# Eiropas Savienības L 130/2015

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 130 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 58. sējums2015. gada 28. maijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 130

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

58. sējums2015. gada 28. maijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/822 (2015. gada 11. maijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Capão de Freamunde (AĢIN)) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/823 (2015. gada 11. maijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Glückstädter Matjes (AĢIN)) | 3 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/824 (2015. gada 27. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 900/2008, ar ko nosaka analīzes metodes un citus tehniskus noteikumus, kuri jāievēro, piemērojot importa režīmu dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm | 4 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/825 (2015. gada 27. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 8 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2015/826 (2015. gada 22. maijs) par Dānijas paziņotajiem valsts noteikumiem attiecībā uz nitrītu pievienošanu noteiktiem gaļas produktiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 3526) | 10 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/822 (2015. gada 11. maijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Capão de Freamunde (AĢIN))

Capão de Freamunde

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/823 (2015. gada 11. maijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Glückstädter Matjes (AĢIN))

Glückstädter Matjes

3

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/824 (2015. gada 27. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 900/2008, ar ko nosaka analīzes metodes un citus tehniskus noteikumus, kuri jāievēro, piemērojot importa režīmu dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm

4

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/825 (2015. gada 27. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

8

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2015/826 (2015. gada 22. maijs) par Dānijas paziņotajiem valsts noteikumiem attiecībā uz nitrītu pievienošanu noteiktiem gaļas produktiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 3526)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 3526)

10

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 28.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 130/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 130/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/822

(2015. gada 11. maijs)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Capão de Freamunde (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Portugāles pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Capão de Freamunde, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Portugāles pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Capão de Freamunde, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Capão de Freamunde būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Capão de Freamunde būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums Capão de Freamunde (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.1. grupas “Svaiga gaļa (un subprodukti)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 11. maijā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV C 2, 7.1.2015., 3. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 28.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 130/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 130/3

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/823

(2015. gada 11. maijs)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Glückstädter Matjes (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Vācijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Glückstädter Matjes, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Vācijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Glückstädter Matjes, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Glückstädter Matjes būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Glückstädter Matjes būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums Glückstädter Matjes (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.7. grupas “Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 11. maijā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV C 2, 7.1.2015., 7. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 28.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 130/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 130/4

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/824

(2015. gada 27. maijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 900/2008, ar ko nosaka analīzes metodes un citus tehniskus noteikumus, kuri jāievēro, piemērojot importa režīmu dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 510/2014, ar kuru nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009 un (EK) Nr. 614/2009 (1), un jo īpaši tās 35. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (2) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 900/2008 (3) noteiktas analīzes metodes, kuras jāievēro ievedmuitas nodokļa aprēķināšanā dažiem pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, par pamatu ņemot piena tauku, piena olbaltumvielu, cietes/glikozes un saharozes/invertcukura/izoglikozes saturu tajos. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 900/2008 (3) noteiktas analīzes metodes, kuras jāievēro ievedmuitas nodokļa aprēķināšanā dažiem pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, par pamatu ņemot piena tauku, piena olbaltumvielu, cietes/glikozes un saharozes/invertcukura/izoglikozes saturu tajos.

| (2) | Ar minētajām analīzes metodēm pārbauda importētu pārstrādātu lauksaimniecības produktu sastāvu, kas norādīts importa deklarācijā. Ievedmuitas nodokļa lauksaimniecības komponentu daudzos gadījumos aprēķina, par pamatu ņemot deklarēto sastāvu. Analīzes metodes piemēro paraugiem, ko muitas dienesti ņēmuši no importētajām precēm. |
| --- | --- |

(2)

Ar minētajām analīzes metodēm pārbauda importētu pārstrādātu lauksaimniecības produktu sastāvu, kas norādīts importa deklarācijā. Ievedmuitas nodokļa lauksaimniecības komponentu daudzos gadījumos aprēķina, par pamatu ņemot deklarēto sastāvu. Analīzes metodes piemēro paraugiem, ko muitas dienesti ņēmuši no importētajām precēm.

