a)

seurattava pankkien siirtymistä vakavaraisuusvaatimuspakettiin (CRD IV) sisältyvien uusien vakavaraisuussääntöjen noudattamiseen ja varmistettava, että pääomapuskurit ovat haastavassa toimintaympäristössä edelleen riittävän suuret;

| b) | kehotettava pankkeja lujittamaan vakuuspuskurejaan kestävältä perustalta; |
| --- | --- |

b)

kehotettava pankkeja lujittamaan vakuuspuskurejaan kestävältä perustalta;

| c) | sitouduttava edelleen tarjoamaan pankkijärjestelmälle tarvittaessa lisätukea ja kannustettava pankkeja etsimään yksityissektoriratkaisuja, vaikka pankkien vakavaraisuutta koskevasta tukijärjestelystä onkin hiljattain muutettujen unionin valtiontukisääntöjen mukaisesti mutta vain, jos tiukat ehdot täyttyvät, saatavilla varoja elinkelpoisten pankkien tukemiseen; |
| --- | --- |

c)

sitouduttava edelleen tarjoamaan pankkijärjestelmälle tarvittaessa lisätukea ja kannustettava pankkeja etsimään yksityissektoriratkaisuja, vaikka pankkien vakavaraisuutta koskevasta tukijärjestelystä onkin hiljattain muutettujen unionin valtiontukisääntöjen mukaisesti mutta vain, jos tiukat ehdot täyttyvät, saatavilla varoja elinkelpoisten pankkien tukemiseen;

| d) | varmistettava tasapainoinen ja sujuva velkavivun purkaminen pankkisektorilla, mikä on keskeisen tärkeää, jotta voidaan poistaa rahoituksen epätasapainotilat pysyvästi ja pienentää keskipitkällä aikavälillä riippuvuutta eurojärjestelmästä saatavasta rahoituksesta. Pankkien rahoitus- ja pääomasuunnitelmia on tarkasteltava uudelleen neljännesvuosittain; |
| --- | --- |

d)

varmistettava tasapainoinen ja sujuva velkavivun purkaminen pankkisektorilla, mikä on keskeisen tärkeää, jotta voidaan poistaa rahoituksen epätasapainotilat pysyvästi ja pienentää keskipitkällä aikavälillä riippuvuutta eurojärjestelmästä saatavasta rahoituksesta. Pankkien rahoitus- ja pääomasuunnitelmia on tarkasteltava uudelleen neljännesvuosittain;

| e) | jatkettava Portugalin keskuspankin (BdP) valvontajärjestelyn lujittamista, optimoitava sen valvontaprosessit sekä kehitettävä ja pantava täytäntöön uusia valvontamenettelyjä ja -välineitä. BdP tarkistaa järjestämättömiä lainoja koskevat standardit niiden yhdenmukaistamiseksi EPV:n teknisiin standardeihin liittyvien asiaa koskevien kriteerien kanssa unionin tasolla asetetun aikataulun puitteissa; |
| --- | --- |

e)

jatkettava Portugalin keskuspankin (BdP) valvontajärjestelyn lujittamista, optimoitava sen valvontaprosessit sekä kehitettävä ja pantava täytäntöön uusia valvontamenettelyjä ja -välineitä. BdP tarkistaa järjestämättömiä lainoja koskevat standardit niiden yhdenmukaistamiseksi EPV:n teknisiin standardeihin liittyvien asiaa koskevien kriteerien kanssa unionin tasolla asetetun aikataulun puitteissa;

| f) | seurattava edelleen neljännesvuosittain pankkien mahdollisia pääomatarpeita ja tulevaisuudennäkymiä stressioloissa, mukaan lukien sisällyttämällä uusi ylhäältä alas suuntautuva stressitestauksen kehys laadunvarmistusprosessiin, mikä mahdollistaa tuloksiin vaikuttavien keskeisten tekijöiden arvioinnin; |
| --- | --- |

f)

seurattava edelleen neljännesvuosittain pankkien mahdollisia pääomatarpeita ja tulevaisuudennäkymiä stressioloissa, mukaan lukien sisällyttämällä uusi ylhäältä alas suuntautuva stressitestauksen kehys laadunvarmistusprosessiin, mikä mahdollistaa tuloksiin vaikuttavien keskeisten tekijöiden arvioinnin;

| g) | jatkettava valtion omistaman CGD-pankkiryhmän (Caixa Geral de Depósitos) toiminnan tehostamista; |
| --- | --- |

g)

jatkettava valtion omistaman CGD-pankkiryhmän (Caixa Geral de Depósitos) toiminnan tehostamista;

| h) | ulkoistettava Parvalorem-yhtiön hallussa olevan BPN-luottokannan (Banco Português de Negócios) hallinnointi yrityksille sellaisen tarjouskilpailun kautta, jolle on annettu tehtäväksi hankkia varat takaisin vähitellen sekä varmistettava tytäryhtiöiden ja kahdessa muussa valtion omistamassa erillisyhtiössä olevien omaisuuserien luovutus; |
| --- | --- |

h)

ulkoistettava Parvalorem-yhtiön hallussa olevan BPN-luottokannan (Banco Português de Negócios) hallinnointi yrityksille sellaisen tarjouskilpailun kautta, jolle on annettu tehtäväksi hankkia varat takaisin vähitellen sekä varmistettava tytäryhtiöiden ja kahdessa muussa valtion omistamassa erillisyhtiössä olevien omaisuuserien luovutus;

| i) | analysoitava pankkien elvytyssuunnitelmia ja annettava pankkijärjestelmälle elvytyssuunnitelmia koskevia suuntaviivoja asiaa koskevien EPV:n teknisten standardiluonnosten ja valmisteilla olevan luottolaitosten elvytystä ja kriisinratkaisua koskevan unionin direktiivin mukaisesti sekä laadittava kriisinratkaisusuunnitelmia pankkien toimittamien raporttien perusteella; |
| --- | --- |

i)

analysoitava pankkien elvytyssuunnitelmia ja annettava pankkijärjestelmälle elvytyssuunnitelmia koskevia suuntaviivoja asiaa koskevien EPV:n teknisten standardiluonnosten ja valmisteilla olevan luottolaitosten elvytystä ja kriisinratkaisua koskevan unionin direktiivin mukaisesti sekä laadittava kriisinratkaisusuunnitelmia pankkien toimittamien raporttien perusteella;

| j) | viimeisteltävä niiden järjestelyjen täytäntöönpano, joiden myötä rahoituslaitokset voivat toteuttaa kotitalouksien luottojen uudelleenjärjestelyjä tuomioistuinten ulkopuolella, sekä helpotettava yritysten velkojen uudelleenjärjestelypuitteiden soveltamista; |
| --- | --- |

j)

viimeisteltävä niiden järjestelyjen täytäntöönpano, joiden myötä rahoituslaitokset voivat toteuttaa kotitalouksien luottojen uudelleenjärjestelyjä tuomioistuinten ulkopuolella, sekä helpotettava yritysten velkojen uudelleenjärjestelypuitteiden soveltamista;

| k) | laadittava neljännesvuosittain kertomuksia uusien uudelleenjärjestelyvälineiden toteutuksesta. Hiljattain toteutetun kyselyn perusteella on kartoitettava vaihtoehtoisia tapoja lisätä sellaisten yritysten onnistunutta elvyttämistä, jotka ovat mukana PER:ssä (erityinen elvytysmenettely vakavissa rahoitusvaikeuksissa oleville yrityksille) ja SIREVEssä (tuomioistuimen ulkopuolisiin sopimuksiin perustuva elvytysjärjestelmä talousvaikeuksissa tai välittömässä maksukyvyttömyysvaarassa oleville sekä maksukyvyttömille yrityksille); |
| --- | --- |

k)

laadittava neljännesvuosittain kertomuksia uusien uudelleenjärjestelyvälineiden toteutuksesta. Hiljattain toteutetun kyselyn perusteella on kartoitettava vaihtoehtoisia tapoja lisätä sellaisten yritysten onnistunutta elvyttämistä, jotka ovat mukana PER:ssä (erityinen elvytysmenettely vakavissa rahoitusvaikeuksissa oleville yrityksille) ja SIREVEssä (tuomioistuimen ulkopuolisiin sopimuksiin perustuva elvytysjärjestelmä talousvaikeuksissa tai välittömässä maksukyvyttömyysvaarassa oleville sekä maksukyvyttömille yrityksille);

| l) | seurattava edelleen yritysten ja kotitalouksien korkeaa velkaantumisastetta neljännesvuosittaisten kertomusten avulla ja velkojen uusien uudelleenjärjestelypuitteiden täytäntöönpanoa niiden mahdollisimman tuloksellisen toiminnan varmistamiseksi; |
| --- | --- |

l)

seurattava edelleen yritysten ja kotitalouksien korkeaa velkaantumisastetta neljännesvuosittaisten kertomusten avulla ja velkojen uusien uudelleenjärjestelypuitteiden täytäntöönpanoa niiden mahdollisimman tuloksellisen toiminnan varmistamiseksi;

| m) | kehitettävä ja toteutettava yrityssektorin rahoitusvaihtoehtojen monipuolistamista edistävien jo tehtyjen ehdotusten perusteella ratkaisuja, jotka tarjoavat yrityssektorin rahoituksenhankintaan vaihtoehtoja perinteisille pankkilainoille toteuttamalla monenlaisia toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan yritysten pääsyä pääomamarkkinoille; |
| --- | --- |

m)

kehitettävä ja toteutettava yrityssektorin rahoitusvaihtoehtojen monipuolistamista edistävien jo tehtyjen ehdotusten perusteella ratkaisuja, jotka tarjoavat yrityssektorin rahoituksenhankintaan vaihtoehtoja perinteisille pankkilainoille toteuttamalla monenlaisia toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan yritysten pääsyä pääomamarkkinoille;

| n) | parannettava nykyisten valtion tukemien luottojärjestelyjen suorituskykyä ja hallintoa äskettäin toteutetun ulkoisen tarkastuksen tulosten perusteella; pantava täytäntöön hiljattain tarkistettu kansallisen takausjärjestelmän hallinnon parantamiseen tähtäävä etenemissuunnitelma ja parannettava näiden järjestelmien tehokkuutta pitäen valtiolle aiheutuvat riskit mahdollisimman pieninä; |
| --- | --- |

n)

parannettava nykyisten valtion tukemien luottojärjestelyjen suorituskykyä ja hallintoa äskettäin toteutetun ulkoisen tarkastuksen tulosten perusteella; pantava täytäntöön hiljattain tarkistettu kansallisen takausjärjestelmän hallinnon parantamiseen tähtäävä etenemissuunnitelma ja parannettava näiden järjestelmien tehokkuutta pitäen valtiolle aiheutuvat riskit mahdollisimman pieninä;

| o) | perustettava kehitysrahoituslaitos, jonka tavoitteena on yksinkertaistaa ja keskittää unionin ohjelmakauden 2014–2020 rakennerahastojen rahoitusvälineiden takaisinmaksettavan osuuden hallinnointia. Laitos ei saa vastaanottaa talletuksia tai muita takaisinmaksettavia varoja yleisöltä eikä harjoittaa suoraa lainanantoa. |
| --- | --- |

o)

perustettava kehitysrahoituslaitos, jonka tavoitteena on yksinkertaistaa ja keskittää unionin ohjelmakauden 2014–2020 rakennerahastojen rahoitusvälineiden takaisinmaksettavan osuuden hallinnointia. Laitos ei saa vastaanottaa talletuksia tai muita takaisinmaksettavia varoja yleisöltä eikä harjoittaa suoraa lainanantoa.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Portugalin tasavallalle.

Tehty Brysselissä 18 päivänä helmikuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

G. STOURNARAS

---

(1)  EUVL L 118, 12.5.2010, s. 1.

1

(2)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös 2011/344/EU, annettu 17 päivänä toukokuuta 2011, unionin Portugalille myöntämästä rahoitustuesta (EUVL L 159, 17.6.2011, s. 88).

2

(3)  EUVL C 216, 30.7.2013, s. 1.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/22/EY, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2002, yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla (yleispalveludirektiivi) (EYVL L 108, 24.4.2002, s. 51).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/123/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, palveluista sisämarkkinoilla (EUVL L 376, 27.12.2006, s. 36).

5

---

III Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

| 10.4.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 107/69 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 107/69

---

EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 303/13/KOL,

annettu 10 päivänä heinäkuuta 2013,

tilauslentoja koskevasta rahoitusjärjestelmästä Pohjois-Norjaa varten (Norja)

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, JÄLJEMPÄNÄ ’VALVONTAVIRANOMAINEN’, JOKA

OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 61 artiklan ja pöytäkirjan 26,

OTTAA HUOMIOON EFTA-valtioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta, jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’, ja erityisesti sen 24 artiklan,

OTTAA HUOMIOON valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjan 3, jäljempänä ’pöytäkirja 3’, ja erityisesti sen I osan 1 artiklan 2 kohdan ja II osan 6 artiklan ja 7 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

I   TOSISEIKAT

1.   Menettely

| (1) | Norjan viranomaiset ilmoittivat valvontaviranomaisen kanssa ilmoitusta edeltävässä vaiheessa käytyjen neuvottelujen jälkeen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti tilauslentoja koskevasta rahoitusjärjestelmästä Pohjois-Norjaa varten 2 päivänä toukokuuta 2012 päivätyllä kirjeellä (1) |
| --- | --- |

(1)

Norjan viranomaiset ilmoittivat valvontaviranomaisen kanssa ilmoitusta edeltävässä vaiheessa käytyjen neuvottelujen jälkeen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti tilauslentoja koskevasta rahoitusjärjestelmästä Pohjois-Norjaa varten 2 päivänä toukokuuta 2012 päivätyllä kirjeellä (1)

| (2) | Valvontaviranomainen ilmoitti 27 päivänä kesäkuuta 2012 päivätyllä kirjeellä (2) Norjan viranomaisille, että se oli päättänyt aloittaa pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan ja II osan 6 artiklan 1 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn suunnitelmasta antaa tukea Pohjois-Norjaan suuntautuvia tilauslentoja koskevan rahoitusjärjestelmän kautta. |
| --- | --- |

(2)

Valvontaviranomainen ilmoitti 27 päivänä kesäkuuta 2012 päivätyllä kirjeellä (2) Norjan viranomaisille, että se oli päättänyt aloittaa pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan ja II osan 6 artiklan 1 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn suunnitelmasta antaa tukea Pohjois-Norjaan suuntautuvia tilauslentoja koskevan rahoitusjärjestelmän kautta.

| (3) | Valvontaviranomaisen päätös N:o 246/12KOL menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen ETA-täydennysosassa. (3) |
| --- | --- |

(3)

Valvontaviranomaisen päätös N:o 246/12KOL menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen ETA-täydennysosassa. (3)

| (4) | Norjan viranomaiset antoivat päätöstä N:o 246/12/KOL koskevat huomautuksensa 27 päivänä elokuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. (4) |
| --- | --- |

(4)

Norjan viranomaiset antoivat päätöstä N:o 246/12/KOL koskevat huomautuksensa 27 päivänä elokuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. (4)

| (5) | Valvontaviranomainen on saanut päätöstä N:o 246/12/KOL koskevia huomautuksia kahdeksalta asianomaiselta kolmannelta osapuolelta. (5) |
| --- | --- |

(5)

Valvontaviranomainen on saanut päätöstä N:o 246/12/KOL koskevia huomautuksia kahdeksalta asianomaiselta kolmannelta osapuolelta. (5)

| (6) | Norjan viranomaiset ovat esittäneet kolmansien osapuolten huomautuksia koskevat huomautuksensa kirjeillä, jotka on päivätty 15 päivänä marraskuuta 2012 (6) ja 23 päivänä huhtikuuta 2013 (7). |
| --- | --- |

(6)

Norjan viranomaiset ovat esittäneet kolmansien osapuolten huomautuksia koskevat huomautuksensa kirjeillä, jotka on päivätty 15 päivänä marraskuuta 2012 (6) ja 23 päivänä huhtikuuta 2013 (7).

2.   Ehdotetun toimenpiteen kuvaus

2.1   Tilauslentoja koskeva rahoitusjärjestelmä

| (7) | Toimenpiteessä perustetaan tilauslentoja koskeva rahoitusjärjestelmä, jäljempänä ’tilauslentoja koskeva rahasto’ tai ’järjestelmä’, josta myönnetään tukea matkanjärjestäjille, jotka järjestävät tilauslentoja (8) kolmeen Pohjois-Norjan maakuntaan (Nordland, Tromssa ja Finnmark; jäljempänä ’maakunnat’). Tilauslentoja koskeva rahasto on voittoa tavoittelematon yritys, jota käytetään tuen jakamiseen. Tilauslentoja koskeva rahasto pääomitetaan kolmelta maakunnalta saatavilla varoilla. |
| --- | --- |

(7)

Toimenpiteessä perustetaan tilauslentoja koskeva rahoitusjärjestelmä, jäljempänä ’tilauslentoja koskeva rahasto’ tai ’järjestelmä’, josta myönnetään tukea matkanjärjestäjille, jotka järjestävät tilauslentoja (8) kolmeen Pohjois-Norjan maakuntaan (Nordland, Tromssa ja Finnmark; jäljempänä ’maakunnat’). Tilauslentoja koskeva rahasto on voittoa tavoittelematon yritys, jota käytetään tuen jakamiseen. Tilauslentoja koskeva rahasto pääomitetaan kolmelta maakunnalta saatavilla varoilla.

| (8) | Järjestelmä koskee tilauslentoja kaikille Pohjois-Norjan lentokentille. Norjan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että ne odottavat vain suurilla ilma-aluksilla (9) olevan merkitystä, koska yleensä vain sellaiset ilma-alukset sopivat tilauslentoihin. (10) Kaikilla Pohjois-Norjan lentoasemilla on ylikapasiteettia. |
| --- | --- |

(8)

Järjestelmä koskee tilauslentoja kaikille Pohjois-Norjan lentokentille. Norjan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että ne odottavat vain suurilla ilma-aluksilla (9) olevan merkitystä, koska yleensä vain sellaiset ilma-alukset sopivat tilauslentoihin. (10) Kaikilla Pohjois-Norjan lentoasemilla on ylikapasiteettia.

| (9) | Tukea annetaan maksamalla enintään 25 prosenttia tilauslennon kokonaiskustannuksista, joita matkanjärjestäjälle aiheutuu tukikelpoisista lennoista, ja se rajoitetaan koskemaan vain tällaisia kustannuksia. (11) |
| --- | --- |

(9)

Tukea annetaan maksamalla enintään 25 prosenttia tilauslennon kokonaiskustannuksista, joita matkanjärjestäjälle aiheutuu tukikelpoisista lennoista, ja se rajoitetaan koskemaan vain tällaisia kustannuksia. (11)

| (10) | Norjan viranomaiset odottavat, että tilauslentoja koskeva rahasto antaa ensimmäisenä vuonna sysäyksen 16 tilauslennon sarjalle (12) siten, että yhtä tilauslentojen sarjaa kohti tehdään seitsemän lentokiertoa eli yhteensä 112 lentokiertoa. Pahin mahdollinen skenaario on 60 prosentin käyttöaste (13), joka johtaa korkeimpaan mahdolliseen tuki-intensiteettiin. (14) Jos keskimääräisen käyttöasteen oletetaan olevan 60 prosenttia, tilauslentoja koskevasta rahastosta vuosittain annettavan kokonaistuen määrän arvioidaan olevan noin 8 400 000 Norjan kruunua (NOK). (15) |
| --- | --- |

(10)

Norjan viranomaiset odottavat, että tilauslentoja koskeva rahasto antaa ensimmäisenä vuonna sysäyksen 16 tilauslennon sarjalle (12) siten, että yhtä tilauslentojen sarjaa kohti tehdään seitsemän lentokiertoa eli yhteensä 112 lentokiertoa. Pahin mahdollinen skenaario on 60 prosentin käyttöaste (13), joka johtaa korkeimpaan mahdolliseen tuki-intensiteettiin. (14) Jos keskimääräisen käyttöasteen oletetaan olevan 60 prosenttia, tilauslentoja koskevasta rahastosta vuosittain annettavan kokonaistuen määrän arvioidaan olevan noin 8 400 000 Norjan kruunua (NOK). (15)

| (11) | Järjestelmä on osa Norjan viranomaisten johdonmukaista alueellista kehitysstrategiaa. Eräs pohjoisia alueita koskevan Norjan politiikan keskeisiä tavoitteita on lujittaa työllisyyden, arvonmuodostuksen ja hyvinvoinnin perustaa koko maassa alueellisen ja kansallisen työn avulla yhteistyössä muista maista tulevien kumppaneiden ja asiaankuuluvien alkuperäisryhmien kanssa. (16) Pohjois-Norjaa koskevassa politiikassa keskitytään erityisesti matkailuun tavoitteena estää väestökato luomalla työpaikkoja matkailualalle. Myös Norjan hallituksen matkailustrategiassa viitataan tilauslentoja koskevaan rahastoon. (17) Matkailuun keskittyminen väestökadon estämiseksi on tärkeä osa Nordlandin, Tromssan ja Finnmarkin maakuntien alueviranomaisten politiikkaa. (18) |
| --- | --- |

(11)

Järjestelmä on osa Norjan viranomaisten johdonmukaista alueellista kehitysstrategiaa. Eräs pohjoisia alueita koskevan Norjan politiikan keskeisiä tavoitteita on lujittaa työllisyyden, arvonmuodostuksen ja hyvinvoinnin perustaa koko maassa alueellisen ja kansallisen työn avulla yhteistyössä muista maista tulevien kumppaneiden ja asiaankuuluvien alkuperäisryhmien kanssa. (16) Pohjois-Norjaa koskevassa politiikassa keskitytään erityisesti matkailuun tavoitteena estää väestökato luomalla työpaikkoja matkailualalle. Myös Norjan hallituksen matkailustrategiassa viitataan tilauslentoja koskevaan rahastoon. (17) Matkailuun keskittyminen väestökadon estämiseksi on tärkeä osa Nordlandin, Tromssan ja Finnmarkin maakuntien alueviranomaisten politiikkaa. (18)

| (12) | Tilauslentoja koskeva rahasto järjestetään todennäköisesti yritykseksi, jonka kolme maakuntaa omistavat. Tilauslentoja koskevan rahaston johtokunta nimittää työryhmän, joka hyväksyy järjestelmästä myönnettävää tukea koskevat hakemukset tiettyjen perusteiden mukaan. |
| --- | --- |

(12)

Tilauslentoja koskeva rahasto järjestetään todennäköisesti yritykseksi, jonka kolme maakuntaa omistavat. Tilauslentoja koskevan rahaston johtokunta nimittää työryhmän, joka hyväksyy järjestelmästä myönnettävää tukea koskevat hakemukset tiettyjen perusteiden mukaan.