| (3) | Ja preču sastāvā ir deklarēti tikai piena tauki, to saturu importētos pārstrādātos lauksaimniecības produktos nosaka, izmantojot ekstrakciju ar petrolēteri pēc hidrolīzes ar sālsskābi. Ja preču sastāvā ir uzrādīti arī tauki, kas nav piena tauki, piena tauku saturu nosaka pēc sviestskābes procentuālās koncentrācijas, pieņemot, ka sviestskābes satura līmenis piena taukos ir nemainīgs. Pamatojoties uz zinātniskiem pierādījumiem, sviestskābes koncentrācija, kas izteikta kā metilbutirāts, piena taukos ir 4 %, un šajā sakarībā aprēķinā tiek piemērots koeficients 25. Abas metodes kvalifikācijas testos un ilgtermiņa pieredzē kopumā ir pierādījušas savu uzticamību. |
| --- | --- |

(3)

Ja preču sastāvā ir deklarēti tikai piena tauki, to saturu importētos pārstrādātos lauksaimniecības produktos nosaka, izmantojot ekstrakciju ar petrolēteri pēc hidrolīzes ar sālsskābi. Ja preču sastāvā ir uzrādīti arī tauki, kas nav piena tauki, piena tauku saturu nosaka pēc sviestskābes procentuālās koncentrācijas, pieņemot, ka sviestskābes satura līmenis piena taukos ir nemainīgs. Pamatojoties uz zinātniskiem pierādījumiem, sviestskābes koncentrācija, kas izteikta kā metilbutirāts, piena taukos ir 4 %, un šajā sakarībā aprēķinā tiek piemērots koeficients 25. Abas metodes kvalifikācijas testos un ilgtermiņa pieredzē kopumā ir pierādījušas savu uzticamību.

| (4) | Tomēr ražošanas procesa dēļ dažu piena produktu piena tauku saturā ir samazināts sviestskābes daudzums. Komisijas Kopīgais pētniecības centrs 2015. gada 13. marta ziņojumā (4) konstatēja, ka sviestskābes daudzums piena tauku saturā ir samazināts piena produktos, kas tiek iegūti krejošanas procesā, kulšanas procesā sviesta iegūšanai un siera gatavošanas procesā (piemēram, vājpienā, paniņās, sūkalās), un produktos, kas iegūti no to turpmākas pārstrādes (piemēram, vājpiena pulverī, piena olbaltumvielu koncentrātā, piena olbaltumvielu izolātā, saldo sūkalu pulverī, skābo sūkalu pulverī, sūkalu olbaltumvielu koncentrātā un sūkalu olbaltumvielu izolātā). Eksperimentāli pierādījumi liecina, ka no šiem produktiem izolēto piena tauku saturā esošā sviestskābes satura samazinājums ir aptuveni 50 %. |
| --- | --- |

(4)

Tomēr ražošanas procesa dēļ dažu piena produktu piena tauku saturā ir samazināts sviestskābes daudzums. Komisijas Kopīgais pētniecības centrs 2015. gada 13. marta ziņojumā (4) konstatēja, ka sviestskābes daudzums piena tauku saturā ir samazināts piena produktos, kas tiek iegūti krejošanas procesā, kulšanas procesā sviesta iegūšanai un siera gatavošanas procesā (piemēram, vājpienā, paniņās, sūkalās), un produktos, kas iegūti no to turpmākas pārstrādes (piemēram, vājpiena pulverī, piena olbaltumvielu koncentrātā, piena olbaltumvielu izolātā, saldo sūkalu pulverī, skābo sūkalu pulverī, sūkalu olbaltumvielu koncentrātā un sūkalu olbaltumvielu izolātā). Eksperimentāli pierādījumi liecina, ka no šiem produktiem izolēto piena tauku saturā esošā sviestskābes satura samazinājums ir aptuveni 50 %.