2.2   Tukitoimenpiteen tavoite ja mahdollinen vaikutus

| (13) | Tilauslentoja koskevan rahaston tavoitteena on lisätä Pohjois-Norjan lentoasemien käyttöä ja siten edistää alueen taloudellista kehitystä. Tukitoimenpiteellä on tarkoitus pienentää Pohjois-Norjaan suuntautuvien tilauslentojen (muiden kuin reittilentojen) järjestämiseen liittyvää taloudellista riskiä. |
| --- | --- |

(13)

Tilauslentoja koskevan rahaston tavoitteena on lisätä Pohjois-Norjan lentoasemien käyttöä ja siten edistää alueen taloudellista kehitystä. Tukitoimenpiteellä on tarkoitus pienentää Pohjois-Norjaan suuntautuvien tilauslentojen (muiden kuin reittilentojen) järjestämiseen liittyvää taloudellista riskiä.

| (14) | Maakunnat ovat alhaisen väestötiheyden alueita, joilla keskimääräinen väestötiheys neliökilometriä kohden on 4,2 asukasta. Siten ne ovat alueellista tukea koskevissa valvontaviranomaisen suuntaviivoissa (19) määriteltyjä ”vähiten asuttuja alueita”. Lisäksi maakuntia uhkaa väestökato. |
| --- | --- |

(14)

Maakunnat ovat alhaisen väestötiheyden alueita, joilla keskimääräinen väestötiheys neliökilometriä kohden on 4,2 asukasta. Siten ne ovat alueellista tukea koskevissa valvontaviranomaisen suuntaviivoissa (19) määriteltyjä ”vähiten asuttuja alueita”. Lisäksi maakuntia uhkaa väestökato.

| (15) | Pohjois-Norjaan on aiemmin suunnattu rajoitettu määrä tilauslentoja, mutta ilman menestystä. (20) Eräs syy saattavat olla tilauslentoihin sovellettavat peruutussäännöt. Peruuttaminen myöhäisessä vaiheessa on erittäin kallista. Tilauslennon peruuttamista koskeva päätös on tehtävä useita kuukausia ennen tilauslentojen sarjan liikennöintiä. Usein tilauslentojen sarja peruutetaan, jos lippujen myynti on kyseisenä määräpäivänä rajoitettua. Muutoin matkanjärjestäjä voi joutua maksamaan peruutusmaksun tai kärsimään tyhjiä paikkoja vastaavan tappion. Matkailuala uskoo, että jos riskiä lievennetään, useampia lentoja toteutetaan. Lennot voisivat jopa olla kannattavia. Näyttää siltä, että matkanjärjestäjät mieluummin peruuttavat lennot tyhjien paikkojen riskin takia kuin odottavat ja toivovat viime hetken myynnin tekevän lennosta kannattavan. |
| --- | --- |

(15)

Pohjois-Norjaan on aiemmin suunnattu rajoitettu määrä tilauslentoja, mutta ilman menestystä. (20) Eräs syy saattavat olla tilauslentoihin sovellettavat peruutussäännöt. Peruuttaminen myöhäisessä vaiheessa on erittäin kallista. Tilauslennon peruuttamista koskeva päätös on tehtävä useita kuukausia ennen tilauslentojen sarjan liikennöintiä. Usein tilauslentojen sarja peruutetaan, jos lippujen myynti on kyseisenä määräpäivänä rajoitettua. Muutoin matkanjärjestäjä voi joutua maksamaan peruutusmaksun tai kärsimään tyhjiä paikkoja vastaavan tappion. Matkailuala uskoo, että jos riskiä lievennetään, useampia lentoja toteutetaan. Lennot voisivat jopa olla kannattavia. Näyttää siltä, että matkanjärjestäjät mieluummin peruuttavat lennot tyhjien paikkojen riskin takia kuin odottavat ja toivovat viime hetken myynnin tekevän lennosta kannattavan.

| (16) | Matkailun taloudellinen vaikutus oli vuonna 2010 näissä kolmessa maakunnassa noin 14 miljardia Norjan kruunua (NOK). Lukuun sisältyvät sekä matkailun suorat että välilliset vaikutukset. (21) Seuraavassa taulukossa annetaan joitakin esimerkkejä matkailijan kulutuksen jakautumisesta eri toimialojen välillä kyseisessä kolmessa maakunnassa. (22)












  Maakunta/toimiala | Elintarvikkeet/juomat | Matkustajaliikenne | Aktiviteetit | Elintarvikkeet/juomat | Vaatteet ja kengät | Matkamuistot, kartat jne. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Finnmark | 311,7 milj. | 470,8 milj. | 51,1 milj. | 192,9 milj. | 45,8 milj. | 23,2 milj. |
| Tromssa | 453,9 milj. | 1 457,8 milj. | 80,0 milj. | 250,8 milj. | 59,6 milj. | 31,6 milj. |
| Nordland | 664,0 milj. | 2 654,6 milj. | 110,3 milj. | 428,7 milj. | 101,9 milj. | 46,6 milj. |

(16)

Matkailun taloudellinen vaikutus oli vuonna 2010 näissä kolmessa maakunnassa noin 14 miljardia Norjan kruunua (NOK). Lukuun sisältyvät sekä matkailun suorat että välilliset vaikutukset. (21) Seuraavassa taulukossa annetaan joitakin esimerkkejä matkailijan kulutuksen jakautumisesta eri toimialojen välillä kyseisessä kolmessa maakunnassa. (22)

Maakunta/toimiala

Elintarvikkeet/juomat

Matkustajaliikenne

Aktiviteetit

Elintarvikkeet/juomat

Vaatteet ja kengät

Matkamuistot, kartat jne.

Finnmark

311,7 milj.

470,8 milj.

51,1 milj.

192,9 milj.

45,8 milj.

23,2 milj.

Tromssa

453,9 milj.

1 457,8 milj.

80,0 milj.

250,8 milj.

59,6 milj.

31,6 milj.

Nordland

664,0 milj.

2 654,6 milj.

110,3 milj.

428,7 milj.

101,9 milj.

46,6 milj.

| (17) | Pohjois-Norjan hotelliala kärsii ylikapasiteetista ja alhaisesta käyttökatteesta. Lisäksi kapasiteetin käyttöaste vaihtelee merkittävästi vuoden mittaan. Matkailualan erityinen haaste on kausityöpaikkojen runsaus. Norjan viranomaiset olettavat, että järjestelmä johtaa matkailun lisääntymiseen matalan sesongin aikana, mikä vaikuttaisi erityisen myönteisesti matkailualan työllisyyteen. Vuonna 2012 arvioitiin, että Pohjois-Norjan matkailijat kuluttaisivat alueella 9 000 Norjan kruunua henkeä kohden. (23) Norjan viranomaiset olettavat, että tilauslentoja koskevasta rahastosta myönnettävä matala tuki antaa sysäyksen matkailijoiden suurelle kulutukselle järjestelmän kohdealueella. Tätä havainnollistetaan seuraavassa taulukossa. (24)










  Keskimääräinen käyttöaste | Matkailijoiden määrä ensimmäisenä vuonna | Tilauslentoja koskevasta rahastosta myönnettävä tuki | Matkailijan kulutus | Tilauslentoja koskevan rahaston kulut/matkailijan kulutus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 % | 10 714 | 8 400 000 | 96 422 400 | 8,7 % |
| 61 % | 10 892 | 7 980 000 | 98 029 440 | 8,1 % |
| 62 % | 11 071 | 7 560 000 | 99 636 480 | 7,6 % |
| 63 % | 11 249 | 7 140 000 | 101 243 520 | 7,1 % |
| 64 % | 11 428 | 6 720 000 | 102 850 560 | 6,5 % |
| 65 % | 11 606 | 6 300 000 | 104 457 600 | 6,0 % |
| 66 % | 11 785 | 5 880 000 | 106 064 640 | 5,5 % |
| 67 % | 11 964 | 5 460 000 | 107 671 680 | 5,1 % |
| 68 % | 12 142 | 5 040 000 | 109 278 720 | 4,6 % |
| 69 % | 12 321 | 4 620 000 | 110 885 760 | 4,2 % |
| 70 % | 12 499 | 4 200 000 | 112 492 800 | 3,7 % |
| 71 % | 12 678 | 3 780 000 | 114 099 840 | 3,3 % |
| 72 % | 12 856 | 3 360 000 | 115 706 880 | 2,9 % |
| 73 % | 13 035 | 2 940 000 | 117 313 920 | 2,5 % |
| 74 % | 13 213 | 2 520 000 | 118 920 960 | 2,1 % |
| 75 % | 13 392 | 2 100 000 | 120 528 000 | 1,7 % |
| 76 % | 13 571 | 1 680 000 | 122 135 040 | 1,4 % |
| 77 % | 13 749 | 1 260 000 | 123 742 080 | 1,0 % |
| 78 % | 13 928 | 840 000 | 125 349 120 | 0,7 % |
| 79 % | 14 106 | 420 000 | 126 956 160 | 0,3 % |
| 80 % | 14 285 | 0 | 128 563 200 | 0,0 % |

(17)

Pohjois-Norjan hotelliala kärsii ylikapasiteetista ja alhaisesta käyttökatteesta. Lisäksi kapasiteetin käyttöaste vaihtelee merkittävästi vuoden mittaan. Matkailualan erityinen haaste on kausityöpaikkojen runsaus. Norjan viranomaiset olettavat, että järjestelmä johtaa matkailun lisääntymiseen matalan sesongin aikana, mikä vaikuttaisi erityisen myönteisesti matkailualan työllisyyteen. Vuonna 2012 arvioitiin, että Pohjois-Norjan matkailijat kuluttaisivat alueella 9 000 Norjan kruunua henkeä kohden. (23) Norjan viranomaiset olettavat, että tilauslentoja koskevasta rahastosta myönnettävä matala tuki antaa sysäyksen matkailijoiden suurelle kulutukselle järjestelmän kohdealueella. Tätä havainnollistetaan seuraavassa taulukossa. (24)

Keskimääräinen käyttöaste

Matkailijoiden määrä ensimmäisenä vuonna

Tilauslentoja koskevasta rahastosta myönnettävä tuki

Matkailijan kulutus

Tilauslentoja koskevan rahaston kulut/matkailijan kulutus

60 %

10 714

8 400 000

96 422 400

8,7 %

61 %

10 892

7 980 000

98 029 440

8,1 %

62 %

11 071

7 560 000

99 636 480

7,6 %

63 %

11 249

7 140 000

101 243 520

7,1 %

64 %

11 428

6 720 000

102 850 560

6,5 %

65 %

11 606

6 300 000

104 457 600

6,0 %

66 %

11 785

5 880 000

106 064 640

5,5 %

67 %

11 964

5 460 000

107 671 680

5,1 %

68 %

12 142

5 040 000

109 278 720

4,6 %

69 %

12 321

4 620 000

110 885 760

4,2 %

70 %

12 499

4 200 000

112 492 800

3,7 %

71 %

12 678

3 780 000

114 099 840

3,3 %

72 %

12 856

3 360 000

115 706 880

2,9 %

73 %

13 035

2 940 000

117 313 920

2,5 %

74 %

13 213

2 520 000

118 920 960

2,1 %

75 %

13 392

2 100 000

120 528 000

1,7 %

76 %

13 571

1 680 000

122 135 040

1,4 %

77 %

13 749

1 260 000

123 742 080

1,0 %

78 %

13 928

840 000

125 349 120

0,7 %

79 %

14 106

420 000

126 956 160

0,3 %

80 %

14 285

0

128 563 200

0,0 %

2.3   Tukitoimenpiteen kansallinen oikeusperusta

| (18) | Maakunnat sijoittavat tilauslentoja koskevaan rahastoon pääomaa sen talousarvioiden kautta. Myönnettävän tuen oikeusperusta ovat maakuntien tekemät talousarviopäätökset. (25) |
| --- | --- |

(18)

Maakunnat sijoittavat tilauslentoja koskevaan rahastoon pääomaa sen talousarvioiden kautta. Myönnettävän tuen oikeusperusta ovat maakuntien tekemät talousarviopäätökset. (25)

| (19) | Tilauslentoja koskevalla rahastolla on oikeus antaa avustuksia oman perussääntönsä (yhtiöjärjestyksensä) perusteella. Tilauslentoja koskeva rahasto ja tuensaajat tekevät vakiomuotoisia sopimuksia. |
| --- | --- |

(19)

Tilauslentoja koskevalla rahastolla on oikeus antaa avustuksia oman perussääntönsä (yhtiöjärjestyksensä) perusteella. Tilauslentoja koskeva rahasto ja tuensaajat tekevät vakiomuotoisia sopimuksia.

2.4   Edunsaajat

| (20) | Tilauslentoja koskevan rahaston tuen hakijoita ovat matkanjärjestäjät eli tilauslennon järjestäjät. Seuraavan kolmen osapuolen on tuettava jokaista tilauslentoja koskevaan rahastoon tehtävää hakemusta:






  — | matkanjärjestäjän, joka on suora tuensaaja, |
| --- | --- | --- |

(20)

Tilauslentoja koskevan rahaston tuen hakijoita ovat matkanjärjestäjät eli tilauslennon järjestäjät. Seuraavan kolmen osapuolen on tuettava jokaista tilauslentoja koskevaan rahastoon tehtävää hakemusta:

—

matkanjärjestäjän, joka on suora tuensaaja,

| — | kohdepalvelun tarjoajan, joka voi olla matkailukohteen palvelujen hallintoyhtiö, hotelli, matkatoimisto tai muu matkailupalvelujen kaupallinen tarjoaja. Tilauslentoja koskevasta rahastosta ei anneta tukea pelkkiä lentoja koskeville paketeille. On osoitettava, että matkapakettiin sisältyy myös järjestelmän kohdealueella sijaitseva maajärjestely, jonka arvo on vähintään 800 Norjan kruunua matkailijaa kohden, |
| --- | --- |

—

kohdepalvelun tarjoajan, joka voi olla matkailukohteen palvelujen hallintoyhtiö, hotelli, matkatoimisto tai muu matkailupalvelujen kaupallinen tarjoaja. Tilauslentoja koskevasta rahastosta ei anneta tukea pelkkiä lentoja koskeville paketeille. On osoitettava, että matkapakettiin sisältyy myös järjestelmän kohdealueella sijaitseva maajärjestely, jonka arvo on vähintään 800 Norjan kruunua matkailijaa kohden,

| — | lentoyhtiön, jonka on vahvistettava kaikki tilauslentojen sarjaan sovellettavat kustannukset, määräajat, seuraamukset, velvoitteet ja vastuut. |
| --- | --- |

—

lentoyhtiön, jonka on vahvistettava kaikki tilauslentojen sarjaan sovellettavat kustannukset, määräajat, seuraamukset, velvoitteet ja vastuut.

| (21) | Tilauslentoja koskevan rahaston hyväksyntäryhmä voi hylätä hakemuksen, jos






  — | rahaston johtokunnan kyseiselle ajanjaksolle asettama rahoitusraja on saavutettu, |
| --- | --- | --- |

(21)

Tilauslentoja koskevan rahaston hyväksyntäryhmä voi hylätä hakemuksen, jos

—

rahaston johtokunnan kyseiselle ajanjaksolle asettama rahoitusraja on saavutettu,

| — | katsotaan, että jokin edunsaajaa tukevista yhteistyökumppaneista ei pysty täyttämään hakemuksessa kuvattua tarvittavaa kaupallista suoritusta, |
| --- | --- |

—

katsotaan, että jokin edunsaajaa tukevista yhteistyökumppaneista ei pysty täyttämään hakemuksessa kuvattua tarvittavaa kaupallista suoritusta,

| — | hakemus on epätäydellinen tai ei noudata tilauslentoja koskevan rahaston julkaisemia suuntaviivoja. |
| --- | --- |

—

hakemus on epätäydellinen tai ei noudata tilauslentoja koskevan rahaston julkaisemia suuntaviivoja.

| (22) | Tilauslentoja koskevasta rahastosta annetaan tukea matkanjärjestäjille, jotka järjestävät tilauslentoja Pohjois-Norjaan. Matkanjärjestäjät voivat sijaita Pohjois-Norjassa tai sen ulkopuolella tai ETA-alueella tai sen ulkopuolella. |
| --- | --- |

(22)

Tilauslentoja koskevasta rahastosta annetaan tukea matkanjärjestäjille, jotka järjestävät tilauslentoja Pohjois-Norjaan. Matkanjärjestäjät voivat sijaita Pohjois-Norjassa tai sen ulkopuolella tai ETA-alueella tai sen ulkopuolella.