| (5) | Ja šos piena produktus izmanto pārstrādātu lauksaimniecības produktu ražošanā, sviestskābes saturs ir samazināts arī piena taukos, kurus satur pārstrādāti lauksaimniecības produkti, kas ražoti, izmantojot šos taukus. Ja netiek pievienoti citi piena produkti, pārstrādātajos lauksaimniecības produktos samazinājuma līmenis ir tāds pats. |
| --- | --- |

(5)

Ja šos piena produktus izmanto pārstrādātu lauksaimniecības produktu ražošanā, sviestskābes saturs ir samazināts arī piena taukos, kurus satur pārstrādāti lauksaimniecības produkti, kas ražoti, izmantojot šos taukus. Ja netiek pievienoti citi piena produkti, pārstrādātajos lauksaimniecības produktos samazinājuma līmenis ir tāds pats.

| (6) | Visiem piena produktiem, kuru saturā esošajos piena taukos ir samazināts sviestskābes daudzums, raksturīgs zems piena tauku saturs un augsts piena olbaltumvielu saturs sausnā. Minēto produktu vidējais piena olbaltumvielu saturs ir lielākoties vismaz astoņas reizes augstāks nekā to vidējais piena tauku saturs. |
| --- | --- |

(6)

Visiem piena produktiem, kuru saturā esošajos piena taukos ir samazināts sviestskābes daudzums, raksturīgs zems piena tauku saturs un augsts piena olbaltumvielu saturs sausnā. Minēto produktu vidējais piena olbaltumvielu saturs ir lielākoties vismaz astoņas reizes augstāks nekā to vidējais piena tauku saturs.

| (7) | Sviestskābes daudzuma samazinājums nosaka to, ka analizētais piena tauku saturs, kurš ar līdz šim pieejamo metodi noteikts pārstrādātā lauksaimniecības produktā, var būt zemāks nekā piena tauku saturs, kas norādīts importa deklarācijā. Tādējādi produkts var tikt klasificēts, piemērojot papildu kodu, un ievedmuitas nodoklis var tikt aprēķināts atšķirīgi no tādu produktu ievedmuitas nodokļa, kuros sviestskābes saturs nav samazināts. |
| --- | --- |

(7)

Sviestskābes daudzuma samazinājums nosaka to, ka analizētais piena tauku saturs, kurš ar līdz šim pieejamo metodi noteikts pārstrādātā lauksaimniecības produktā, var būt zemāks nekā piena tauku saturs, kas norādīts importa deklarācijā. Tādējādi produkts var tikt klasificēts, piemērojot papildu kodu, un ievedmuitas nodoklis var tikt aprēķināts atšķirīgi no tādu produktu ievedmuitas nodokļa, kuros sviestskābes saturs nav samazināts.

| (8) | Lielākajā daļā gadījumu produkts ar zemāku piena tauku saturu, kas noteikts ar līdz šim piemēroto metodi, tiek klasificēts, piemērojot papildu kodu, un tādējādi ievedmuitas nodoklis ir zemāks nekā produktiem, kuros ir tāds pats piena tauku saturs, bet sviestskābes saturs nav samazināts. Tomēr dažos gadījumos produkts ar zemāku piena tauku saturu tiek klasificēts, piemērojot papildu kodu, uz kuru attiecas būtiski lielāks ievedmuitas nodoklis, līdz ar to nodoklis tiek nepamatoti palielināts. |
| --- | --- |

(8)

Lielākajā daļā gadījumu produkts ar zemāku piena tauku saturu, kas noteikts ar līdz šim piemēroto metodi, tiek klasificēts, piemērojot papildu kodu, un tādējādi ievedmuitas nodoklis ir zemāks nekā produktiem, kuros ir tāds pats piena tauku saturs, bet sviestskābes saturs nav samazināts. Tomēr dažos gadījumos produkts ar zemāku piena tauku saturu tiek klasificēts, piemērojot papildu kodu, uz kuru attiecas būtiski lielāks ievedmuitas nodoklis, līdz ar to nodoklis tiek nepamatoti palielināts.