2.5   Tuki-intensiteetti, tukikelpoiset kustannukset, päällekkäisyys muiden järjestelmien kanssa

| (23) | Tukea annetaan enintään 25 prosentin maksuosuutena tilauslennon kokonaiskustannuksista, ja se rajoitetaan kyseisiin kustannuksiin (eli matkanjärjestäjän ja lentoyhtiön välisen sopimuksen mukaisiin rahamääräisiin velvoitteisiin). Muut matkanjärjestäjälle aiheutuvat kustannukset eivät ole järjestelmässä tukikelpoisia. |
| --- | --- |

(23)

Tukea annetaan enintään 25 prosentin maksuosuutena tilauslennon kokonaiskustannuksista, ja se rajoitetaan kyseisiin kustannuksiin (eli matkanjärjestäjän ja lentoyhtiön välisen sopimuksen mukaisiin rahamääräisiin velvoitteisiin). Muut matkanjärjestäjälle aiheutuvat kustannukset eivät ole järjestelmässä tukikelpoisia.

| (24) | Tuki lasketaan viittaamalla tilauslentojen sarjassa suoritetun lennon keskimääräiseen käyttöasteeseen, tyhjiä lento-osuuksia lukuun ottamatta. (26) Käyttöaste määritellään siten, että lennolle lähtevien matkustajien todellinen määrä jaetaan ilma-aluksessa olevien istuinpaikkojen enimmäiskapasiteetilla. Matkustajatiedot perustuvat Norjan lentoasemaviranomaisten kirjaamiin virallisiin lukuihin. Tyhjiä lento-osuuksia ei oteta huomioon keskimääräistä käyttöastetta laskettaessa, mutta ne otetaan mukaan, kun lasketaan tilauslentojen sarjan tukikelpoisia kokonaiskustannuksia. |
| --- | --- |

(24)

Tuki lasketaan viittaamalla tilauslentojen sarjassa suoritetun lennon keskimääräiseen käyttöasteeseen, tyhjiä lento-osuuksia lukuun ottamatta. (26) Käyttöaste määritellään siten, että lennolle lähtevien matkustajien todellinen määrä jaetaan ilma-aluksessa olevien istuinpaikkojen enimmäiskapasiteetilla. Matkustajatiedot perustuvat Norjan lentoasemaviranomaisten kirjaamiin virallisiin lukuihin. Tyhjiä lento-osuuksia ei oteta huomioon keskimääräistä käyttöastetta laskettaessa, mutta ne otetaan mukaan, kun lasketaan tilauslentojen sarjan tukikelpoisia kokonaiskustannuksia.

| (25) | Matkanjärjestäjien edellytetään määrittävän kannattavuusrajaksi 80 prosentin käyttöaste. (27) Jos myynnissä päästään vain enintään 60 prosentin käyttöasteeseen, tilauslentoja koskevasta rahastosta maksetaan matkanjärjestäjälle takaisin 25 prosentin osuus tilauslennon kustannuksista. Se on tuen enimmäisintensiteetti. Täten enimmäistuki (25 %) myönnetään, jos käyttöaste on enintään 60 prosenttia. Tuki alenee nollaan, kun käyttöaste saavuttaa 80 prosenttia. Tätä havainnollistetaan seuraavassa taulukossa. (28)








  Käyttöaste | Myyntitulot (NOK) | Tilauslentoja koskevasta rahastosta myönnettävä tuki (NOK) |
| --- | --- | --- | --- |
| 50 % | 187 500 | 75 000 |
| 55 % | 206 250 | 75 000 |
| 60 % | 225 000 | 75 000 |
| 65 % | 243 750 | 56 250 |
| 70 % | 262 500 | 37 500 |
| 75 % | 281 250 | 18 750 |
| 80 % | 300 000 | 0 |

(25)

Matkanjärjestäjien edellytetään määrittävän kannattavuusrajaksi 80 prosentin käyttöaste. (27) Jos myynnissä päästään vain enintään 60 prosentin käyttöasteeseen, tilauslentoja koskevasta rahastosta maksetaan matkanjärjestäjälle takaisin 25 prosentin osuus tilauslennon kustannuksista. Se on tuen enimmäisintensiteetti. Täten enimmäistuki (25 %) myönnetään, jos käyttöaste on enintään 60 prosenttia. Tuki alenee nollaan, kun käyttöaste saavuttaa 80 prosenttia. Tätä havainnollistetaan seuraavassa taulukossa. (28)

Käyttöaste

Myyntitulot (NOK)

Tilauslentoja koskevasta rahastosta myönnettävä tuki (NOK)

50 %

187 500

75 000

55 %

206 250

75 000

60 %

225 000

75 000

65 %

243 750

56 250

70 %

262 500

37 500

75 %

281 250

18 750

80 %

300 000

0

| (26) | Jos tilauslentojen sarjan osana liikennöitävässä ilma-aluksessa saavutetaan 60–80 prosentin käyttöaste, tilauslentoja koskevasta rahastosta suoritettava maksuosuus kattaa matkanjärjestäjälle tilauslentojen sarjasta aiheutuvat tappiot. Seuraavassa kuvassa on havainnollistettu tilauslentoja koskevan rahaston toimintaa. (29) |
| --- | --- |

(26)

Jos tilauslentojen sarjan osana liikennöitävässä ilma-aluksessa saavutetaan 60–80 prosentin käyttöaste, tilauslentoja koskevasta rahastosta suoritettava maksuosuus kattaa matkanjärjestäjälle tilauslentojen sarjasta aiheutuvat tappiot. Seuraavassa kuvassa on havainnollistettu tilauslentoja koskevan rahaston toimintaa. (29)

Image

| (27) | Kuten edellä olevassa kuvassa osoitetaan, jos lentojen käyttöaste on alle 60 prosenttia, matkanjärjestäjä menettää rahaa, koska myyntitulojen ja 25 prosentin tuki-intensiteetin yhdistelmä ei riitä kannattavuusrajan saavuttamiseen. Tilauslentoja koskevasta rahastosta myönnettävä rahallinen tuki kattaa matkanjärjestäjän tappiot vain jos, käyttöaste on 60–80 prosenttia. |
| --- | --- |

(27)

Kuten edellä olevassa kuvassa osoitetaan, jos lentojen käyttöaste on alle 60 prosenttia, matkanjärjestäjä menettää rahaa, koska myyntitulojen ja 25 prosentin tuki-intensiteetin yhdistelmä ei riitä kannattavuusrajan saavuttamiseen. Tilauslentoja koskevasta rahastosta myönnettävä rahallinen tuki kattaa matkanjärjestäjän tappiot vain jos, käyttöaste on 60–80 prosenttia.

| (28) | Tilauslentoja koskevasta rahastosta annettava tuki maksetaan matkanjärjestäjille sen jälkeen, kun tilauslentojen sarja Pohjois-Norjaan on suoritettu ja kun rahaston hyväksyntäryhmä on arvioinut hakemuksen ja vahvistanut, että kaikki tuen myöntämisperusteet täyttyvät. |
| --- | --- |

(28)

Tilauslentoja koskevasta rahastosta annettava tuki maksetaan matkanjärjestäjille sen jälkeen, kun tilauslentojen sarja Pohjois-Norjaan on suoritettu ja kun rahaston hyväksyntäryhmä on arvioinut hakemuksen ja vahvistanut, että kaikki tuen myöntämisperusteet täyttyvät.

| (29) | Tilauslentoja koskevasta rahastosta annettaviin tukiin voidaan yhdistää muita tukimuotoja. Tilauslentoja koskeva rahasto koordinoi muista järjestelmistä annettavaa rahoitusta, joka koskee samoja tukikelpoisia kustannuksia, eikä sovellettavien suuntaviivojen mukaisia tuen ylärajoja ylitetä. Tilauslentoja koskevasta rahastosta myönnettävää toimintatukea ei voida yhdistää samoja tukikelpoisia menoja koskevaan vähämerkityksiseen tukeen siten, että voitaisiin kiertää alueellisesta tuesta annetuissa suuntaviivoissa vahvistettua tuen enimmäisintensiteettiä. |
| --- | --- |

(29)

Tilauslentoja koskevasta rahastosta annettaviin tukiin voidaan yhdistää muita tukimuotoja. Tilauslentoja koskeva rahasto koordinoi muista järjestelmistä annettavaa rahoitusta, joka koskee samoja tukikelpoisia kustannuksia, eikä sovellettavien suuntaviivojen mukaisia tuen ylärajoja ylitetä. Tilauslentoja koskevasta rahastosta myönnettävää toimintatukea ei voida yhdistää samoja tukikelpoisia menoja koskevaan vähämerkityksiseen tukeen siten, että voitaisiin kiertää alueellisesta tuesta annetuissa suuntaviivoissa vahvistettua tuen enimmäisintensiteettiä.

2.6   Valvonta ja markkinointi

| (30) | Tilauslentoja koskeva rahasto julkaistaan Avinor AS:n (30) verkkosivuston uudella alasivulla ja sivustossa www.visitnorthnorway.com. |
| --- | --- |

(30)

Tilauslentoja koskeva rahasto julkaistaan Avinor AS:n (30) verkkosivuston uudella alasivulla ja sivustossa www.visitnorthnorway.com.

| (31) | Tilauslentoja koskeva rahasto varmistaa, että tukea saavien matkanjärjestäjien luettelo julkaistaan vuosittain siten, että kussakin tapauksessa ilmoitetaan julkisen rahoituksen lähde, tuensaajayritys, maksetun tuen määrä ja asianomaisten matkustajien lukumäärä. |
| --- | --- |

(31)

Tilauslentoja koskeva rahasto varmistaa, että tukea saavien matkanjärjestäjien luettelo julkaistaan vuosittain siten, että kussakin tapauksessa ilmoitetaan julkisen rahoituksen lähde, tuensaajayritys, maksetun tuen määrä ja asianomaisten matkustajien lukumäärä.

| (32) | Siinä tapauksessa, että matkanjärjestäjä ei noudata perusteita, jotka tilauslentoja koskeva rahasto on tuen myöntämisen yhteydessä asettanut, sovelletaan seuraamusjärjestelyjä. |
| --- | --- |

(32)

Siinä tapauksessa, että matkanjärjestäjä ei noudata perusteita, jotka tilauslentoja koskeva rahasto on tuen myöntämisen yhteydessä asettanut, sovelletaan seuraamusjärjestelyjä.

2.7   Talousarvio ja kesto

| (33) | Tilauslentoja koskevan rahaston kolmen ensimmäisen toimintavuoden talousarvio on 30 miljoonaa Norjan kruunua (NOK). Sen jälkeen rahastoon lisätään pääomaa tarvittaessa. Rahaston pääomapohja on enintään 30 miljoonaa Norjan kruunua. Tilauslentoja koskevasta rahastosta myönnettävän tuen suurin mahdollinen määrä on 15 miljoonaa Norjan kruunua vuodessa (tuen ehdoton yläraja). Tilauslentoja koskevasta rahastosta myönnettävän tuen määrän arvioidaan kuitenkin olevan merkittävästi alle kymmenen miljoonaa Norjan kruunua vuodessa. |
| --- | --- |

(33)

Tilauslentoja koskevan rahaston kolmen ensimmäisen toimintavuoden talousarvio on 30 miljoonaa Norjan kruunua (NOK). Sen jälkeen rahastoon lisätään pääomaa tarvittaessa. Rahaston pääomapohja on enintään 30 miljoonaa Norjan kruunua. Tilauslentoja koskevasta rahastosta myönnettävän tuen suurin mahdollinen määrä on 15 miljoonaa Norjan kruunua vuodessa (tuen ehdoton yläraja). Tilauslentoja koskevasta rahastosta myönnettävän tuen määrän arvioidaan kuitenkin olevan merkittävästi alle kymmenen miljoonaa Norjan kruunua vuodessa.

| (34) | Norjan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että tilauslentoja koskeva rahasto toimii kymmenen vuoden ajan. |
| --- | --- |

(34)

Norjan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että tilauslentoja koskeva rahasto toimii kymmenen vuoden ajan.

2.8   Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen perusteet

| (35) | Valvontaviranomainen katsoo Norjan viranomaisten antamien tietojen perusteella, että ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa asetetut edellytykset täyttyvät ja että ilmoitettu järjestelmä on valtiontukea. Valvontaviranomainen esitti päätöksessään N:o 246/12/KOL epäilyn, että järjestelmä on ristiriidassa ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan ja alueellista tukea koskevissa valvontaviranomaisen suuntaviivoissa asetettujen vaatimusten kanssa. Epäily liittyi erityisesti siihen, voidaanko toimintatukea myöntää suorille tuensaajille, jotka sijaitsevat Pohjois-Norjan alueen ulkopuolella. |
| --- | --- |

(35)

Valvontaviranomainen katsoo Norjan viranomaisten antamien tietojen perusteella, että ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa asetetut edellytykset täyttyvät ja että ilmoitettu järjestelmä on valtiontukea. Valvontaviranomainen esitti päätöksessään N:o 246/12/KOL epäilyn, että järjestelmä on ristiriidassa ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan ja alueellista tukea koskevissa valvontaviranomaisen suuntaviivoissa asetettujen vaatimusten kanssa. Epäily liittyi erityisesti siihen, voidaanko toimintatukea myöntää suorille tuensaajille, jotka sijaitsevat Pohjois-Norjan alueen ulkopuolella.

3.   Kolmansien osapuolten huomautukset

| (36) | Valvontaviranomainen on saanut huomautuksia kahdeksalta asianomaiselta kolmannelta osapuolelta, joista seitsemän eli Innovative Experiences, (31) NHO Reiseliv, (32) Avinor, VinterTroms AS, (33) Northern Norway Tourist Board Ltd, hotelliketjut Rica Hotels ja Thon Hotels sekä Voigt Travel b.v. puoltavat tilauslentoja koskevaa rahastoa ja yksi yritys, eli NHO Luftfart, (34) vastustaa sitä. |
| --- | --- |

(36)

Valvontaviranomainen on saanut huomautuksia kahdeksalta asianomaiselta kolmannelta osapuolelta, joista seitsemän eli Innovative Experiences, (31) NHO Reiseliv, (32) Avinor, VinterTroms AS, (33) Northern Norway Tourist Board Ltd, hotelliketjut Rica Hotels ja Thon Hotels sekä Voigt Travel b.v. puoltavat tilauslentoja koskevaa rahastoa ja yksi yritys, eli NHO Luftfart, (34) vastustaa sitä.

| (37) | Kaikki tilauslentoja koskevaa rahastoa puoltavat kolmannet osapuolet tukevat rahastoa voimakkaasti ja esittävät sen olevan erittäin tärkeä Pohjois-Norjan aluekehitykselle ja Pohjois-Norjalle matkailukohteena. Valvontaviranomaiselle on esitetty muun muassa seuraavat huomautukset:






  — | Jotta Pohjois-Norjassa voitaisiin kehittää kannattavaa ympärivuotista elämysmatkailua, on äärimmäisen tärkeää saada yhteys tärkeisiin kansainvälisiin kohderyhmiin. On erittäin tärkeää lisätä talvella saapuvien vieraiden määrää, ja suorien tilauslentojen lisääminen tukee tätä kehitystä. Kohderyhmille oman auton, linja-auton tai junan käyttö ei ole todellinen vaihtoehto, jos Pohjois-Norjaan halutaan tehdä lyhyitä vierailuja kesäkauden ulkopuolella. Pohjois-Norjaan tarvitaan lisää ympärivuotista toimintaa, jotta matkailualalla voidaan varmistaa pätevä henkilöstö ja jotta elävä ja kiinnostava alue voidaan säilyttää tulevina vuosina. Pohjois-Norja kestävänä, aitona ja ympärivuotisena matkailualueena ja alueen asema väestörikkaana ja asuinoloiltaan houkuttelevana alueena ovat vahvasti yhteydessä toisiinsa. |
| --- | --- | --- |

(37)

Kaikki tilauslentoja koskevaa rahastoa puoltavat kolmannet osapuolet tukevat rahastoa voimakkaasti ja esittävät sen olevan erittäin tärkeä Pohjois-Norjan aluekehitykselle ja Pohjois-Norjalle matkailukohteena. Valvontaviranomaiselle on esitetty muun muassa seuraavat huomautukset:

—

Jotta Pohjois-Norjassa voitaisiin kehittää kannattavaa ympärivuotista elämysmatkailua, on äärimmäisen tärkeää saada yhteys tärkeisiin kansainvälisiin kohderyhmiin. On erittäin tärkeää lisätä talvella saapuvien vieraiden määrää, ja suorien tilauslentojen lisääminen tukee tätä kehitystä. Kohderyhmille oman auton, linja-auton tai junan käyttö ei ole todellinen vaihtoehto, jos Pohjois-Norjaan halutaan tehdä lyhyitä vierailuja kesäkauden ulkopuolella. Pohjois-Norjaan tarvitaan lisää ympärivuotista toimintaa, jotta matkailualalla voidaan varmistaa pätevä henkilöstö ja jotta elävä ja kiinnostava alue voidaan säilyttää tulevina vuosina. Pohjois-Norja kestävänä, aitona ja ympärivuotisena matkailualueena ja alueen asema väestörikkaana ja asuinoloiltaan houkuttelevana alueena ovat vahvasti yhteydessä toisiinsa.

| — | Pohjois-Norjaa uhkaa väestökato. Tromssaa lukuun ottamatta kaikilla alueen lentoasemilla on tarjolla runsaasti terminaalikapasiteettia, jota voidaan käyttää kansainvälisiin lentoihin alueen hyväksi. Ilmoitettu toimenpide tekee Avinorin lentoasemista Pohjois-Norjassa matkailun paikallisia valtaväyliä. Siten lisätään työpaikkojen määrää alueella ja matkailun kehittäminen tuo merkittäviä positiivisia alueellisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

—

Pohjois-Norjaa uhkaa väestökato. Tromssaa lukuun ottamatta kaikilla alueen lentoasemilla on tarjolla runsaasti terminaalikapasiteettia, jota voidaan käyttää kansainvälisiin lentoihin alueen hyväksi. Ilmoitettu toimenpide tekee Avinorin lentoasemista Pohjois-Norjassa matkailun paikallisia valtaväyliä. Siten lisätään työpaikkojen määrää alueella ja matkailun kehittäminen tuo merkittäviä positiivisia alueellisia vaikutuksia.

| — | Pohjois-Norjan matkailualan erityishaaste on saada aikaan ympärivuotista toimintaa ja varmistaa, että talvikuukausiksi saadaan riittävä asiakaspohja, jotta toiminta olisi kestävää ja kannattavaa. |
| --- | --- |

—

Pohjois-Norjan matkailualan erityishaaste on saada aikaan ympärivuotista toimintaa ja varmistaa, että talvikuukausiksi saadaan riittävä asiakaspohja, jotta toiminta olisi kestävää ja kannattavaa.

| — | Tilauslennot ovat Pohjois-Norjan talvimatkailun kehittämisen painopiste. Tilauslentoja koskeva rahasto on ratkaisevassa asemassa, jotta alueella voidaan kehittää kannattavaa talviliikennettä ja ympärivuotisia työpaikkoja matkailualalle. |
| --- | --- |

—

Tilauslennot ovat Pohjois-Norjan talvimatkailun kehittämisen painopiste. Tilauslentoja koskeva rahasto on ratkaisevassa asemassa, jotta alueella voidaan kehittää kannattavaa talviliikennettä ja ympärivuotisia työpaikkoja matkailualalle.

| — | Northern Norway Tourist Board Ltd aikoo lisätä alueen vierailijamäärää lähes sadalla prosentilla vuoteen 2018 mennessä, 2,9 miljoonasta viiteen miljoonaan. Tavoitteen saavuttamiseksi tilauslennot ovat äärimmäisen tärkeitä, ja matkanjärjestäjien mukaan ne ovat ainoa tapa saavuttaa matkakohteet. |
| --- | --- |

—

Northern Norway Tourist Board Ltd aikoo lisätä alueen vierailijamäärää lähes sadalla prosentilla vuoteen 2018 mennessä, 2,9 miljoonasta viiteen miljoonaan. Tavoitteen saavuttamiseksi tilauslennot ovat äärimmäisen tärkeitä, ja matkanjärjestäjien mukaan ne ovat ainoa tapa saavuttaa matkakohteet.

| — | Matkanjärjestäjillä on epäonnistumisriski, koska Pohjois-Norja on uusi kohde ja monet niistä myyvät jo samanlaisia tuotteita kilpailevilla markkinoilla. Siitä syystä tilauslentojen täyttäminen ja toiminnan saaminen kannattavaksi oikeaan hintaan ei ole helppoa. |
| --- | --- |

—

Matkanjärjestäjillä on epäonnistumisriski, koska Pohjois-Norja on uusi kohde ja monet niistä myyvät jo samanlaisia tuotteita kilpailevilla markkinoilla. Siitä syystä tilauslentojen täyttäminen ja toiminnan saaminen kannattavaksi oikeaan hintaan ei ole helppoa.

| — | Linja-autotilausmatkat Euroopasta Pohjois-Norjaan ovat merkittävästi vähentyneet viime vuosina, mikä merkitsee, että tämä liikenne on korvattava uudella, kuten tilauslennoilla. |
| --- | --- |

—

Linja-autotilausmatkat Euroopasta Pohjois-Norjaan ovat merkittävästi vähentyneet viime vuosina, mikä merkitsee, että tämä liikenne on korvattava uudella, kuten tilauslennoilla.

| — | Tilauslennot suoritetaan asiakkaan kannalta toisessa päässä käytännölliseltä lentoasemalta suoraan valittuun määränpäähän. Siten vältetään tarpeeton ajan käyttö, viiveet, kustannukset ja energian kuluminen siirryttäessä eri reittilennoilta toisille. |
| --- | --- |