| (9) | Tāpēc būtu jāievieš alternatīva metode piena tauku satura noteikšanai attiecīgajiem pārstrādātajiem lauksaimniecības produktiem. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc būtu jāievieš alternatīva metode piena tauku satura noteikšanai attiecīgajiem pārstrādātajiem lauksaimniecības produktiem.

| (10) | Ar šo regulu ieviestajai metodei būtu jāattiecas tikai uz pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kuru saturā ir samazināts sviestskābes daudzums, attiecībā uz kuru var atrast piemērotu piena tauku satura noteikšanas metodi, ņemot vērā esošo zinātnisko informāciju. Jaunā metode nebūtu jāizmanto produktiem, kuriem līdz šim izmantotās analīzes metodes rezultāti ir uzticami, vai produktiem, kuriem nav iespējams atrast piemērotu piena tauku satura noteikšanas metodi, kas būtu tikpat pareiza un precīza. |
| --- | --- |

(10)

Ar šo regulu ieviestajai metodei būtu jāattiecas tikai uz pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kuru saturā ir samazināts sviestskābes daudzums, attiecībā uz kuru var atrast piemērotu piena tauku satura noteikšanas metodi, ņemot vērā esošo zinātnisko informāciju. Jaunā metode nebūtu jāizmanto produktiem, kuriem līdz šim izmantotās analīzes metodes rezultāti ir uzticami, vai produktiem, kuriem nav iespējams atrast piemērotu piena tauku satura noteikšanas metodi, kas būtu tikpat pareiza un precīza.

| (11) | Līdz šim pieejamā zinātniskā informācija liecina, ka sviestskābes satura samazinājuma pakāpi var ticami noteikt tikai pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kuros piena olbaltumvielu saturs ir 30 % vai vairāk un piena saturs ir mazāks nekā 6 %. Minēto produktu pamatā ir vienīgi vājpiens, sūkalas, paniņas vai piena sastāvdaļas, kas ražotas no vājpiena, sūkalām vai paniņām, bez citu piena produktu pievienošanas. |
| --- | --- |

(11)

Līdz šim pieejamā zinātniskā informācija liecina, ka sviestskābes satura samazinājuma pakāpi var ticami noteikt tikai pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kuros piena olbaltumvielu saturs ir 30 % vai vairāk un piena saturs ir mazāks nekā 6 %. Minēto produktu pamatā ir vienīgi vājpiens, sūkalas, paniņas vai piena sastāvdaļas, kas ražotas no vājpiena, sūkalām vai paniņām, bez citu piena produktu pievienošanas.

| (12) | Tas, ka sviestskābes saturs piena taukos ir samazināts par 50 %, nozīmē, ka sviestskābes saturs piena taukos, kas izteikts kā metilbutirāts, ir tikai 2 %, nevis 4 %. Tāpēc saskaņā ar jauno metodi piena tauku satura aprēķinā koeficienta 25 vietā būtu jāpiemēro koeficients 50. |
| --- | --- |

(12)

Tas, ka sviestskābes saturs piena taukos ir samazināts par 50 %, nozīmē, ka sviestskābes saturs piena taukos, kas izteikts kā metilbutirāts, ir tikai 2 %, nevis 4 %. Tāpēc saskaņā ar jauno metodi piena tauku satura aprēķinā koeficienta 25 vietā būtu jāpiemēro koeficients 50.

| (13) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 900/2008. |
| --- | --- |

(13)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 900/2008.