—

Tilauslennot suoritetaan asiakkaan kannalta toisessa päässä käytännölliseltä lentoasemalta suoraan valittuun määränpäähän. Siten vältetään tarpeeton ajan käyttö, viiveet, kustannukset ja energian kuluminen siirryttäessä eri reittilennoilta toisille.

| — | Tilauslentotoimintaan liittyy korkeita riskejä, koska lentoyhtiöiden peruutusehdot eivät vastaa asiakkaiden tapoja varata lentoja. Riskejä pienentävä kannustin voi hyvinkin lisätä liikennettä suhteelliseen uuteen (talvi)kohteeseen (Pohjois-Norjaan). |
| --- | --- |

—

Tilauslentotoimintaan liittyy korkeita riskejä, koska lentoyhtiöiden peruutusehdot eivät vastaa asiakkaiden tapoja varata lentoja. Riskejä pienentävä kannustin voi hyvinkin lisätä liikennettä suhteelliseen uuteen (talvi)kohteeseen (Pohjois-Norjaan).

| — | Pohjois-Norjaan suuntautuvien matkaohjelmien valmistelu ja myyminen käyttämällä Norjan perinteisiä vuoroliikennereittejä ei ole minkäänlainen vaihtoehto. Paketti, johon sisältyisi kuljetus reittilennolla, olisi täysin eri tuote, joka merkitsisi eri markkinasegmenttiin siirtymistä. |
| --- | --- |

—

Pohjois-Norjaan suuntautuvien matkaohjelmien valmistelu ja myyminen käyttämällä Norjan perinteisiä vuoroliikennereittejä ei ole minkäänlainen vaihtoehto. Paketti, johon sisältyisi kuljetus reittilennolla, olisi täysin eri tuote, joka merkitsisi eri markkinasegmenttiin siirtymistä.

| (38) | Seuraavassa esitetään tiivistelmä kolmannen osapuolen tärkeimmistä tilauslentoja koskevaa rahastoa vastustavista huomautuksista: (35)







  — | Väite, jonka mukaan viime vuosina olisi liikennöity vain muutamilla huonosti menestyneillä reiteillä, on virheellinen. Esimerkiksi SAS on liikennöinyt tilausliikennereittejä Tromssasta, Evenesistä ja Bodøstä useisiin kohteisiin Euroopassa monien vuosien ajan, ja toiminta on muutaman viime vuoden aikana vuosittain säännöllisesti kasvanut. Tällaisia reittejä on siten mahdollista liikennöidä kaupallisella perustalla. |
| --- | --- | --- |

(38)

Seuraavassa esitetään tiivistelmä kolmannen osapuolen tärkeimmistä tilauslentoja koskevaa rahastoa vastustavista huomautuksista: (35)

—

Väite, jonka mukaan viime vuosina olisi liikennöity vain muutamilla huonosti menestyneillä reiteillä, on virheellinen. Esimerkiksi SAS on liikennöinyt tilausliikennereittejä Tromssasta, Evenesistä ja Bodøstä useisiin kohteisiin Euroopassa monien vuosien ajan, ja toiminta on muutaman viime vuoden aikana vuosittain säännöllisesti kasvanut. Tällaisia reittejä on siten mahdollista liikennöidä kaupallisella perustalla.

| — | On harhaanjohtavaa väittää, että matkanjärjestäjillä on tilauslennoissa suurimmat riskit. Esimerkiksi SAS tarjoaa vakiosopimusta, joka mahdollistaa peruutuksen ilman lisäkuluja vielä 60 päivää ennen lentoa. Sen jälkeen peruutuksesta peritään maksu. |
| --- | --- |

—

On harhaanjohtavaa väittää, että matkanjärjestäjillä on tilauslennoissa suurimmat riskit. Esimerkiksi SAS tarjoaa vakiosopimusta, joka mahdollistaa peruutuksen ilman lisäkuluja vielä 60 päivää ennen lentoa. Sen jälkeen peruutuksesta peritään maksu.

| — | Norjan lentoreittijärjestelmä on periaatteeltaan ns. keskitetty verkosto. Oslon Lufthavn Gardermoen palvelee luonnollisena keskipisteenä kaikkea Norjaan suuntautuvaa liikennettä, ja se on vahvan kotimaisen lentoliikennejärjestelmän perusta. Siksi nykypäivän lentoreitit Pohjois-Norjaan tai Pohjois-Norjasta ovat suoraan kilpailusuhteessa tilauslentoja koskevan rahaston tukemien mahdollisten uusien reittien kanssa. Tavanomaisilla Pohjois-Norjaan suuntautuvilla lentoreiteillä on merkittävä määrä kansainvälisiä matkustajia. |
| --- | --- |

—

Norjan lentoreittijärjestelmä on periaatteeltaan ns. keskitetty verkosto. Oslon Lufthavn Gardermoen palvelee luonnollisena keskipisteenä kaikkea Norjaan suuntautuvaa liikennettä, ja se on vahvan kotimaisen lentoliikennejärjestelmän perusta. Siksi nykypäivän lentoreitit Pohjois-Norjaan tai Pohjois-Norjasta ovat suoraan kilpailusuhteessa tilauslentoja koskevan rahaston tukemien mahdollisten uusien reittien kanssa. Tavanomaisilla Pohjois-Norjaan suuntautuvilla lentoreiteillä on merkittävä määrä kansainvälisiä matkustajia.

| — | Järjestelmällä on suoria taloudellisia seurauksia yrityksille, jotka liikennöivät tavanomaisia reittilentoja. |
| --- | --- |

—

Järjestelmällä on suoria taloudellisia seurauksia yrityksille, jotka liikennöivät tavanomaisia reittilentoja.

| — | Järjestelmä syrjii mahdollisia uusia tavanomaisia lentoreittejä ulkomailta suoraan Pohjois-Norjaan verrattuna tukikelpoisiin tilauslentoihin. Valtiontuki tilauslennoille estää uusien vuoroliikennereittien avaamista ja loukkaa tasa-arvoisen kilpailun perusperiaatetta. |
| --- | --- |

—

Järjestelmä syrjii mahdollisia uusia tavanomaisia lentoreittejä ulkomailta suoraan Pohjois-Norjaan verrattuna tukikelpoisiin tilauslentoihin. Valtiontuki tilauslennoille estää uusien vuoroliikennereittien avaamista ja loukkaa tasa-arvoisen kilpailun perusperiaatetta.

| — | Mannertenväliset lennot edellyttävät tavallisesti yli 80 prosentin käyttöastetta ollakseen kannattavia. Kotilentoaseman sijainti on ratkaiseva, jotta eurooppalaisista kohteista Norjaan voidaan tarjota hyvin toimivaa saapuvaa lentoliikennettä. Jotta esimerkiksi brittimatkailijoita voidaan houkutella lähtemään suoraan pienehköihin kohteisiin Pohjois-Norjassa, kotilentoasema Yhdistyneessä kuningaskunnassa on merkittävä kilpailuetu. Tästä syystä järjestelmä suosii käytännössä ulkomaisia lentoliikenteen harjoittajia. |
| --- | --- |

—

Mannertenväliset lennot edellyttävät tavallisesti yli 80 prosentin käyttöastetta ollakseen kannattavia. Kotilentoaseman sijainti on ratkaiseva, jotta eurooppalaisista kohteista Norjaan voidaan tarjota hyvin toimivaa saapuvaa lentoliikennettä. Jotta esimerkiksi brittimatkailijoita voidaan houkutella lähtemään suoraan pienehköihin kohteisiin Pohjois-Norjassa, kotilentoasema Yhdistyneessä kuningaskunnassa on merkittävä kilpailuetu. Tästä syystä järjestelmä suosii käytännössä ulkomaisia lentoliikenteen harjoittajia.

| — | Norjan viranomaisten on täysin mahdollista hankkia lentoliikennereittejä asetuksen N:o 1008/2008 (36) nojalla. |
| --- | --- |

—

Norjan viranomaisten on täysin mahdollista hankkia lentoliikennereittejä asetuksen N:o 1008/2008 (36) nojalla.

4.   Norjan viranomaisten huomautukset

| (39) | Norjan viranomaiset ovat esittäneet päätöstä N:o 246/12/KOL koskevat huomautuksensa 27 päivänä elokuuta 2012 päivätyllä kirjeellä (37) ja kolmansien osapuolten huomautuksia koskevat näkemyksensä 15 päivänä marraskuuta 2012 ja 23 päivänä huhtikuuta 2013 päivätyillä kirjeillä (38). |
| --- | --- |

(39)

Norjan viranomaiset ovat esittäneet päätöstä N:o 246/12/KOL koskevat huomautuksensa 27 päivänä elokuuta 2012 päivätyllä kirjeellä (37) ja kolmansien osapuolten huomautuksia koskevat näkemyksensä 15 päivänä marraskuuta 2012 ja 23 päivänä huhtikuuta 2013 päivätyillä kirjeillä (38).

| (40) | Useimmat arktiset alueet, Pohjois-Norja mukaan luettuna, kärsivät ongelmista, jotka liittyvät paikallisen elinkeinotoiminnan vähäiseen eriytymiseen, ja ongelmista, jotka johtuvat syrjäisestä sijainnista, pitkistä sisäisistä ja ulkoisista etäisyyksistä ja ankarista sääoloista. Tilauslentoja koskevan rahaston tarkoituksena on edistää alueen elinkeinojen monipuolistumista luomalla työpaikkoja matkailualalle ja siihen liittyville aloille. Maakunnat katsovat, että tilauslentoja koskeva rahasto on tärkeä väline alueen väestökadon hidastamiseksi. |
| --- | --- |

(40)

Useimmat arktiset alueet, Pohjois-Norja mukaan luettuna, kärsivät ongelmista, jotka liittyvät paikallisen elinkeinotoiminnan vähäiseen eriytymiseen, ja ongelmista, jotka johtuvat syrjäisestä sijainnista, pitkistä sisäisistä ja ulkoisista etäisyyksistä ja ankarista sääoloista. Tilauslentoja koskevan rahaston tarkoituksena on edistää alueen elinkeinojen monipuolistumista luomalla työpaikkoja matkailualalle ja siihen liittyville aloille. Maakunnat katsovat, että tilauslentoja koskeva rahasto on tärkeä väline alueen väestökadon hidastamiseksi.

| (41) | On täysin alueellista tukea koskevien suuntaviivojen mukaista antaa tukea asiaankuuluvan alueen ulkopuolella sijaitsevalle yritykselle, kunhan tuen suunniteltu vaikutus toteutuu alueellisen tuen kannalta tukikelpoisella alueella. Tilauslentoja koskevan rahaston vaikutukset on suunniteltu kohdistumaan kolmeen Pohjois-Norjan maakuntaan. |
| --- | --- |

(41)

On täysin alueellista tukea koskevien suuntaviivojen mukaista antaa tukea asiaankuuluvan alueen ulkopuolella sijaitsevalle yritykselle, kunhan tuen suunniteltu vaikutus toteutuu alueellisen tuen kannalta tukikelpoisella alueella. Tilauslentoja koskevan rahaston vaikutukset on suunniteltu kohdistumaan kolmeen Pohjois-Norjan maakuntaan.

| (42) | Alueellista tukea koskevissa suuntaviivoissa ja suuntaviivoissa, jotka koskevat lentoasemien rahoittamista ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevaa valtiontukea, ei rajoiteta toimintatuen antamista edunsaajan sijainnin perusteella edellyttäen, että suunniteltu vaikutus toteutuu tarkoitetulla alueella. Lisäksi EU:n komission käytäntönä on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (jäljempänä ’SEUT-sopimus’) 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti ja vastaavasti valvontaviranomaisen käytäntönä on ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti ollut sallia toimintatuki ilman edunsaajan sijaintiin liittyviä rajoituksia sekä toimintatuen että alueellisten lentoasemien toiminnan aloittamista koskevan tuen osalta. |
| --- | --- |

(42)

Alueellista tukea koskevissa suuntaviivoissa ja suuntaviivoissa, jotka koskevat lentoasemien rahoittamista ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevaa valtiontukea, ei rajoiteta toimintatuen antamista edunsaajan sijainnin perusteella edellyttäen, että suunniteltu vaikutus toteutuu tarkoitetulla alueella. Lisäksi EU:n komission käytäntönä on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (jäljempänä ’SEUT-sopimus’) 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti ja vastaavasti valvontaviranomaisen käytäntönä on ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti ollut sallia toimintatuki ilman edunsaajan sijaintiin liittyviä rajoituksia sekä toimintatuen että alueellisten lentoasemien toiminnan aloittamista koskevan tuen osalta.

| (43) | Tuen ja kohdealueen välinen yhteys on selvä. Seuraavan kuvan avulla havainnollistetaan, miten tilauslentoja koskevan rahaston on tarkoitus vaikuttaa Pohjois-Norjaan myönteisesti. (39) |
| --- | --- |

(43)

Tuen ja kohdealueen välinen yhteys on selvä. Seuraavan kuvan avulla havainnollistetaan, miten tilauslentoja koskevan rahaston on tarkoitus vaikuttaa Pohjois-Norjaan myönteisesti. (39)

Image

| (44) | Syntyvällä taloudellisella toiminnalla on useita vaikutuksia. Lentoyhtiö saa ilma-aluksen vuokraamisesta tuloja tilauslennon järjestäjältä. Matkanjärjestäjä saa tuloja tilauslennoista. Tärkein vaikutus kohdistuu Pohjois-Norjan talouteen kuten edellä olevan kuvan oikeassa alakulmassa oleva nuoli osoittaa. Tilauslentoja koskeva rahasto ei aseta rajoituksia ilma-alusta vuokraavan matkanjärjestäjän sijainnille, mutta matkanjärjestäjä saa tukea vain, jos sen suorittama tilauslentojen sarja suuntautuu Pohjois-Norjan alueelliselle lentoasemalle. |
| --- | --- |

(44)

Syntyvällä taloudellisella toiminnalla on useita vaikutuksia. Lentoyhtiö saa ilma-aluksen vuokraamisesta tuloja tilauslennon järjestäjältä. Matkanjärjestäjä saa tuloja tilauslennoista. Tärkein vaikutus kohdistuu Pohjois-Norjan talouteen kuten edellä olevan kuvan oikeassa alakulmassa oleva nuoli osoittaa. Tilauslentoja koskeva rahasto ei aseta rajoituksia ilma-alusta vuokraavan matkanjärjestäjän sijainnille, mutta matkanjärjestäjä saa tukea vain, jos sen suorittama tilauslentojen sarja suuntautuu Pohjois-Norjan alueelliselle lentoasemalle.

| (45) | Järjestelmä on sekä välttämätön että tarkoituksenmukainen. (40) |
| --- | --- |

(45)

Järjestelmä on sekä välttämätön että tarkoituksenmukainen. (40)

| (46) | Maakunnat katsovat, että tilauslentoja koskeva rahasto on alueellista tukea koskevien suuntaviivojen mukainen. Jos valvontaviranomainen on tästä eri mieltä, maakunnat toteavat, että järjestelmä on joka tapauksessa ETA-sopimuksen mukainen joko lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta annettujen suuntaviivojen perusteella tai suoraan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. |
| --- | --- |

(46)

Maakunnat katsovat, että tilauslentoja koskeva rahasto on alueellista tukea koskevien suuntaviivojen mukainen. Jos valvontaviranomainen on tästä eri mieltä, maakunnat toteavat, että järjestelmä on joka tapauksessa ETA-sopimuksen mukainen joko lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta annettujen suuntaviivojen perusteella tai suoraan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella.

| (47) | Norjan viranomaiset ovat kolmansien osapuolten esittämien huomautusten osalta erityisesti kommentoineet NHO Luftfartin tekemiä huomautuksia. (41) Norjan viranomaiset katsovat, että osa huomautuksista näyttää nojaavan erilaisiin näkemyksiin tosiasioista.






  — | Maakunnat eivät milloinkaan ole kiistäneet tilauslentojen suorittamista Pohjois-Norjasta Etelä-Euroopan lomakohteisiin. Kyseessä ovat kuitenkin eri markkinat kuin ne, joista nyt on kyse. Nyt on kyseessä Pohjois-Norjaan suuntautuvien tilauslentojen tarjonta ja kysyntä. |
| --- | --- | --- |

(47)

Norjan viranomaiset ovat kolmansien osapuolten esittämien huomautusten osalta erityisesti kommentoineet NHO Luftfartin tekemiä huomautuksia. (41) Norjan viranomaiset katsovat, että osa huomautuksista näyttää nojaavan erilaisiin näkemyksiin tosiasioista.

—

Maakunnat eivät milloinkaan ole kiistäneet tilauslentojen suorittamista Pohjois-Norjasta Etelä-Euroopan lomakohteisiin. Kyseessä ovat kuitenkin eri markkinat kuin ne, joista nyt on kyse. Nyt on kyseessä Pohjois-Norjaan suuntautuvien tilauslentojen tarjonta ja kysyntä.

| — | Maakunnat eivät ole tietoisia sopimuksista, joissa tarjotaan NHO Luftfartin tarkoittamia suotuisia peruutusehtoja. Toimialan muut toiminnanharjoittajat ja asiamiehet ovat todenneet, että tilauslentosopimusten vakioehto on viidestä kymmeneen prosentin ennakkovakuus, jota ei makseta takaisin, tai viidestä kymmeneen prosentin peruutusmaksu. Joka tapauksessa 60 päivän määräaika vapaaseen peruutukseen on silti matkanjärjestäjille merkittävä riski, koska varaukset tehdään yleisesti yhä myöhemmin. |
| --- | --- |

—

Maakunnat eivät ole tietoisia sopimuksista, joissa tarjotaan NHO Luftfartin tarkoittamia suotuisia peruutusehtoja. Toimialan muut toiminnanharjoittajat ja asiamiehet ovat todenneet, että tilauslentosopimusten vakioehto on viidestä kymmeneen prosentin ennakkovakuus, jota ei makseta takaisin, tai viidestä kymmeneen prosentin peruutusmaksu. Joka tapauksessa 60 päivän määräaika vapaaseen peruutukseen on silti matkanjärjestäjille merkittävä riski, koska varaukset tehdään yleisesti yhä myöhemmin.

| — | Maakunnat epäilevät, onko NHO Luftfartin väitteellä, jonka mukaan Norjan lentoreittijärjestelmä on keskitetty, erityistä merkitystä. Tilauslentoja koskevan rahaston tavoitteena on kannustaa uutta liikennettä, ei rajoittaa jo olemassa olevaa liikennettä. Uusi kansainvälinen liikenne tukee uutta matkailun kehitystä, uusia infrastruktuureja sekä kestävää matkailualaa ja työllisyyttä. Maakunnat katsovat, että tämä tukee reittiliikenteen kysynnän kasvua Oslosta Pohjois-Norjaan. Kansainväliset tilauslennot ja kotimaiset Oslon lennot ovat toisiaan täydentäviä palveluja. Ulkomailta saapuvien tilauslentojen lisääminen ei heikennä Norjan lentoliikennemallia. Lisäksi merkittävä osa Pohjois-Norjaan suuntautuvasta matkailusta on liikematkailua, eikä järjestelmä missään tapauksessa vaikuta tähän segmenttiin. |
| --- | --- |

—

Maakunnat epäilevät, onko NHO Luftfartin väitteellä, jonka mukaan Norjan lentoreittijärjestelmä on keskitetty, erityistä merkitystä. Tilauslentoja koskevan rahaston tavoitteena on kannustaa uutta liikennettä, ei rajoittaa jo olemassa olevaa liikennettä. Uusi kansainvälinen liikenne tukee uutta matkailun kehitystä, uusia infrastruktuureja sekä kestävää matkailualaa ja työllisyyttä. Maakunnat katsovat, että tämä tukee reittiliikenteen kysynnän kasvua Oslosta Pohjois-Norjaan. Kansainväliset tilauslennot ja kotimaiset Oslon lennot ovat toisiaan täydentäviä palveluja. Ulkomailta saapuvien tilauslentojen lisääminen ei heikennä Norjan lentoliikennemallia. Lisäksi merkittävä osa Pohjois-Norjaan suuntautuvasta matkailusta on liikematkailua, eikä järjestelmä missään tapauksessa vaikuta tähän segmenttiin.

| — | NHO Luftfartin esittämät reittilentoihin kohdistuvat kilpailuvaikutukset tuntuivat liioitelluilta. Eri reitit muodostavat omat markkinansa. Lisäksi myös tilauslennot ja reittilennot muodostavat omat markkinansa. |
| --- | --- |

—

NHO Luftfartin esittämät reittilentoihin kohdistuvat kilpailuvaikutukset tuntuivat liioitelluilta. Eri reitit muodostavat omat markkinansa. Lisäksi myös tilauslennot ja reittilennot muodostavat omat markkinansa.

| — | On vaikea nähdä, miten ilmoitettu toimenpide voisi olla syrjivä. Uudet vuoroliikennereitit ovat toistuvasti saaneet tukea, ja kyseisen tuen määrä ylittää huomattavasti tilauslentoja koskevasta rahastosta jaettavan tuen määrän. |
| --- | --- |

—

On vaikea nähdä, miten ilmoitettu toimenpide voisi olla syrjivä. Uudet vuoroliikennereitit ovat toistuvasti saaneet tukea, ja kyseisen tuen määrä ylittää huomattavasti tilauslentoja koskevasta rahastosta jaettavan tuen määrän.

| — | Tilauslentoja koskevassa rahastossa ei ole mekanismia, joka syrjisi norjalaisia lentoliikenteen harjoittajia. Norjalaisilla reittilentoliikenteen harjoittajilla ei ole toimipaikkoja yksinomaan Norjassa, kuten NHO Luftfart väittää. |
| --- | --- |

—

Tilauslentoja koskevassa rahastossa ei ole mekanismia, joka syrjisi norjalaisia lentoliikenteen harjoittajia. Norjalaisilla reittilentoliikenteen harjoittajilla ei ole toimipaikkoja yksinomaan Norjassa, kuten NHO Luftfart väittää.

| — | Mitä tulee mahdollisuuteen hankkia lentoliikennepalveluja kannattamattomilla reiteillä asetuksen N:o 1008/2008 mukaisesti, maakunnat eivät näe huomautuksella olevan tässä yhteydessä merkitystä. |
| --- | --- |

—

Mitä tulee mahdollisuuteen hankkia lentoliikennepalveluja kannattamattomilla reiteillä asetuksen N:o 1008/2008 mukaisesti, maakunnat eivät näe huomautuksella olevan tässä yhteydessä merkitystä.