| (14) | Lai nodrošinātu ar šo regulu ieviesto grozījumu mērķu sasniegšanu, Komisijai ar šo regulu ieviestās analīzes metodes darbība būtu atkārtoti jānovērtē pēc tik ilga laika, kas ļautu tai no dalībvalstīm iegūt pietiekamu informāciju par minētās metodes piemērošanu. Minētajā informācijā būtu jāietilpst tikai elementiem, kas ir nepieciešami, lai novērtētu jaunās metodes darbību, un tās sniegšanai nebūtu jārada nevajadzīgs administratīvais slogs. |
| --- | --- |

(14)

Lai nodrošinātu ar šo regulu ieviesto grozījumu mērķu sasniegšanu, Komisijai ar šo regulu ieviestās analīzes metodes darbība būtu atkārtoti jānovērtē pēc tik ilga laika, kas ļautu tai no dalībvalstīm iegūt pietiekamu informāciju par minētās metodes piemērošanu. Minētajā informācijā būtu jāietilpst tikai elementiem, kas ir nepieciešami, lai novērtētu jaunās metodes darbību, un tās sniegšanai nebūtu jārada nevajadzīgs administratīvais slogs.

| (15) | Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(15)

Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 900/2008 groza šādi:

| 1) | regulas 2. panta 3. punktā:






  a) | punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | ja b) vai c) apakšpunktā nav noteikts citādi, piena tauku saturu masas procentos nosaka, izmantojot ekstrakciju ar petrolēteri pēc hidrolīzes ar sālsskābi;” |
| --- | --- | --- | --- |

1)

regulas 2. panta 3. punktā:

a)

punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

ja b) vai c) apakšpunktā nav noteikts citādi, piena tauku saturu masas procentos nosaka, izmantojot ekstrakciju ar petrolēteri pēc hidrolīzes ar sālsskābi;”

;

| b) | punktam pievieno šādu c) apakšpunktu:






  “c) | ja tauki, kas nav piena tauki, arī ir deklarēti to preču sastāvā, par kurām iekasējama “lauksaimniecības komponenta” maksa, kas noteikta Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikumā noteiktās kombinētās nomenklatūras otrajā daļā un trešās daļas I iedaļas 1. pielikumā, un šo preču sastāvā ir 30 % vai vairāk piena olbaltumu [olbaltumvielu], kas noteikti atbilstīgi šā panta 4. punktam, un mazāk nekā 6 % piena tauku, kā deklarējis deklarētājs, b) apakšpunktā noteiktās procedūras vietā piemēro tālāk minēto procedūru:






  — | preču kopējo tauku saturu masas procentos nosaka saskaņā ar a) apakšpunktu, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

punktam pievieno šādu c) apakšpunktu:

“c)

ja tauki, kas nav piena tauki, arī ir deklarēti to preču sastāvā, par kurām iekasējama “lauksaimniecības komponenta” maksa, kas noteikta Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikumā noteiktās kombinētās nomenklatūras otrajā daļā un trešās daļas I iedaļas 1. pielikumā, un šo preču sastāvā ir 30 % vai vairāk piena olbaltumu [olbaltumvielu], kas noteikti atbilstīgi šā panta 4. punktam, un mazāk nekā 6 % piena tauku, kā deklarējis deklarētājs, b) apakšpunktā noteiktās procedūras vietā piemēro tālāk minēto procedūru:

—

preču kopējo tauku saturu masas procentos nosaka saskaņā ar a) apakšpunktu,

| — | piena tauku satura noteikšanai izmanto metodi, kas pamatojas uz ekstrakciju ar petrolēteri pēc hidrolīzes ar sālsskābi, pēc ekstrakcijas izdarot taukskābju metilesteru gāzes hromatogrāfiju. Ja atklāj piena tauku klātbūtni, to procentuālo īpatsvaru aprēķina, reizinot metilbutirāta procentuālo koncentrāciju ar 50, rezultātu reizinot ar preču kopējo tauku saturu masas procentos un dalot ar 100.” |
| --- | --- |

—

piena tauku satura noteikšanai izmanto metodi, kas pamatojas uz ekstrakciju ar petrolēteri pēc hidrolīzes ar sālsskābi, pēc ekstrakcijas izdarot taukskābju metilesteru gāzes hromatogrāfiju. Ja atklāj piena tauku klātbūtni, to procentuālo īpatsvaru aprēķina, reizinot metilbutirāta procentuālo koncentrāciju ar 50, rezultātu reizinot ar preču kopējo tauku saturu masas procentos un dalot ar 100.”