II   ARVIOINTI

1.   Valtiontuen olemassaolo

1.1   ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

| (48) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavasti:
  ”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.” |
| --- | --- |

(48)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavasti:

”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.”

1.2   Valtion varojen olemassaolo

| (49) | Tukitoimen on oltava valtion myöntämä tai peräisin valtion varoista. |
| --- | --- |

(49)

Tukitoimen on oltava valtion myöntämä tai peräisin valtion varoista.

| (50) | Norjan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että tilauslentoja koskeva rahasto rahoitetaan todennäköisesti suoraan kolmen maakunnan talousarvioista (vaikkakaan suoraa rahoitusta Norjan valtiolta ei voida sulkea pois). |
| --- | --- |

(50)

Norjan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että tilauslentoja koskeva rahasto rahoitetaan todennäköisesti suoraan kolmen maakunnan talousarvioista (vaikkakaan suoraa rahoitusta Norjan valtiolta ei voida sulkea pois).

| (51) | Tältä pohjalta valvontaviranomainen katsoo, että edellytys täyttyy, koska järjestelmä rahoitetaan joko maakuntien tai valtion talousarviosta. (42) |
| --- | --- |

(51)

Tältä pohjalta valvontaviranomainen katsoo, että edellytys täyttyy, koska järjestelmä rahoitetaan joko maakuntien tai valtion talousarviosta. (42)

1.3   Jonkin yrityksen tai tuotannonalan suosiminen

| (52) | Ensinnäkin tukitoimenpiteellä on annettava edunsaajille etua, joka vapauttaa edunsaajat maksuista, jotka ne tavallisesti suorittavat talousarvioistaan. |
| --- | --- |

(52)

Ensinnäkin tukitoimenpiteellä on annettava edunsaajille etua, joka vapauttaa edunsaajat maksuista, jotka ne tavallisesti suorittavat talousarvioistaan.

| (53) | Järjestelmästä etua saavat matkanjärjestäjät saavat suoraa avustusta, joka pienentää tilauslentojen kustannuksia tietyssä tilauslentojen sarjassa. Asianomaisessa kolmessa maakunnassa sijaitsevat palvelun tarjoajat saavat järjestelmästä välillistä etua, koska ne hyötyvät matkailijoiden määrän lisääntymisestä alueella. |
| --- | --- |

(53)

Järjestelmästä etua saavat matkanjärjestäjät saavat suoraa avustusta, joka pienentää tilauslentojen kustannuksia tietyssä tilauslentojen sarjassa. Asianomaisessa kolmessa maakunnassa sijaitsevat palvelun tarjoajat saavat järjestelmästä välillistä etua, koska ne hyötyvät matkailijoiden määrän lisääntymisestä alueella.

| (54) | Toiseksi tukitoimenpiteen on oltava valikoiva siten, että siinä suositaan jotakin yritystä tai tuotannonalaa. |
| --- | --- |

(54)

Toiseksi tukitoimenpiteen on oltava valikoiva siten, että siinä suositaan jotakin yritystä tai tuotannonalaa.

| (55) | Järjestelmästä hyötyvät suoraan vain matkanjärjestäjät, jotka järjestävät tilauslentoja Pohjois-Norjaan. Vastaavasti vain mainituissa kolmessa maakunnassa sijaitsevat toiminnanharjoittajat (palvelujen tarjoajat) hyötyvät järjestelmästä välillisesti. |
| --- | --- |

(55)

Järjestelmästä hyötyvät suoraan vain matkanjärjestäjät, jotka järjestävät tilauslentoja Pohjois-Norjaan. Vastaavasti vain mainituissa kolmessa maakunnassa sijaitsevat toiminnanharjoittajat (palvelujen tarjoajat) hyötyvät järjestelmästä välillisesti.

| (56) | Tästä syystä valvontaviranomainen katsoo, että toimenpide on valikoiva. |
| --- | --- |

(56)

Tästä syystä valvontaviranomainen katsoo, että toimenpide on valikoiva.

1.4   Kilpailun vääristyminen

| (57) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohta koskee valtiontukea, jos se vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan. ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi riittää, että tuki uhkaa vääristää kilpailua antamalla valikoivaa etua. Tukea pidetään kilpailua vääristävänä, jos sitä annetaan yritykselle, joka harjoittaa muiden kanssa kilpailevaa toimintaa. |
| --- | --- |

(57)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohta koskee valtiontukea, jos se vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan. ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi riittää, että tuki uhkaa vääristää kilpailua antamalla valikoivaa etua. Tukea pidetään kilpailua vääristävänä, jos sitä annetaan yritykselle, joka harjoittaa muiden kanssa kilpailevaa toimintaa.

| (58) | Järjestelmän suoria tuensaajia ovat matkanjärjestäjät, jotka järjestävät tilauslentoja Pohjois-Norjaan. Matkanjärjestäjät toimivat useissa maissa ja toimivat alalla, jota luonnehtii voimakas kilpailu. Järjestelmän välillisiä edunsaajia ovat Pohjois-Norjan matkailualan palvelujen tarjoajat, jotka hyötyvät tuesta ulkomaisten matkailijoiden lisääntyvän kysynnän ansiosta. Tuki voi kannustaa matkailijoita valitsemaan matkan Pohjois-Norjaan sen sijaan, että matkustaisivat lomakohteisiin muissa maissa. Kilpailun vääristymistä ei tapahdu ainoastaan matkanjärjestäjien tasolla, vaan mahdollisesti myös matkailupalvelujen tarjoajien tasolla. Lisäksi lentoasemat kilpailevat kansainvälisesti ja pyrkivät houkuttelemaan uusia lentoja ja uusia reittejä. Siitä syystä tuki voi myös mahdollisesti johtaa kilpailun vääristymiseen lentoasemien välillä. |
| --- | --- |

(58)

Järjestelmän suoria tuensaajia ovat matkanjärjestäjät, jotka järjestävät tilauslentoja Pohjois-Norjaan. Matkanjärjestäjät toimivat useissa maissa ja toimivat alalla, jota luonnehtii voimakas kilpailu. Järjestelmän välillisiä edunsaajia ovat Pohjois-Norjan matkailualan palvelujen tarjoajat, jotka hyötyvät tuesta ulkomaisten matkailijoiden lisääntyvän kysynnän ansiosta. Tuki voi kannustaa matkailijoita valitsemaan matkan Pohjois-Norjaan sen sijaan, että matkustaisivat lomakohteisiin muissa maissa. Kilpailun vääristymistä ei tapahdu ainoastaan matkanjärjestäjien tasolla, vaan mahdollisesti myös matkailupalvelujen tarjoajien tasolla. Lisäksi lentoasemat kilpailevat kansainvälisesti ja pyrkivät houkuttelemaan uusia lentoja ja uusia reittejä. Siitä syystä tuki voi myös mahdollisesti johtaa kilpailun vääristymiseen lentoasemien välillä.

| (59) | Valvontaviranomainen katsoo, että järjestelmä voi vahvistaa järjestelmästä suoraan tai välillisesti hyötyvien toiminnanharjoittajien asemaa verrattuna kilpailijoihin, jotka eivät saa vastaavaa etua. Tästä syystä järjestelmän mukaisesti myönnetyn tuen voidaan katsoa vääristävän tai uhkaavan vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(59)

Valvontaviranomainen katsoo, että järjestelmä voi vahvistaa järjestelmästä suoraan tai välillisesti hyötyvien toiminnanharjoittajien asemaa verrattuna kilpailijoihin, jotka eivät saa vastaavaa etua. Tästä syystä järjestelmän mukaisesti myönnetyn tuen voidaan katsoa vääristävän tai uhkaavan vääristää kilpailua.

1.5   Vaikutus sopimuspuolten väliseen kauppaan

| (60) | Yksittäisille yrityksille annettavan valtiontuen katsotaan vaikuttavan ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan, jos tuensaaja harjoittaa taloudellista toimintaa, johon kuuluu sopimuspuolten välistä kauppaa. Tuki annetaan matkanjärjestäjille, jotka tarjoavat matkailijoita Norjaan ulkomailta tuovia lomapaketteja. Toiminta on luonteeltaan valtioiden rajat ylittävää. Lisäksi järjestelmästä välillisesti hyötyvä Pohjois-Norjan matkailuala kilpailee muiden ETA-maiden matkailualojen kanssa. |
| --- | --- |

(60)

Yksittäisille yrityksille annettavan valtiontuen katsotaan vaikuttavan ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan, jos tuensaaja harjoittaa taloudellista toimintaa, johon kuuluu sopimuspuolten välistä kauppaa. Tuki annetaan matkanjärjestäjille, jotka tarjoavat matkailijoita Norjaan ulkomailta tuovia lomapaketteja. Toiminta on luonteeltaan valtioiden rajat ylittävää. Lisäksi järjestelmästä välillisesti hyötyvä Pohjois-Norjan matkailuala kilpailee muiden ETA-maiden matkailualojen kanssa.

| (61) | Sen vuoksi ilmoitetun toimenpiteen mukainen valtion rahoitus vaikuttaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(61)

Sen vuoksi ilmoitetun toimenpiteen mukainen valtion rahoitus vaikuttaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan.

1.6   Päätelmä

| (62) | Valvontaviranomainen katsoo, että kaikki ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa asetetut edellytykset täyttyvät ja että ilmoitettu järjestelmä on siten valtiontukea. Valtiontuki on ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaa ainoastaan, jos se vastaa jotakuta ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdassa esitetyistä poikkeuksista. |
| --- | --- |

(62)

Valvontaviranomainen katsoo, että kaikki ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa asetetut edellytykset täyttyvät ja että ilmoitettu järjestelmä on siten valtiontukea. Valtiontuki on ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaa ainoastaan, jos se vastaa jotakuta ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdassa esitetyistä poikkeuksista.

2.   Menettelyvaatimukset

| (63) | Järjestelmässä suunniteltua tukea pidetään toimintatukena. Alueellista tukea koskevien suuntaviivojen mukaan ”toimintatukiohjelmat eivät sisälly aluetukikarttoihin ja ne arvioidaan tapauskohtaisesti kyseisen EFTA-valtion tekemän, valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisen ilmoituksen perusteella.” (43) |
| --- | --- |

(63)

Järjestelmässä suunniteltua tukea pidetään toimintatukena. Alueellista tukea koskevien suuntaviivojen mukaan ”toimintatukiohjelmat eivät sisälly aluetukikarttoihin ja ne arvioidaan tapauskohtaisesti kyseisen EFTA-valtion tekemän, valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisen ilmoituksen perusteella.” (43)

| (64) | Pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaan ”EFTAn valvontaviranomaiselle on ilmoitettava tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa. ... Valtio, jota asia koskee, ei saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä, ennen kuin menettelyssä on annettu lopullinen päätös.” |
| --- | --- |

(64)

Pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaan ”EFTAn valvontaviranomaiselle on ilmoitettava tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa. ... Valtio, jota asia koskee, ei saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä, ennen kuin menettelyssä on annettu lopullinen päätös.”

| (65) | Norjan viranomaiset ovat noudattaneet pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaista ilmoittamisvaatimusta tekemällä tilauslentoja koskevasta rahastosta ilmoituksen 2 päivänä toukokuuta 2012. (44) |
| --- | --- |

(65)

Norjan viranomaiset ovat noudattaneet pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaista ilmoittamisvaatimusta tekemällä tilauslentoja koskevasta rahastosta ilmoituksen 2 päivänä toukokuuta 2012. (44)

| (66) | Norjan viranomaiset ovat noudattaneet pöytäkirjassa 3 olevan II osan 3 artiklan mukaista velvoitetta pidättyä toimenpiteistä, koska ilmoitettua järjestelmää ei ole toteutettu. |
| --- | --- |

(66)

Norjan viranomaiset ovat noudattaneet pöytäkirjassa 3 olevan II osan 3 artiklan mukaista velvoitetta pidättyä toimenpiteistä, koska ilmoitettua järjestelmää ei ole toteutettu.

| (67) | Kuten muodollisessa menettelyssä edellytetään, valvontaviranomainen on tutkinut sekä Norjan viranomaisten että kolmansien osapuolten esittämät huomautukset. |
| --- | --- |

(67)

Kuten muodollisessa menettelyssä edellytetään, valvontaviranomainen on tutkinut sekä Norjan viranomaisten että kolmansien osapuolten esittämät huomautukset.

3.   Tuen sopimuksenmukaisuus

3.1   Tukitoimenpiteen arviointi ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan ja alueellista tukea koskevien suuntaviivojen mukaisesti

| (68) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisen poikkeuksen mukaan seuraavanlaista tukea voidaan pitää ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvana:
  ”tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseksi, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. |
| --- | --- |

(68)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisen poikkeuksen mukaan seuraavanlaista tukea voidaan pitää ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvana:

”tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseksi, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”.

| (69) | Kuten jo todettiin, tuki on toimintatukea, mikä on otettava huomioon, kun arvioidaan tuen sopimuksenmukaisuutta. Toimintatuella pyritään vapauttamaan yritys kustannuksista, joista sen olisi muuten vastattava liikkeenjohdossaan tai tavanomaisessa toiminnassaan. (45) Toimintatuki on tavallisesti kielletty. |
| --- | --- |

(69)

Kuten jo todettiin, tuki on toimintatukea, mikä on otettava huomioon, kun arvioidaan tuen sopimuksenmukaisuutta. Toimintatuella pyritään vapauttamaan yritys kustannuksista, joista sen olisi muuten vastattava liikkeenjohdossaan tai tavanomaisessa toiminnassaan. (45) Toimintatuki on tavallisesti kielletty.

| (70) | Alueellista tukea koskevien suuntaviivojen mukaan:
  ”ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan nojalla valtiontuki tiettyjen epäedullisessa asemassa olevien alueiden taloudellisen kehityksen edistämiseen voidaan katsoa ETA-sopimuksen mukaiseksi. Tällaista valtiontukea kutsutaan alueelliseksi valtiontueksi. Alueellinen valtiontuki on suurille yrityksille myönnettävää investointitukea tai tietyissä rajoitetuissa olosuhteissa toimintatukea. Se on molemmissa tapauksissa suunnattu tietyille alueille alueellisten erojen poistamiseksi.” (Korostus lisätty.) (46) |
| --- | --- |

(70)

Alueellista tukea koskevien suuntaviivojen mukaan:

”ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan nojalla valtiontuki tiettyjen epäedullisessa asemassa olevien alueiden taloudellisen kehityksen edistämiseen voidaan katsoa ETA-sopimuksen mukaiseksi. Tällaista valtiontukea kutsutaan alueelliseksi valtiontueksi. Alueellinen valtiontuki on suurille yrityksille myönnettävää investointitukea tai tietyissä rajoitetuissa olosuhteissa toimintatukea. Se on molemmissa tapauksissa suunnattu tietyille alueille alueellisten erojen poistamiseksi.” (Korostus lisätty.) (46)

| (71) | Lisäksi suuntaviivoissa määrätään:
  ”Edellisestä kohdasta poiketen toimintatuki, joka ei ole alenevaa ja ajallisesti rajoitettua, voidaan hyväksyä ainoastaan vähiten asutuilla alueilla, jos tuella on tarkoitus estää jatkuva väestökato näiltä alueilta tai lieventää sitä. (47) Vähiten asutut alueet vastaavat Norjassa NUTS II -tason ja Islannissa NUTS IV -tason alueita, joilla väestötiheys on korkeintaan kahdeksan asukasta/km2 ja joiden viereisillä pienemmillä alueilla on sama väestötiheys, tai ne kuuluvat tällaisiin alueisiin.” (Korostus lisätty.) (48) |
| --- | --- |

(71)

Lisäksi suuntaviivoissa määrätään:

”Edellisestä kohdasta poiketen toimintatuki, joka ei ole alenevaa ja ajallisesti rajoitettua, voidaan hyväksyä ainoastaan vähiten asutuilla alueilla, jos tuella on tarkoitus estää jatkuva väestökato näiltä alueilta tai lieventää sitä. (47) Vähiten asutut alueet vastaavat Norjassa NUTS II -tason ja Islannissa NUTS IV -tason alueita, joilla väestötiheys on korkeintaan kahdeksan asukasta/km2 ja joiden viereisillä pienemmillä alueilla on sama väestötiheys, tai ne kuuluvat tällaisiin alueisiin.” (Korostus lisätty.) (48)

3.2   Tuki voidaan hyväksyä vain vähiten asutuilla alueilla

3.2.1   Tarkoitetut kolme maakuntaa kuuluvat vähiten asuttuihin alueisiin

| (72) | Kuten alueellista tukea koskevissa suuntaviivoissa edellytetään, toimintatuki, joka ei ole alenevaa ja ajallisesti rajoitettua, voidaan hyväksyä ainoastaan vähiten asutuilla alueilla, jos tuella on tarkoitus estää jatkuva väestökato näiltä alueilta tai lieventää sitä. Vähiten asutut alueet ovat alueita, joilla väestötiheys on korkeintaan kahdeksan asukasta neliökilometrillä. (49) |
| --- | --- |

(72)

Kuten alueellista tukea koskevissa suuntaviivoissa edellytetään, toimintatuki, joka ei ole alenevaa ja ajallisesti rajoitettua, voidaan hyväksyä ainoastaan vähiten asutuilla alueilla, jos tuella on tarkoitus estää jatkuva väestökato näiltä alueilta tai lieventää sitä. Vähiten asutut alueet ovat alueita, joilla väestötiheys on korkeintaan kahdeksan asukasta neliökilometrillä. (49)

| (73) | Tarkoitettujen kolmen maakunnan väestötiheys on 4,2 asukasta neliökilometrillä. Siten ne täyttävät alueellista tukea koskevien suuntaviivojen ehdot ja niihin voidaan sopimuksenmukaisuuden arvioinnissa soveltaa joustavia perusteita. |
| --- | --- |

(73)

Tarkoitettujen kolmen maakunnan väestötiheys on 4,2 asukasta neliökilometrillä. Siten ne täyttävät alueellista tukea koskevien suuntaviivojen ehdot ja niihin voidaan sopimuksenmukaisuuden arvioinnissa soveltaa joustavia perusteita.