;

| 2) | iekļauj šādu 4.a pantu:
  “4.a pants
  1.   Dalībvalstis līdz 2017. gada 17. decembrim sniedz Komisijai informāciju par tādas analīzes rezultātiem, kura veikta saskaņā ar 2. panta 3. un 4. punktā paredzētajām procedūrām un kura attiecas uz precēm ar piena olbaltumu [olbaltumvielu] saturu 30 % vai vairāk, kurš noteikts saskaņā ar 2. panta 4. punktu un deklarēts muitā no 2015. gada 17. jūnija līdz 2017. gada 17. jūnijam.
  2.   Šā panta 1. punktā minēto informāciju paziņo elektroniski un tajā ietver šādus elementus:






  a) | muitas deklarācijas pieņemšanas datums; |
| --- | --- | --- |

2)

iekļauj šādu 4.a pantu:

“4.a pants

1.   Dalībvalstis līdz 2017. gada 17. decembrim sniedz Komisijai informāciju par tādas analīzes rezultātiem, kura veikta saskaņā ar 2. panta 3. un 4. punktā paredzētajām procedūrām un kura attiecas uz precēm ar piena olbaltumu [olbaltumvielu] saturu 30 % vai vairāk, kurš noteikts saskaņā ar 2. panta 4. punktu un deklarēts muitā no 2015. gada 17. jūnija līdz 2017. gada 17. jūnijam.

2.   Šā panta 1. punktā minēto informāciju paziņo elektroniski un tajā ietver šādus elementus:

a)

muitas deklarācijas pieņemšanas datums;

| b) | attiecīgo preču daudzums; |
| --- | --- |

b)

attiecīgo preču daudzums;

| c) | attiecīgo preču tarifa klasifikācija; |
| --- | --- |

c)

attiecīgo preču tarifa klasifikācija;

| d) | deklarētais papildu kods un – attiecībā uz precēm, kurām piemērota 2. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteiktā metode, – papildu kods, kas piemērojams, pamatojoties uz minētās metodes rezultātiem; |
| --- | --- |

d)

deklarētais papildu kods un – attiecībā uz precēm, kurām piemērota 2. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteiktā metode, – papildu kods, kas piemērojams, pamatojoties uz minētās metodes rezultātiem;

| e) | piena olbaltumu [olbaltumvielu] saturs, kas noteikts, izmantojot 2. panta 4. punktā minēto analīzes metodi; |
| --- | --- |

e)

piena olbaltumu [olbaltumvielu] saturs, kas noteikts, izmantojot 2. panta 4. punktā minēto analīzes metodi;

| f) | norāde uz analīzes metodi, kas izmantota, lai noteiktu piena tauku saturu saskaņā ar 2. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

f)

norāde uz analīzes metodi, kas izmantota, lai noteiktu piena tauku saturu saskaņā ar 2. panta 3. punktu;

| g) | kopējais tauku saturs, kas noteikts, izmantojot 2. panta 3. punkta a) apakšpunktā minēto analīzes metodi; |
| --- | --- |

g)

kopējais tauku saturs, kas noteikts, izmantojot 2. panta 3. punkta a) apakšpunktā minēto analīzes metodi;

| h) | piena tauku saturs, kas noteikts, izmantojot vienu no 2. panta 3. punktā minētajām analīzes metodēm; |
| --- | --- |

h)

piena tauku saturs, kas noteikts, izmantojot vienu no 2. panta 3. punktā minētajām analīzes metodēm;

| i) | attiecīgā gadījumā tādu citu tauku veids, kas nav piena tauki un ko satur pārstrādātais lauksaimniecības produkts. |
| --- | --- |

i)

attiecīgā gadījumā tādu citu tauku veids, kas nav piena tauki un ko satur pārstrādātais lauksaimniecības produkts.