3.2.2   Järjestelmän suorien edunsaajien ei välttämättä tarvitse sijaita vähiten asutuilla alueilla — tukitoimenpiteen ja Pohjois-Norjan aluekehityksen välinen yhteys

| (74) | Tuki maksetaan matkanjärjestäjille, jotka voivat sijaita Norjan/ETA:n ulkopuolella. Suora tuen saaja ei siten välttämättä sijaitse vähiten asutulla alueella. |
| --- | --- |

(74)

Tuki maksetaan matkanjärjestäjille, jotka voivat sijaita Norjan/ETA:n ulkopuolella. Suora tuen saaja ei siten välttämättä sijaitse vähiten asutulla alueella.

| (75) | Tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään valvontaviranomainen esitti kysymyksen, voidaanko järjestelmää, jossa toimintatukea annetaan mahdollisesti vähiten asuttujen alueiden ulkopuolella sijaitseville edunsaajille, pitää alueellista tukea koskevien suuntaviivojen mukaisena. Valvontaviranomainen pohti, voidaanko sitä, että järjestelmä koskee välillisesti alueella sijaitsevia yrityksiä, pitää riittävän vahvana yhteytenä alueen kehittämiseen. |
| --- | --- |

(75)

Tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään valvontaviranomainen esitti kysymyksen, voidaanko järjestelmää, jossa toimintatukea annetaan mahdollisesti vähiten asuttujen alueiden ulkopuolella sijaitseville edunsaajille, pitää alueellista tukea koskevien suuntaviivojen mukaisena. Valvontaviranomainen pohti, voidaanko sitä, että järjestelmä koskee välillisesti alueella sijaitsevia yrityksiä, pitää riittävän vahvana yhteytenä alueen kehittämiseen.

| (76) | Norjan viranomaiset ovat väittäneet, että matkanjärjestäjälle annettavan tuen ja Pohjois-Norjan aluekehityksen yhteys on riittävä seuraavista syistä:






  — | järjestelmää sovelletaan yksinomaan Pohjois-Norjaan suuntautuviin tilauslentoihin, |
| --- | --- | --- |

(76)

Norjan viranomaiset ovat väittäneet, että matkanjärjestäjälle annettavan tuen ja Pohjois-Norjan aluekehityksen yhteys on riittävä seuraavista syistä:

—

järjestelmää sovelletaan yksinomaan Pohjois-Norjaan suuntautuviin tilauslentoihin,

| — | vain paketit, joihin sisältyy maajärjestely, ovat järjestelmässä tukikelpoisia, |
| --- | --- |

—

vain paketit, joihin sisältyy maajärjestely, ovat järjestelmässä tukikelpoisia,

| — | tuki tilauslentoja koskevasta rahastosta maksetaan matkanjärjestäjille sen jälkeen, kun lennot kohdealueelle on toteutettu. |
| --- | --- |

—

tuki tilauslentoja koskevasta rahastosta maksetaan matkanjärjestäjille sen jälkeen, kun lennot kohdealueelle on toteutettu.

| (77) | Valvontaviranomainen toteaa, että matkanjärjestäjä saa tukea vain, jos se toteuttaa tilauslentojen sarjan Pohjois-Norjassa sijaitsevalle alueelliselle lentoasemalle. Tukea ei myönnetä matkustajien kuljettamiseen tilauslennoilla tämän alueen ulkopuolelle. On selvää, että järjestelmän kohdealue on Pohjois-Norja, joka on Norjan vähiten asuttuja alueita. Valvontaviranomainen panee myös merkille vaatimuksen, jonka mukaan järjestelmää sovelletaan vain paketteihin, joihin kuuluu ”maajärjestely” kyseisellä alueella. Tämä merkitsee, että järjestelmällä voi olla suora vaikutus alueeseen tuomalla sinne matkailijoita, jotka muutoin eivät tulisi alueelle. Maajärjestelyllä on tarkoitus varmistaa, että matkailijat pysyvät alueella koko Pohjois-Norjan lomansa ajan. Maajärjestelyn edellytetään järjestelmässä olevan arvoltaan vähintään 800 Norjan kruunua. Tilauslentoja koskevasta rahastosta annetaan tukea vasta, kun tilauslentojen sarja on toteutettu ja kun on asiakirjoin osoitettu, että tuen myöntämisperusteet täyttyvät. Eräs myöntämisperusteista on, että matkailupalveluja kohdealueella tarjoava toiminnanharjoittaja tukee hakemusta. Tukea ei myönnetä pelkät lennot käsittäviin paketteihin. Tarkoitetuissa kolmessa maakunnassa sijaitsevat palvelun tarjoajat hyötyvät matkailijoiden lisääntymisestä ja siitä johtuvasta palvelujen kysynnän lisääntymisestä. Siten ne hyötyvät järjestelmästä välillisesti. Edellä I osan 2.2 jaksossa esitetyt, matkailijoiden kulutusta alueella kuvaavat taulukot osoittavat, että matkailijoiden lisäyksellä on suora taloudellinen vaikutus alueen matkailualaan. Valvontaviranomaisen näkemyksen mukaan on todennäköistä, että järjestelmän tärkeimmät taloudelliset vaikutukset kanavoituvat järjestelmän kohdealueelle. |
| --- | --- |

(77)

Valvontaviranomainen toteaa, että matkanjärjestäjä saa tukea vain, jos se toteuttaa tilauslentojen sarjan Pohjois-Norjassa sijaitsevalle alueelliselle lentoasemalle. Tukea ei myönnetä matkustajien kuljettamiseen tilauslennoilla tämän alueen ulkopuolelle. On selvää, että järjestelmän kohdealue on Pohjois-Norja, joka on Norjan vähiten asuttuja alueita. Valvontaviranomainen panee myös merkille vaatimuksen, jonka mukaan järjestelmää sovelletaan vain paketteihin, joihin kuuluu ”maajärjestely” kyseisellä alueella. Tämä merkitsee, että järjestelmällä voi olla suora vaikutus alueeseen tuomalla sinne matkailijoita, jotka muutoin eivät tulisi alueelle. Maajärjestelyllä on tarkoitus varmistaa, että matkailijat pysyvät alueella koko Pohjois-Norjan lomansa ajan. Maajärjestelyn edellytetään järjestelmässä olevan arvoltaan vähintään 800 Norjan kruunua. Tilauslentoja koskevasta rahastosta annetaan tukea vasta, kun tilauslentojen sarja on toteutettu ja kun on asiakirjoin osoitettu, että tuen myöntämisperusteet täyttyvät. Eräs myöntämisperusteista on, että matkailupalveluja kohdealueella tarjoava toiminnanharjoittaja tukee hakemusta. Tukea ei myönnetä pelkät lennot käsittäviin paketteihin. Tarkoitetuissa kolmessa maakunnassa sijaitsevat palvelun tarjoajat hyötyvät matkailijoiden lisääntymisestä ja siitä johtuvasta palvelujen kysynnän lisääntymisestä. Siten ne hyötyvät järjestelmästä välillisesti. Edellä I osan 2.2 jaksossa esitetyt, matkailijoiden kulutusta alueella kuvaavat taulukot osoittavat, että matkailijoiden lisäyksellä on suora taloudellinen vaikutus alueen matkailualaan. Valvontaviranomaisen näkemyksen mukaan on todennäköistä, että järjestelmän tärkeimmät taloudelliset vaikutukset kanavoituvat järjestelmän kohdealueelle.

| (78) | Valvontaviranomainen toteaa myös, että EU:n komissio on hyväksynyt alueellisen tuen myöntämisen edunsaajille, jotka sijaitsevat alueelliseen tukeen kelpoisten alueiden ulkopuolella. Esimerkiksi Italiaa (Sisiliaa) koskevassa päätöksessä komissio totesi, että avustukset, joilla katetaan matkailijoiden kuljetuksesta tilauslennoilla aiheutuvia kustannuksia matkailijamäärän lisäämiseksi, ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisia. Avustuksia annettiin matkanjärjestäjille, jotka vuokrasivat ilma-aluksia matkailijoiden kuljettamiseksi Sisiliaan. Yhteismarkkinoille soveltuvina pidettiin myös italialaisille ja ulkomaisille matkatoimistoille seuramatkojen rautatie- ja merikuljetuksiin annettavia avustuksia, joilla katetaan kuljetuskustannuksia Sisiliaan. (50) |
| --- | --- |

(78)

Valvontaviranomainen toteaa myös, että EU:n komissio on hyväksynyt alueellisen tuen myöntämisen edunsaajille, jotka sijaitsevat alueelliseen tukeen kelpoisten alueiden ulkopuolella. Esimerkiksi Italiaa (Sisiliaa) koskevassa päätöksessä komissio totesi, että avustukset, joilla katetaan matkailijoiden kuljetuksesta tilauslennoilla aiheutuvia kustannuksia matkailijamäärän lisäämiseksi, ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisia. Avustuksia annettiin matkanjärjestäjille, jotka vuokrasivat ilma-aluksia matkailijoiden kuljettamiseksi Sisiliaan. Yhteismarkkinoille soveltuvina pidettiin myös italialaisille ja ulkomaisille matkatoimistoille seuramatkojen rautatie- ja merikuljetuksiin annettavia avustuksia, joilla katetaan kuljetuskustannuksia Sisiliaan. (50)

| (79) | Valvontaviranomainen päättelee tällä perusteella, että vaikka tuen suora edunsaaja saattaa sijaita Pohjois-Norjan ulkopuolella, järjestelmällä on riittävä yhteys alueelle, jossa sen suunnitellut vaikutukset on tarkoitus tuottaa. |
| --- | --- |

(79)

Valvontaviranomainen päättelee tällä perusteella, että vaikka tuen suora edunsaaja saattaa sijaita Pohjois-Norjan ulkopuolella, järjestelmällä on riittävä yhteys alueelle, jossa sen suunnitellut vaikutukset on tarkoitus tuottaa.

3.3   Tuen on oltava välttämätöntä ja tarkoituksenmukaista jatkuvan väestökadon estämiseksi tai lieventämiseksi

| (80) | Asianomaisen EFTA-valtion tehtävä on osoittaa, että tuki on välttämätöntä ja tarkoituksenmukaista jatkuvan väestökadon estämiseksi tai lieventämiseksi. (51) |
| --- | --- |

(80)

Asianomaisen EFTA-valtion tehtävä on osoittaa, että tuki on välttämätöntä ja tarkoituksenmukaista jatkuvan väestökadon estämiseksi tai lieventämiseksi. (51)

| (81) | Jotta ilmoitettua toimenpidettä voitaisiin pitää välttämättömänä, Norjan viranomaisten olisi osoitettava, että väestökadon estämistä tai lieventämistä koskevan tavoitteen saavuttaminen edellyttää valtion tukitoimia. |
| --- | --- |

(81)

Jotta ilmoitettua toimenpidettä voitaisiin pitää välttämättömänä, Norjan viranomaisten olisi osoitettava, että väestökadon estämistä tai lieventämistä koskevan tavoitteen saavuttaminen edellyttää valtion tukitoimia.

| (82) | Norjan viranomaiset ovat ilmoittaneet valvontaviranomaiselle, että Pohjois-Norja, joka on Euroopan vähiten asuttuja alueita, on aina ollut harvaan asuttu ja on kärsinyt väestökadosta vuosikymmenten ajan. Siksi Norjan viranomaiset katsovat olevan välttämätöntä toteuttaa lisätoimenpiteitä alueen asutuksen vakiinnuttamiseksi ja jatkuvan väestökadon estämiseksi. Järjestelmä on yksi välineistä, joita tavoitteen saavuttamiseen tarvitaan. Norjan viranomaiset myöntävät, että tilauslentoja koskevan rahaston perustaminen ei yksinään ratkaise väestökato-ongelmaa, mutta ne katsovat, että yleisen politiikan osana se lisää alueen taloudellista toimintaa ja auttaa säilyttämään työpaikkoja ja luomaan uusia. Työllisyysmahdollisuudet ja odotetut tulot ovat tekijöitä, jotka vaikuttavat eniten yksilön päätökseen asuinpaikan valinnasta. |
| --- | --- |

(82)

Norjan viranomaiset ovat ilmoittaneet valvontaviranomaiselle, että Pohjois-Norja, joka on Euroopan vähiten asuttuja alueita, on aina ollut harvaan asuttu ja on kärsinyt väestökadosta vuosikymmenten ajan. Siksi Norjan viranomaiset katsovat olevan välttämätöntä toteuttaa lisätoimenpiteitä alueen asutuksen vakiinnuttamiseksi ja jatkuvan väestökadon estämiseksi. Järjestelmä on yksi välineistä, joita tavoitteen saavuttamiseen tarvitaan. Norjan viranomaiset myöntävät, että tilauslentoja koskevan rahaston perustaminen ei yksinään ratkaise väestökato-ongelmaa, mutta ne katsovat, että yleisen politiikan osana se lisää alueen taloudellista toimintaa ja auttaa säilyttämään työpaikkoja ja luomaan uusia. Työllisyysmahdollisuudet ja odotetut tulot ovat tekijöitä, jotka vaikuttavat eniten yksilön päätökseen asuinpaikan valinnasta.

| (83) | Jotta järjestelmää voitaisiin pitää tarkoituksenmukaisena, Norjan viranomaisten olisi riidattomasti osoitettava, etteivät muut toimenpiteet sovellu paremmin väestökadon estämiseen tai lieventämiseen vähiten asutuilla alueilla. (52) |
| --- | --- |

(83)

Jotta järjestelmää voitaisiin pitää tarkoituksenmukaisena, Norjan viranomaisten olisi riidattomasti osoitettava, etteivät muut toimenpiteet sovellu paremmin väestökadon estämiseen tai lieventämiseen vähiten asutuilla alueilla. (52)

| (84) | Norjan viranomaiset väittävät, että järjestelmä on tarkoituksenmukainen, koska se on paras käytettävissä oleva toimenpide matkailun lisäämiseksi, matkailualan työpaikkojen lisäämiseksi ja sitä kautta väestökadon pienentämiseksi alueella. Viranomaisten mukaan perinteinen investointituki yksinään ei aina ole sopivin väline alueen erityisongelmien käsittelemiseen. Työpaikat ovat ratkaisevia väestön pysyvyyden kannalta. Matkailu on kasvava ala, ja se on sekä työvoimavaltainen että paikallisesta työvoimasta riippuvainen. Eräs matkailualan kehittämisen haasteita Pohjois-Norjassa on kannattavuus ja matkailualan kausiluontoisuus. Tilauslentoja koskevan rahaston tarkoituksena on lisätä matkailua matalan sesongin aikaan ja sitä kautta ympärivuotisia työpaikkoja. Norjan viranomaisten mukaan tukiväline, jossa annettaisiin vain rajoitettua tukea alueen paikallisille yrityksille, ei johtaisi lentojen lisääntymiseen asiaankuuluville lentoasemille (ja sitä kautta alueen matkailun lisääntymiseen) eikä estäisi väestökatoa. Heidän näkemyksensä mukaan tilauslentoja koskeva rahasto on väline, jolla on suurimmat onnistumisen mahdollisuudet ja vähiten kilpailua vääristäviä vaikutuksia. Näin ollen he katsovat, että järjestelmä on tarkoituksenmukainen. |
| --- | --- |

(84)

Norjan viranomaiset väittävät, että järjestelmä on tarkoituksenmukainen, koska se on paras käytettävissä oleva toimenpide matkailun lisäämiseksi, matkailualan työpaikkojen lisäämiseksi ja sitä kautta väestökadon pienentämiseksi alueella. Viranomaisten mukaan perinteinen investointituki yksinään ei aina ole sopivin väline alueen erityisongelmien käsittelemiseen. Työpaikat ovat ratkaisevia väestön pysyvyyden kannalta. Matkailu on kasvava ala, ja se on sekä työvoimavaltainen että paikallisesta työvoimasta riippuvainen. Eräs matkailualan kehittämisen haasteita Pohjois-Norjassa on kannattavuus ja matkailualan kausiluontoisuus. Tilauslentoja koskevan rahaston tarkoituksena on lisätä matkailua matalan sesongin aikaan ja sitä kautta ympärivuotisia työpaikkoja. Norjan viranomaisten mukaan tukiväline, jossa annettaisiin vain rajoitettua tukea alueen paikallisille yrityksille, ei johtaisi lentojen lisääntymiseen asiaankuuluville lentoasemille (ja sitä kautta alueen matkailun lisääntymiseen) eikä estäisi väestökatoa. Heidän näkemyksensä mukaan tilauslentoja koskeva rahasto on väline, jolla on suurimmat onnistumisen mahdollisuudet ja vähiten kilpailua vääristäviä vaikutuksia. Näin ollen he katsovat, että järjestelmä on tarkoituksenmukainen.

| (85) | Tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä valvontaviranomainen esitti ilmoitettua toimenpidettä koskevia epäilyjä ja kysyi erityisesti, voitaisiinko järjestelmälle ilmoitetut tavoitteet saavuttaa muilla keinoin kuin antamalla toimintatukea tilauslentoja käyttäviä lomapaketteja tarjoaville matkanjärjestäjille (esimerkiksi reittilentoja käyttävien pakettien avulla). |
| --- | --- |

(85)

Tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä valvontaviranomainen esitti ilmoitettua toimenpidettä koskevia epäilyjä ja kysyi erityisesti, voitaisiinko järjestelmälle ilmoitetut tavoitteet saavuttaa muilla keinoin kuin antamalla toimintatukea tilauslentoja käyttäviä lomapaketteja tarjoaville matkanjärjestäjille (esimerkiksi reittilentoja käyttävien pakettien avulla).

| (86) | Valvontaviranomainen katsoo, että Norjan viranomaiset ovat poistaneet joitakin valvontaviranomaisen tätä kohtaa koskevia epäilyjä ja ovat osoittaneet, että valtion tukitoimia tarvitaan ja että järjestelmä on välttämätön väline väestökadon estämiseksi Pohjois-Norjan alueella. Valvontaviranomainen katsoo myös, että tilauslentoja koskevaa rahastoa voidaan pitää välineenä, jonka avulla voidaan lisätä alueen matkailua ja sitä kautta parantaa työllisyyttä yhdellä Norjan vähiten asutuimmilla alueilla. Alueen matkailualan eri liikeyrityksiä olevat kolmannet osapuolet tukevat tätä näkemystä ja ovat ilmaisseet puoltavansa järjestelmää. Valvontaviranomainen on kuitenkin epäillyt järjestelmän tarkoituksenmukaisuutta ja sen vaikutuksia alueen kehittämiseen ja väestökadon estämiseen. Ei ole ilmeistä, etteikö tavoitteita voitaisi saavuttaa muilla keinoin, kuten järjestämällä reittilentoja käyttäviä paketteja. |
| --- | --- |

(86)

Valvontaviranomainen katsoo, että Norjan viranomaiset ovat poistaneet joitakin valvontaviranomaisen tätä kohtaa koskevia epäilyjä ja ovat osoittaneet, että valtion tukitoimia tarvitaan ja että järjestelmä on välttämätön väline väestökadon estämiseksi Pohjois-Norjan alueella. Valvontaviranomainen katsoo myös, että tilauslentoja koskevaa rahastoa voidaan pitää välineenä, jonka avulla voidaan lisätä alueen matkailua ja sitä kautta parantaa työllisyyttä yhdellä Norjan vähiten asutuimmilla alueilla. Alueen matkailualan eri liikeyrityksiä olevat kolmannet osapuolet tukevat tätä näkemystä ja ovat ilmaisseet puoltavansa järjestelmää. Valvontaviranomainen on kuitenkin epäillyt järjestelmän tarkoituksenmukaisuutta ja sen vaikutuksia alueen kehittämiseen ja väestökadon estämiseen. Ei ole ilmeistä, etteikö tavoitteita voitaisi saavuttaa muilla keinoin, kuten järjestämällä reittilentoja käyttäviä paketteja.

| (87) | Valvontaviranomainen on arviossaan ottanut huomioon alueellista tukea koskevat suuntaviivat, joiden mukaan:
  ”Kun aikomuksena on poikkeuksellisesti myöntää tapauskohtaista tukea yksittäiselle yritykselle tai tukea, joka on suunnattu yhdelle toimialalle, jäsenvaltion on osoitettava, että hanke edistää johdonmukaista alueellista kehitysstrategiaa” (Korostus lisätty.) (53) |
| --- | --- |

(87)

Valvontaviranomainen on arviossaan ottanut huomioon alueellista tukea koskevat suuntaviivat, joiden mukaan:

”Kun aikomuksena on poikkeuksellisesti myöntää tapauskohtaista tukea yksittäiselle yritykselle tai tukea, joka on suunnattu yhdelle toimialalle, jäsenvaltion on osoitettava, että hanke edistää johdonmukaista alueellista kehitysstrategiaa” (Korostus lisätty.) (53)

| (88) | Pohjois-Norjaa pidetään aluekehityksen kannalta painopisteenä ja Norjan hallituksen tarkoitus on estää alueen väestökato ja kannustaa alueelle asettumista. Matkailualalle annettava tuki nähdään keskeisenä tekijänä alueen kehittämisen kannalta, ja Norjan viranomaisten mukaan työllistymismahdollisuuksien luominen on erityisen tärkeää, jotta väestökadon estämistä tai lieventämistä koskeva tavoite voidaan saavuttaa. |
| --- | --- |

(88)

Pohjois-Norjaa pidetään aluekehityksen kannalta painopisteenä ja Norjan hallituksen tarkoitus on estää alueen väestökato ja kannustaa alueelle asettumista. Matkailualalle annettava tuki nähdään keskeisenä tekijänä alueen kehittämisen kannalta, ja Norjan viranomaisten mukaan työllistymismahdollisuuksien luominen on erityisen tärkeää, jotta väestökadon estämistä tai lieventämistä koskeva tavoite voidaan saavuttaa.

| (89) | Liikennetaloudellinen instituutti TØI on arvioinut, että vuonna 2007 ulkomaiset lentomatkustajat kuluttivat 7 480 Norjan kruunua ennalta maksettuihin ostoksiin ja 6 730 Norjan kruunua paikallisiin ostoksiin. On arvioitu, että vuonna 2012 Pohjois-Norjaan matkustavat kuluttavat henkeä kohden 9 000 Norjan kruunua. (54) |
| --- | --- |

(89)

Liikennetaloudellinen instituutti TØI on arvioinut, että vuonna 2007 ulkomaiset lentomatkustajat kuluttivat 7 480 Norjan kruunua ennalta maksettuihin ostoksiin ja 6 730 Norjan kruunua paikallisiin ostoksiin. On arvioitu, että vuonna 2012 Pohjois-Norjaan matkustavat kuluttavat henkeä kohden 9 000 Norjan kruunua. (54)

| (90) | Valvontaviranomainen katsoo tältä pohjalta, että matkailualalla voi olla tärkeä merkitys aluekehityksen kannalta. Järjestelmän mahdollinen taloudellinen vaikutus Pohjois-Norjaan lisäämällä alueen matkailua ja edistämällä sen tunnettuutta kansainvälisenä matkailukohteena voi tukea alueen väestön vakiintuneisuutta ja mahdollisesti lisätä väestöä. |
| --- | --- |

(90)

Valvontaviranomainen katsoo tältä pohjalta, että matkailualalla voi olla tärkeä merkitys aluekehityksen kannalta. Järjestelmän mahdollinen taloudellinen vaikutus Pohjois-Norjaan lisäämällä alueen matkailua ja edistämällä sen tunnettuutta kansainvälisenä matkailukohteena voi tukea alueen väestön vakiintuneisuutta ja mahdollisesti lisätä väestöä.

| (91) | Vaikka reitti- ja tilauslennot saattavat muodostaa kaksi erillistä markkinaa (55) ja vaikka suorat reittilennot Pohjois-Norjaan saattavat matkailun lisäämisen kannalta olla heikommin kannattava vaihtoehto (varsinkin matalan sesongin aikana), valvontaviranomainen katsoo edelleen, että ei ole täysin selvää, miksi kotimaisia reittilentoja ei voitaisi käyttää lomamatkapakettien osana esimerkiksi, kun matkanjärjestäjät tarjoavat edestakaisia matkapaketteja. Valvontaviranomainen toteaa, että Norjassa on hyvin kehittynyt, hajautettu lentoasemajärjestelmä, koska lentoliikenne on kuljetusvälineenä niin tärkeä erityisesti ETA:n syrjäisimmillä alueilla, kuten Pohjois-Norjassa. Norjan viranomaiset ovat yksilöineet useita kotimaisia lentoliikennereittejä, jotka ovat kelpoisia saamaan julkisesta palvelusta maksettavaa korvausta ja joilla valtio maksaa valitulle lentoyhtiölle korvausta, jotta se liikennöi reiteillä, jotka eivät muutoin olisi kaupallisesti kannattavia. Valvontaviranomaisen näkemyksen mukaan ei ole täysin selvää, miksi järjestelmälle ilmoitettua tavoitetta — edistää yhden Norjan vähiten asutun alueen kehitystä tukemalla ulkomailta Norjaan suuntautuvia tilauslentoja tarkoituksena lisätä matkailijoiden lukumäärää matalan sesongin aikana ja siten ympärivuotisia työpaikkoja — voitaisi saavuttaa ainakin osittain käyttämällä reittilentoja. |
| --- | --- |

(91)

Vaikka reitti- ja tilauslennot saattavat muodostaa kaksi erillistä markkinaa (55) ja vaikka suorat reittilennot Pohjois-Norjaan saattavat matkailun lisäämisen kannalta olla heikommin kannattava vaihtoehto (varsinkin matalan sesongin aikana), valvontaviranomainen katsoo edelleen, että ei ole täysin selvää, miksi kotimaisia reittilentoja ei voitaisi käyttää lomamatkapakettien osana esimerkiksi, kun matkanjärjestäjät tarjoavat edestakaisia matkapaketteja. Valvontaviranomainen toteaa, että Norjassa on hyvin kehittynyt, hajautettu lentoasemajärjestelmä, koska lentoliikenne on kuljetusvälineenä niin tärkeä erityisesti ETA:n syrjäisimmillä alueilla, kuten Pohjois-Norjassa. Norjan viranomaiset ovat yksilöineet useita kotimaisia lentoliikennereittejä, jotka ovat kelpoisia saamaan julkisesta palvelusta maksettavaa korvausta ja joilla valtio maksaa valitulle lentoyhtiölle korvausta, jotta se liikennöi reiteillä, jotka eivät muutoin olisi kaupallisesti kannattavia. Valvontaviranomaisen näkemyksen mukaan ei ole täysin selvää, miksi järjestelmälle ilmoitettua tavoitetta — edistää yhden Norjan vähiten asutun alueen kehitystä tukemalla ulkomailta Norjaan suuntautuvia tilauslentoja tarkoituksena lisätä matkailijoiden lukumäärää matalan sesongin aikana ja siten ympärivuotisia työpaikkoja — voitaisi saavuttaa ainakin osittain käyttämällä reittilentoja.

| (92) | Tältä pohjalta valvontaviranomainen katsoo tiettyjä epäilyjä olevan edelleen sen suhteen, onko järjestelmä paras väline, jolla mainitut tavoitteet saavutetaan kilpailua vähiten vääristävillä vaikutuksilla. Valvontaviranomainen katsoo erityisesti, että järjestelmällä voi mahdollisesti olla kilpailua vääristävä vaikutus reittilentoliikenteen markkinoihin. |
| --- | --- |

(92)

Tältä pohjalta valvontaviranomainen katsoo tiettyjä epäilyjä olevan edelleen sen suhteen, onko järjestelmä paras väline, jolla mainitut tavoitteet saavutetaan kilpailua vähiten vääristävillä vaikutuksilla. Valvontaviranomainen katsoo erityisesti, että järjestelmällä voi mahdollisesti olla kilpailua vääristävä vaikutus reittilentoliikenteen markkinoihin.

| (93) | Tästä syystä valvontaviranomainen katsoo, että järjestelmä on tarkoituksenmukaista perustaa vain rajoitetuksi ajaksi, jotta voidaan auttaa elinkelpoisen matkailualan kehittymistä Norjan vähiten asutuilla alueilla. Norjan viranomaisten esittämä kymmenen vuoden kesto vaikuttaa tavoitteen saavuttamisen kannalta liian pitkältä. Valvontaviranomainen katsoo, että järjestelmä olisi rajoitettava kolmen vuoden aloituskauteen, jonka aikana järjestelmän tarkoituksenmukaisuutta voidaan arvioida. Tästä syystä Norjan viranomaisten olisi tämän ajanjakson loputtua arvioitava järjestelmän vaikutuksia ottamalla huomioon sekä järjestelmän myönteiset vaikutukset että mahdolliset kielteiset vaikutukset kilpailuun. |
| --- | --- |

(93)

Tästä syystä valvontaviranomainen katsoo, että järjestelmä on tarkoituksenmukaista perustaa vain rajoitetuksi ajaksi, jotta voidaan auttaa elinkelpoisen matkailualan kehittymistä Norjan vähiten asutuilla alueilla. Norjan viranomaisten esittämä kymmenen vuoden kesto vaikuttaa tavoitteen saavuttamisen kannalta liian pitkältä. Valvontaviranomainen katsoo, että järjestelmä olisi rajoitettava kolmen vuoden aloituskauteen, jonka aikana järjestelmän tarkoituksenmukaisuutta voidaan arvioida. Tästä syystä Norjan viranomaisten olisi tämän ajanjakson loputtua arvioitava järjestelmän vaikutuksia ottamalla huomioon sekä järjestelmän myönteiset vaikutukset että mahdolliset kielteiset vaikutukset kilpailuun.

3.4   Tuen on oltava oikeassa suhteessa järjestelmän tavoitteeseen

| (94) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseksi voidaan pitää sopimuksen toimintaan soveltuvana, ”jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. Jotta järjestelmä olisi yhteismarkkinoille soveltuva, sen on oltava oikeassa suhteessa järjestelmän tavoitteeseen. |
| --- | --- |

(94)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseksi voidaan pitää sopimuksen toimintaan soveltuvana, ”jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. Jotta järjestelmä olisi yhteismarkkinoille soveltuva, sen on oltava oikeassa suhteessa järjestelmän tavoitteeseen.

| (95) | Norjan viranomaisten näkemyksen mukaan järjestelmä on suunniteltu siten, että tukea annetaan vain välttämätön määrä. Tilauslentoja koskevasta rahastosta annettava enimmäistuki (25 %) annetaan, jos käyttöaste on enintään 60 prosenttia. Tuki-intensiteetti alenee asteittain nollaan, kun käyttöaste saavuttaa keskimäärin 80 prosenttia. (56) |
| --- | --- |

(95)

Norjan viranomaisten näkemyksen mukaan järjestelmä on suunniteltu siten, että tukea annetaan vain välttämätön määrä. Tilauslentoja koskevasta rahastosta annettava enimmäistuki (25 %) annetaan, jos käyttöaste on enintään 60 prosenttia. Tuki-intensiteetti alenee asteittain nollaan, kun käyttöaste saavuttaa keskimäärin 80 prosenttia. (56)

| (96) | Norjan viranomaisten mukaan järjestelmä, joka pienentää matkanjärjestäjien riskiä, johtaa todennäköisesti yli 60 prosentin käyttöasteeseen, ja siten on epätodennäköistä, että tuki-intensiteetti vastaa 25:tä prosenttia tilauslennon kustannuksista. |
| --- | --- |

(96)

Norjan viranomaisten mukaan järjestelmä, joka pienentää matkanjärjestäjien riskiä, johtaa todennäköisesti yli 60 prosentin käyttöasteeseen, ja siten on epätodennäköistä, että tuki-intensiteetti vastaa 25:tä prosenttia tilauslennon kustannuksista.

| (97) | Valvontaviranomainen toteaa, että järjestelmän tärkein ominaisuus on muodostaa matkanjärjestäjille takuu, jotta ne eivät peruuta lentoja, joiden käyttöaste on alhainen. Enimmäistuki on 25 prosenttia tilauslennon kustannuksista. Tilauslennoista, joiden käyttöaste on alle 60 prosenttia, koituvia lisäkustannuksia ei korvata. Tilauslentoja koskevasta rahastosta myönnettävän tuen kokonaismäärän arvioidaan olevan alle kymmenen miljoonaa Norjan kruunua vuodessa. Valvontaviranomainen katsoo tämän suhteellisen alhaisen tuen määrän olevan oikeasuhteista. Näin alhainen määrä ei todennäköisesti vaikuta kauppaan kohtuuttoman haitallisesti. |
| --- | --- |

(97)

Valvontaviranomainen toteaa, että järjestelmän tärkein ominaisuus on muodostaa matkanjärjestäjille takuu, jotta ne eivät peruuta lentoja, joiden käyttöaste on alhainen. Enimmäistuki on 25 prosenttia tilauslennon kustannuksista. Tilauslennoista, joiden käyttöaste on alle 60 prosenttia, koituvia lisäkustannuksia ei korvata. Tilauslentoja koskevasta rahastosta myönnettävän tuen kokonaismäärän arvioidaan olevan alle kymmenen miljoonaa Norjan kruunua vuodessa. Valvontaviranomainen katsoo tämän suhteellisen alhaisen tuen määrän olevan oikeasuhteista. Näin alhainen määrä ei todennäköisesti vaikuta kauppaan kohtuuttoman haitallisesti.

| (98) | Siten on mahdollista tehdä ero tämän järjestelmän ja matkanjärjestäjille Kreikassa maksettavia palkkioita koskevasta järjestelmästä tehdyn EU:n komission päätöksen välillä. (57) Viimeksi mainitussa järjestelmässä matkanjärjestäjät olisivat saaneet palkkiota 40 euroa matkailijaa kohden. Valvontaviranomainen on ymmärtänyt kyseisen järjestelmän siten, että sitä ei ollut rajoitettu korvaamaan ylimääräisiä kuljetuskustannuksia, joita aiheutuu matkailijoiden tuomisesta Kreikkaan. (58)Tämä on päinvastoin tilauslentoja koskevassa rahastossa. Sen tavoitteena on kannustaa matkanjärjestäjiä sitoutumaan sopimusvelvoitteisiin, ennen kuin ne saavat varauksia matkailijoilta. Tämä toteutetaan maksamalla matkanjärjestäjille korvausta siinä tapauksessa, että ne eivät saa katettua kustannuksia, joita aiheutuu matkailijoiden kuljettamisesta Pohjois-Norjaan. |
| --- | --- |

(98)

Siten on mahdollista tehdä ero tämän järjestelmän ja matkanjärjestäjille Kreikassa maksettavia palkkioita koskevasta järjestelmästä tehdyn EU:n komission päätöksen välillä. (57) Viimeksi mainitussa järjestelmässä matkanjärjestäjät olisivat saaneet palkkiota 40 euroa matkailijaa kohden. Valvontaviranomainen on ymmärtänyt kyseisen järjestelmän siten, että sitä ei ollut rajoitettu korvaamaan ylimääräisiä kuljetuskustannuksia, joita aiheutuu matkailijoiden tuomisesta Kreikkaan. (58)Tämä on päinvastoin tilauslentoja koskevassa rahastossa. Sen tavoitteena on kannustaa matkanjärjestäjiä sitoutumaan sopimusvelvoitteisiin, ennen kuin ne saavat varauksia matkailijoilta. Tämä toteutetaan maksamalla matkanjärjestäjille korvausta siinä tapauksessa, että ne eivät saa katettua kustannuksia, joita aiheutuu matkailijoiden kuljettamisesta Pohjois-Norjaan.

| (99) | Valvontaviranomainen toteaa myös, että järjestelmän edunsaajat voivat sijaita joko Norjassa tai ulkomailla ja ne voivat tehdä tilauslentoja koskevia sopimuksia joko norjalaisen tai muun kuin norjalaisen lentoyhtiön kanssa, kuten jo mainittiin. Samanlaisia tilanteita kohdellaan järjestelmässä tasapuolisesti. Tästä syystä valvontaviranomainen ei pidä järjestelmää syrjivänä. |
| --- | --- |

(99)

Valvontaviranomainen toteaa myös, että järjestelmän edunsaajat voivat sijaita joko Norjassa tai ulkomailla ja ne voivat tehdä tilauslentoja koskevia sopimuksia joko norjalaisen tai muun kuin norjalaisen lentoyhtiön kanssa, kuten jo mainittiin. Samanlaisia tilanteita kohdellaan järjestelmässä tasapuolisesti. Tästä syystä valvontaviranomainen ei pidä järjestelmää syrjivänä.

| (100) | Edellä sanotun pohjalta valvontaviranomainen katsoo, että tuki on oikeassa suhteessa järjestelmän tavoitteeseen. |
| --- | --- |

(100)

Edellä sanotun pohjalta valvontaviranomainen katsoo, että tuki on oikeassa suhteessa järjestelmän tavoitteeseen.

4.   Valtuutuksen kesto

| (101) | Valvontaviranomainen esitti 27 päivänä kesäkuuta 2012 tekemässään päätöksessä N:o 246/12/KOL epäilyn, voitaisiinko järjestelmä hyväksyä pitemmälle ajanjaksolle kuin 31 päivään joulukuuta 2013 asti. Saatujen huomautusten perusteella tarvitaan pitkähkö aika mitattavissa olevan vaikutuksen aikaan saamiseksi alueen kehittämiseen. Kun otetaan huomioon epäilyt, joita valvontaviranomainen on päätöksessään N:o 246/12/KOL esittänyt järjestelmän vaikutuksista alueen kehittämiseen ja väestökadon estämiseen, kolmen (3) vuoden ajanjakso on tarkoituksenmukaisempi. Toimintatuen tarvetta ja sen määrää olisi kaikissa tapauksissa säännöllisesti tarkasteltava uudelleen, jotta voidaan varmistaa sen pitkän aikavälin merkitys asianomaiselle alueelle. (59) Tällainen pitkähkö ajanjakso helpottaa järjestelmän kestävien vaikutusten arviointia. |
| --- | --- |

(101)

Valvontaviranomainen esitti 27 päivänä kesäkuuta 2012 tekemässään päätöksessä N:o 246/12/KOL epäilyn, voitaisiinko järjestelmä hyväksyä pitemmälle ajanjaksolle kuin 31 päivään joulukuuta 2013 asti. Saatujen huomautusten perusteella tarvitaan pitkähkö aika mitattavissa olevan vaikutuksen aikaan saamiseksi alueen kehittämiseen. Kun otetaan huomioon epäilyt, joita valvontaviranomainen on päätöksessään N:o 246/12/KOL esittänyt järjestelmän vaikutuksista alueen kehittämiseen ja väestökadon estämiseen, kolmen (3) vuoden ajanjakso on tarkoituksenmukaisempi. Toimintatuen tarvetta ja sen määrää olisi kaikissa tapauksissa säännöllisesti tarkasteltava uudelleen, jotta voidaan varmistaa sen pitkän aikavälin merkitys asianomaiselle alueelle. (59) Tällainen pitkähkö ajanjakso helpottaa järjestelmän kestävien vaikutusten arviointia.

| (102) | Tästä syystä Norjan olisi kolmen (3) vuoden kuluttua esitettävä kertomus, jossa arvioidaan järjestelmän vaikutuksia alueen matkailun kehittämiseen ja väestökadon estämiseen sekä sen vaikutuksia kilpailuun, jotta valvontaviranomainen voi arvioida järjestelmän välttämättömyyttä ja tarkoituksenmukaisuutta. |
| --- | --- |

(102)

Tästä syystä Norjan olisi kolmen (3) vuoden kuluttua esitettävä kertomus, jossa arvioidaan järjestelmän vaikutuksia alueen matkailun kehittämiseen ja väestökadon estämiseen sekä sen vaikutuksia kilpailuun, jotta valvontaviranomainen voi arvioida järjestelmän välttämättömyyttä ja tarkoituksenmukaisuutta.

5.   Päätelmä

| (103) | Valvontaviranomainen katsoo, että kaikki ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa asetetut edellytykset täyttyvät ja että tilauslentoja koskeva rahoitusjärjestelmä on näin ollen valtiontukea. |
| --- | --- |

(103)

Valvontaviranomainen katsoo, että kaikki ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa asetetut edellytykset täyttyvät ja että tilauslentoja koskeva rahoitusjärjestelmä on näin ollen valtiontukea.

| (104) | Valvontaviranomainen katsoo edellä esitetyn arvion perusteella, että tilauslentoja koskeva rahoitusjärjestelmä soveltuu ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisen poikkeuksen nojalla. |
| --- | --- |

(104)

Valvontaviranomainen katsoo edellä esitetyn arvion perusteella, että tilauslentoja koskeva rahoitusjärjestelmä soveltuu ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisen poikkeuksen nojalla.

| (105) | Valvontaviranomainen on kuitenkin epäillyt järjestelmän tarkoituksenmukaisuutta ja sen vaikutuksia alueen kehittämiseen ja väestökadon estämiseen. Epäilyt koskevat erityisesti sitä, voitaisiinko tavoitteet saavuttaa muilla keinoin. Tästä syystä valvontaviranomainen on päättänyt, että järjestelmä voidaan hyväksyä kolmen vuoden ajaksi tämän päätöksen päivämäärästä. Lisäksi Norjan viranomaisten olisi sitouduttava laatimaan ja esittämään järjestelmästä arviointi sekä dokumentoimaan sen vaikutukset alueen matkailun kehittämiseen ja väestökadon estämiseen sekä vaikutukset kilpailuun. Riippumattoman asiantuntijan on tehtävä arviointi, joka toimitetaan valvontaviranomaiselle. |
| --- | --- |

(105)

Valvontaviranomainen on kuitenkin epäillyt järjestelmän tarkoituksenmukaisuutta ja sen vaikutuksia alueen kehittämiseen ja väestökadon estämiseen. Epäilyt koskevat erityisesti sitä, voitaisiinko tavoitteet saavuttaa muilla keinoin. Tästä syystä valvontaviranomainen on päättänyt, että järjestelmä voidaan hyväksyä kolmen vuoden ajaksi tämän päätöksen päivämäärästä. Lisäksi Norjan viranomaisten olisi sitouduttava laatimaan ja esittämään järjestelmästä arviointi sekä dokumentoimaan sen vaikutukset alueen matkailun kehittämiseen ja väestökadon estämiseen sekä vaikutukset kilpailuun. Riippumattoman asiantuntijan on tehtävä arviointi, joka toimitetaan valvontaviranomaiselle.

| (106) | Norjan viranomaisia muistutetaan velvollisuudesta esittää järjestelmän täytäntöönpanosta vuosittain kertomus pöytäkirjassa 3 olevan II osan 21 artiklan ja täytäntöönpanosäännöksistä tehdyn päätöksen (60) 5 ja 6 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(106)

Norjan viranomaisia muistutetaan velvollisuudesta esittää järjestelmän täytäntöönpanosta vuosittain kertomus pöytäkirjassa 3 olevan II osan 21 artiklan ja täytäntöönpanosäännöksistä tehdyn päätöksen (60) 5 ja 6 artiklan mukaisesti.

| (107) | Lisäksi Norjan viranomaisia muistutetaan siitä, että kaikista suunnitelmista muuttaa järjestelmää on ilmoitettava valvontaviranomaiselle, |
| --- | --- |

(107)

Lisäksi Norjan viranomaisia muistutetaan siitä, että kaikista suunnitelmista muuttaa järjestelmää on ilmoitettava valvontaviranomaiselle,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tilauslentoja koskeva rahoitusjärjestelmä Pohjois-Norjaa varten, sellaisena kuin Norjan viranomaiset ovat siitä ilmoittaneet, on ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2 artikla

Tukijärjestelmä soveltuu ETA-sopimuksen toimintaan sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti edellyttäen, että sitä toteutetaan kolmen (3) vuoden ajan tämän päätöksen päivämäärästä. Kolmen (3) vuoden ajanjakson päätyttyä Norjan on annettava valvontaviranomaiselle kertomus, johon on liitetty arviointi järjestelmän vaikutuksista alueen matkailun kehittämiseen ja väestökadon estämiseen sekä sen vaikutuksista kilpailuun.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Norjan kuningaskunnalle.

4 artikla

Tämä päätös on todistusvoimainen ainoastaan englannin kielellä.

Tehty Brysselissä 10 päivänä heinäkuuta 2013.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Oda Helen SLETNES

Puheenjohtaja

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Kollegion jäsen

---

(1)  Tapahtumat nro 632837 ja 322824.

1

(2)  Tapahtuma nro 638133.

2

(3)  EUVL C 291, 27.9.2012, s. 2 ja ETA-täydennysosa N:o 53, 27.9.2012, s. 36.

3

(4)  Tapahtuma nro 644991.

4

(5)  Innovative Experiences (tapahtuma nro 650797), NHO Reiseliv (tapahtuma nro 650549), NHO Luftfart (tapahtuma nro 650733), Avinor (tapahtuma nro 650806), VinterTroms AS (tapahtuma nro 650827), Northern Norway Tourist Board Ltd (tapahtuma nro 650958), hotelliketjut Rica Hotels ja Thon Hotels (tapahtuma nro 650880) sekä Voigt Travel b.v. (tapahtuma nro 668161).

5

(6)  Tapahtumat nro 653590 ja 653595.

6

(7)  Tapahtuma nro 669821.

7

(8)  Tilauslennolla tarkoitetaan lentoa, jota ei lennetä säännöllisesti aikataulun mukaan.

8

(9)  Luokan Boeing 737 ja sitä suuremmat ilma-alukset.

9

(10)  Seuraavilla Pohjois-Norjan lentoasemilla voidaan nykyisin ottaa vastaan suuria ilma-aluksia: Tromssa, Bodø, Harstad Narvik/Evenes, Alattio, Kirkkoniemi (Høybuktmoen), Bardufoss, Svalbard, Lakselv (Banak), Andøya (joita kutsutaan myös ”revontulien lentoasemiksi”). Svalbard, katso ETA-sopimuksen pöytäkirja 40.

10

(11)  Järjestelmää on kuvattu yksityiskohtaisesti jäljempänä 2.5 jaksossa.

11

(12)  ’Tilauslentojen sarjalla’ tarkoitetaan kahden kohteen välillä rajoitetun ajan tehtäviä tilauslentoja (esim. viikoittaisia lentoja Bodøn ja Lontoon välillä helmikuusta huhtikuuhun).

12

(13)  Käyttöasteella tarkoitetaan lennolle myytyjen paikkojen prosentuaalista osuutta. Käyttöaste määritellään siten, että lennolle lähtevien matkustajien todellinen määrä jaetaan ilma-aluksessa olevien istuinpaikkojen enimmäiskapasiteetilla.

13

(14)  Tilauslentojen sarja, jossa keskimääräinen käyttöaste on alle 60 prosenttia, on tukikelpoinen, mutta tuen enimmäismäärä on silti 25 prosenttia tilauslennon kustannuksista, joita aiheutuu, kun käyttöaste on 60 prosenttia. Jos käyttöaste on alle 60 prosenttia, tuki ei kata tilauslennon järjestäjän tappioita kokonaan. Tätä on havainnollistettu jäljempänä johdanto-osan 26 kappaleessa olevassa kuvassa.

14

(15)  Tämä vastaa 25 prosentin tuki-intensiteettiä tilauslennon kokonaiskustannuksista. Tilauslentojen kokonaiskustannusten arvioidaan olevan 33 600 000 Norjan kruunua (300 000 kruunua lentokiertoa kohti kerrottuna 112:lla).

15

(16)  Katso Norjan hallituksen valkoinen kirja Nordområdene. Visjon og virkemidler — en kortversjon, Meld. St. 7, 2011–2012 (Pohjoiset alueet. Visio ja ohjauskeinot — supistettu laitos, s. 25). Sen mukaan yksi painopiste on keskittää huomio Pohjois-Norjan ja Svalbardin matkailualaan sekä edistää ja lisätä yhteistyötä ja koordinaatiota matkailualan toimijoiden välillä (s. 37, http://www.regjeringen.no/upload/UD/Vedlegg/Nordområdene/UD_nordomrodene_EN_web.pdf). Norjan hallitusohjelmassa vuosille 2009–2013 viitataan matkailun tärkeyteen erityisesti Pohjois-Norjassa. Sen mukaan Pohjois-Norja on ainutlaatuinen matkailukohde, jolle on annettava välineet toteuttaa kaikki mahdollisuutensa (s. 22, http://arbeiderpartiet.no/file/download/4861/58544/file/soriamoria2_english.pdf).

16

(17)  Katso Norjan hallituksen matkailustrategia. Sen mukaan Avinor luo ”revontulien lentoasemista” yhtenäisen tavaramerkin Pohjois-Norjan suurimmille lentoasemille ja tukee Pohjois-Norjan tilauslentoja koskevaa rahastoa, jonka avulla on tarkoitus lisätä tilausmatkoja alueelle. Strategiassa todetaan, että toimialalta saadun palautteen mukaan kyseessä on uuden liikenteen edistämisen kannalta tärkeä aloite (Destinasjon Norge — Nasjonal strategi for reiselivsnæringen (Matkakohteena Norja — Kansallinen matkailustrategia), s. 76, http://www.regjeringen.no/pages/37646196/Lenke_til_strategien-engelsk.pdf).

17

(18)  Esimerkiksi Nordlandin maakunta on laatinut Nordlandille matkailustrategian vuosiksi 2011–2015 (Reiselivsstrategi for Nordland 2011–2015, http://www.nfk.no/Filnedlasting.aspx?MId1=1266&FilId=11230).

18

(19)  Alueellista valtiontukea koskevat valvontaviranomaisen suuntaviivat 2007–2013, EYVL L 231, 3.9.1994, s. 1 ja ETA-täydennysosa N:o 2, 3.9.1994, s. 42, saatavana myös verkko-osoitteessa: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/. Suuntaviivoja on muutettu viimeksi 6.4.2006, EUVL L 54, 28.2.2008, s. 1 ja ETA-täydennysosa N:o 11, 28.2.2008, s. 1. Suuntaviivat vastaavat Euroopan komission antamia suuntaviivoja ”Alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat vuosille 2007–2013”, EUVL C 54, 4.3.2006, s. 13. Kolme maakuntaa ovat NUTS II -alueita. Alhaisin väestötiheys on Finnmarkissa, 1,6 asukasta neliökilometrillä.

19

(20)  Valvontaviranomainen hyväksyi vuonna 2009 tukijärjestelmän reitin kehittämiseksi Pohjois-Norjan toiseksi suurimmasta kaupungista Bodøstä; katso valvontaviranomaisen päätös N:o 179/09/KOL (”Lentoreittien kehittämisrahasto Bodø”). Lentoreittien kehittämisrahasto ei toistaiseksi ole myöntänyt järjestelmästä tukia. Lentoyhtiö Norwegian on liikennöinyt reittiä Tromssasta yhteen Euroopan suurimmista kaupungeista. Reitti ei ollut kannattava Avinorin antamasta tuesta huolimatta. Reitti lopetettiin maaliskuussa 2011. Air Baltic on lentänyt kausiluonteisesti Tromssan ja Riian välillä kahdesti viikossa 1. huhtikuuta — 30. syyskuuta. Reitti lopetettiin vuonna 2011. SAS liikennöi Tromssan ja Tukholman välillä kahdesti viikossa 1. heinäkuuta — 15. elokuuta. Lisäksi venäläinen lentoyhtiö lentää kolme kertaa viikossa Tromssasta Venäjälle Murmanskiin. Koska kansainvälisiä reittejä on rajoitetusti, voidaan olettaa, että Pohjois-Norjan lentoasemien ja Euroopan kaupunkien välisillä reiteillä on vain vähän kaupallista merkitystä lentoliikenteen harjoittajille (tapahtuma nro 632837).

20

(21)  Suorilla vaikutuksilla tarkoitetaan matkailijan omalla rahallaan maksamaa kulutusta. Välillisillä vaikutuksilla viitataan matkailijan kulutuksen arvoon laajemmin, esim. tavaroiden ja palvelujen kysyntään alihankintana.

21

(22)  Kaikki luvut ovat Norjan kruunuja. Luvut perustuvat selvitykseen Travel Life's economic impact in Trøndelag and North Norway 2010 (Matkailun taloudellinen vaikutus Trøndelagissa ja Pohjois-Norjassa vuonna 2010), jonka ovat laatineet Pohjois-Norjan neuvottelukunta (Landsdelsutvalget) ja Norjan matkailu- ja ravintola-alan liitto (NHO Reiseliv Nord-Norge).

22

(23)  Ilmoituksen s. 11 (tapahtuma nro 632837), jossa viitataan liikennetaloudellisen instituutin (Transportøkonomisk institutt, TØI) vuonna 2007 laatimaan raporttiin nro 941/2008 (https://www.toi.no/getfile.php/Publikasjoner/T%C3%98I%20rapporter/2008/941-2008/941-hele%20%20rapporten%20elektronisk-ny.pdf).

23

(24)  Norjan viranomaiset ovat ilmoittaneet lukujen olevan vain arvioita, jotka on tehty tilauslentoja koskevan rahaston talousarvion laatimista varten. Numeroiden pyöristämisen takia taulukossa esitetyt luvut eivät ole tarkkoja.

24

(25)  On mahdollista, että Norjan valtio antaa jonkin verran rahoitusta valtion talousarviosta.

25

(26)  ’Tyhjillä lento-osuuksilla’ tarkoitetaan lentoja, jotka tehdään ilma-aluksen siirtämiseksi tilauslentojen sarjan aloitus- ja lopetuspisteisiin. Ensimmäisen lähdön paluulento on tyhjä, samoin kuin lento, jolla noudetaan viimeiset matkustajat. Tyhjät lento-osuudet merkitsevät tilauslentojen sarjassa merkittävää kustannusta.

26

(27)  80 prosentin käyttöastetta pidetään toimialan yleisenä kannattavuusnormina.

27

(28)  Taulukko on tilauslentoja koskevan rahaston laatima. Siinä annetaan esimerkki järjestelmän toiminnasta, kun lennetään Lontoosta Pohjois-Norjaan Boeing 737–800 -tyyppisellä ilma-aluksella. Lentoyhtiön matkanjärjestäjältä perimäksi nettokustannukseksi arvioidaan 300 000 Norjan kruunua lentokiertoa kohden. Jos ilma-aluksen kapasiteetti on 186 henkilöä, 149 henkilön on ostettava lippu kannattavuusrajan saavuttamiseksi (80 prosenttia istuinkapasiteetista).

28

(29)  Havainnollistava kuva on tilauslentoja koskevan rahaston laatima (tapahtuma nro 632837).

29

(30)  Avinor AS on valtio-omisteinen yhtiö, joka hoitaa suurinta osaa Norjan siviililentoasemista.

30

(31)  Innovative Experiences edustaa 33:a elämysmatkailuyritystä Pohjois-Norjassa.

31

(32)  NHO Reiseliv (Norjan matkailu- ja ravintola-alan liitto) edustaa yli 2 500:aa yritystä, joiden palveluksessa on noin 55 000 työntekijää. NHO Reiselivin Pohjois-Norjan jaostolla on 400 jäsentä.

32

(33)  VinterTroms AS on kuuden pohjoisnorjalaisen matkailuyrityksen omistuksessa.

33

(34)  NHO Luftfart edustaa Norjan lentoliikennealan yrityksiä ja muita yrityksiä, joiden etua asia koskee.

34

(35)  NHO Luftfart (tapahtuma nro 650733) (epävirallinen käännös englannista suomeen).

35

(36)  Asetus (EY) N:o 1008/2008, annettu 24 päivänä syyskuuta 2008, lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä (EUVL L 293, 31.10.2008, s. 3). Sisällytetty ETA-sopimukseen liitteessä XIII olevassa 64a kohdassa.

36

(37)  Tapahtuma nro 644991.

37

(38)  Tapahtumat nro 653590/653595 ja 669821.

38

(39)  Havainnollistava kuva on tilauslentoja koskevan rahaston laatima (tapahtuma nro 644991).

39

(40)  Katso jäljempänä II osan 3.3 jakso.

40

(41)  Norjan viranomaisten 15.11.2012 päiväämä kirje (tapahtumat nro 653590/653595).

41

(42)  Norjan viranomaiset ovat myös maininneet, että jossain vaiheessa tulevaisuudessa yksityiset yritykset saattavat yhteisrahoittaa tilauslentoja koskevaa rahastoa. Valvontaviranomaisen arviossa ei ole tutkittu tätä mahdollisuutta, koska se vaikuttaa suhteellisen epävarmalta.

42

(43)  Alueellista tukea koskevien suuntaviivojen 81 kohta.

43

(44)  Tapahtumat nro 632837 ja 322824.

44

(45)  Katso asia T-348/04, SIDE v. komissio, tuomio 15.4.2008 (Kok. s. II-625, 99 kohta) ja asia T-162/06, Kronoply GmbH v. komissio, tuomio 14.1.2009 (Kok. s. II-1, 75 kohta).

45

(46)  Alueellista tukea koskevien suuntaviivojen 1 kohta.

46

(47)  EFTA-valtion on osoitettava, että ehdotetun tuen myöntäminen on välttämätöntä ja tarkoituksenmukaista jatkuvan väestökadon estämiseksi tai lieventämiseksi (katso alueellista tukea koskevien suuntaviivojen alaviite 65).

47

(48)  Alueellista tukea koskevien suuntaviivojen 69 kohta.

48

(49)  Alueellista tukea koskevien suuntaviivojen 22 kohdan a alakohta.

49

(50)  Päätös 1999/99/EY, tehty 3 päivänä kesäkuuta 1998, Sisilian alueellisen lain N:o 25/93 työllisyyttä Sisiliassa edistävistä erityistoimenpiteistä (EYVL L 32, 5.2.1999, s. 18).

50

(51)  Katso alueellista tukea koskevien suuntaviivojen alaviite 65.

51

(52)  Katso esim. eriytetyistä sosiaaliturvamaksuista 19 päivänä heinäkuuta 2006 tehty valvontaviranomaisen päätös N:o 228/06/KOL. Siinä valvontaviranomainen toteaa Norjan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella, ettei muiden toimenpiteiden kuin toimintatuen voida riidattomasti osoittaa soveltuvan paremmin väestökadon estämiseen tai lieventämiseen vähiten asutuilla alueilla liittyvän tavoitteen saavuttamiseen (s. 23).

52

(53)  Alueellista tukea koskevien suuntaviivojen 10 kohta.

53

(54)  Katso edellä alaviitteessä 23 viittaus TØI:n raporttiin nro 941/2008 ja ilmoituksen s. 11 (tapahtuma nro 632837).

54

(55)  EU:n komissio on fuusioista tekemissään päätöksissä katsonut, että reitti- ja tilauslennot eivät ole samoilla markkinoilla. Katso esimerkiksi asia COMP/M.5141 — KLM/Martinair, jossa komissio on pitänyt lentopaikkojen tarjoamista matkanjärjestäjille (eli ”tukkumarkkinoita”) erillisenä markkinana loppuasiakkaille suunnattujen reittiliikennepalvelujen tarjonnasta. Komissio totesi, että istuinpaikkojen myyntiä matkanjärjestäjille koskevat markkinat ovat tuotantoketjussa ylempänä kuin istuinpaikkojen myyntiä yksittäisille matkustajille koskevat markkinat. Näin ollen kilpailuehdot ovat näillä markkinoilla selkeästi erilaiset, koska matkanjärjestäjillä on erilaiset vaatimukset kuin yksittäisillä asiakkailla (ne muun muassa ostavat suuria istuinpaikkapaketteja, neuvottelevat alennuksista, ottavat huomioon asiakkaiden tarpeet lentoaikojen suhteen jne.) (EUVL C 51, 4.3.2009, s. 4).

55

(56)  Katso järjestelmän kuvaus edellä I osan 2.5 jaksossa.

56

(57)  Päätös 2003/262/EY, tehty 27 päivänä marraskuuta 2002, matkanjärjestäjille Kreikassa maksettavia palkkioita koskevasta järjestelmästä (EUVL L 103, 24.4.2003, s. 63).

57

(58)  Kyseisessä asiassa EU:n komissio katsoi myös, että Kreikan viranomaiset eivät olleet esittäneet komissiolle asiaankuuluvia tietoja, jotta tuen tarkoituksenmukaisuutta olisi voitu arvioida siltä kannalta, mikä on sen merkitys aluekehitykselle (katso päätöksen johdanto-osan 22 kappale).

58

(59)  Alueellista tukea koskevien suuntaviivojen 71 kohta.

59

(60)  Saatavana verkko-osoitteessa: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:E2004C0195(01):FI:NOT.

60

---