3.   Pamatojoties uz informāciju, kas saskaņā ar 1. un 2. punktu saņemta no dalībvalstīm, Komisija dalībvalstīm iesniedz ziņojumu par 2. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteiktās procedūras darbību. Komisija iesniedz ziņojumu līdz 2018. gada 17. jūnijam.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 27. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 150, 20.5.2014., 1. lpp.

1

(2)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas 2008. gada 16. septembra Regula (EK) Nr. 900/2008, ar ko nosaka analīzes metodes un citus tehniskus noteikumus, kuri jāievēro, piemērojot importa režīmu dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm (OV L 248, 17.9.2008., 8. lpp.).

3

(4)  Komisijas Kopīgā pētniecības centra 2015. gada 13. marta ziņojums Technical analysis of anomalies in respect of the test set out in point (b) of Article 2(3) of Regulation (EC) No 900/2008 for the determination of milk fat content in processed agricultural products for the purpose of establishing import duties, when fats other than milk fats are present (ISBN 978-92-79-45593-3, ISSN 1831-9424, DOI 10.2787/781672, EUR 27105, Opoce LA-NA-27105-EN-N).

4

Technical analysis of anomalies in respect of the test set out in point (b) of Article 2(3) of Regulation (EC) No 900/2008 for the determination of milk fat content in processed agricultural products for the purpose of establishing import duties, when fats other than milk fats are present

Opoce

---

| 28.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 130/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 130/8

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/825

(2015. gada 27. maijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 27. maijs

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 61,0 |
| MA | 88,7 |
| MK | 91,9 |
| TR | 87,9 |
| ZZ | 82,4 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MK | 41,5 |
| TR | 105,8 |
| ZZ | 62,9 |
| 0709 93 10 | TR | 122,6 |
| ZZ | 122,6 |
| 0805 10 20 | EG | 59,9 |
| MA | 49,5 |
| ZA | 77,6 |
| ZZ | 62,3 |
| 0805 50 10 | BR | 103,9 |
| MA | 111,5 |
| TR | 67,0 |
| ZA | 121,2 |
| ZZ | 100,9 |
| 0808 10 80 | AR | 97,8 |
| BR | 93,8 |
| CL | 141,7 |
| NZ | 127,8 |
| US | 232,9 |
| UY | 68,9 |
| ZA | 115,3 |
| ZZ | 125,5 |
| 0809 29 00 | US | 413,6 |
| ZZ | 413,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

61,0

MA

88,7

MK

91,9

TR

87,9

ZZ

82,4

0707 00 05

AL

41,5

MK

41,5

TR

105,8

ZZ

62,9

0709 93 10

TR

122,6

ZZ

122,6

0805 10 20

EG

59,9

MA

49,5

ZA

77,6

ZZ

62,3

0805 50 10

BR

103,9

MA

111,5

TR

67,0

ZA

121,2

ZZ

100,9

0808 10 80

AR

97,8

BR

93,8

CL

141,7

NZ

127,8

US

232,9

UY

68,9

ZA

115,3

ZZ

125,5

0809 29 00

US

413,6

ZZ

413,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 28.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 130/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 130/10

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/826

(2015. gada 22. maijs)

par Dānijas paziņotajiem valsts noteikumiem attiecībā uz nitrītu pievienošanu noteiktiem gaļas produktiem

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 3526)

(Autentisks ir tikai teksts dāņu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. panta 6. punktu,

tā kā:

I.   FAKTI UN PROCEDŪRA

| (1) | Ar Komisijas Lēmumu 2010/561/ES (1) tika apstiprināti tie Dānijas valsts noteikumi par kālija nitrīta E 249 un nātrija nitrīta E 250 (nitrīti) pievienošanu gaļas produktiem, kuri ietverti 2005. gada 11. janvāra Rīkojumā Nr. 22 par pārtikas piedevām (Bekendtgørelse nr 22 af 11.1.2005. om tilsætningsstoffer til fødevarer) un Dānijas atļauto pārtikas piedevu sarakstā (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, “Positivlisten”), ko Dānija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. panta 4. punktu paziņojusi Komisijai ar 2009. gada 20. novembra vēstuli. Šie valsts noteikumi tika apstiprināti līdz 2015. gada 25. maijam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Lēmumu 2010/561/ES (1) tika apstiprināti tie Dānijas valsts noteikumi par kālija nitrīta E 249 un nātrija nitrīta E 250 (nitrīti) pievienošanu gaļas produktiem, kuri ietverti 2005. gada 11. janvāra Rīkojumā Nr. 22 par pārtikas piedevām (Bekendtgørelse nr 22 af 11.1.2005. om tilsætningsstoffer til fødevarer) un Dānijas atļauto pārtikas piedevu sarakstā (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, “Positivlisten”), ko Dānija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. panta 4. punktu paziņojusi Komisijai ar 2009. gada 20. novembra vēstuli. Šie valsts noteikumi tika apstiprināti līdz 2015. gada 25. maijam.

| (2) | Netika prasīts, lai Dānija attiecībā uz nitrītu izmantošanu gaļas produktos savos tiesību aktos transponētu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/52/EK (2). Lēmums 2010/561/ES prasīja, lai Dānija sistemātiski vāktu un paziņotu Komisijai datus par to, vai Direktīvā 2006/52/EK noteikto daudzumu piemērošana nodrošina vajadzīgo aizsardzības līmeni un, ja ne, vai varētu rasties nepieņemams risks cilvēka veselībai. Tajā pašā laikā lēmums prasīja, lai Komisija pārraudzītu Direktīvas 2006/52/EK īstenošanu dalībvalstīs, jo īpaši attiecībā uz nitrītu izmantošanu nozarē dažādās gaļas produktu kategorijās, un apspriestos ar dalībvalstīm, ieinteresētajām personām un EFSA. |
| --- | --- |

(2)

Netika prasīts, lai Dānija attiecībā uz nitrītu izmantošanu gaļas produktos savos tiesību aktos transponētu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/52/EK (2). Lēmums 2010/561/ES prasīja, lai Dānija sistemātiski vāktu un paziņotu Komisijai datus par to, vai Direktīvā 2006/52/EK noteikto daudzumu piemērošana nodrošina vajadzīgo aizsardzības līmeni un, ja ne, vai varētu rasties nepieņemams risks cilvēka veselībai. Tajā pašā laikā lēmums prasīja, lai Komisija pārraudzītu Direktīvas 2006/52/EK īstenošanu dalībvalstīs, jo īpaši attiecībā uz nitrītu izmantošanu nozarē dažādās gaļas produktu kategorijās, un apspriestos ar dalībvalstīm, ieinteresētajām personām un EFSA.

| (3) | Ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1129/2011 (3) daudzumi un citi Direktīvas 2006/52/EK nosacījumi attiecībā uz nitrītu izmantošanu gaļas produktos tika pārcelti uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 (4) II pielikumu, ko piemēro kopš 2013. gada 1. jūnija. |
| --- | --- |

(3)

Ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1129/2011 (3) daudzumi un citi Direktīvas 2006/52/EK nosacījumi attiecībā uz nitrītu izmantošanu gaļas produktos tika pārcelti uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 (4) II pielikumu, ko piemēro kopš 2013. gada 1. jūnija.

| (4) | Ar 2014. gada 25. novembra vēstuli Dānija Komisijai paziņoja, ka vēlas joprojām piemērot no Regulas (EK) Nr. 1333/2008 atšķirīgus valsts noteikumus par nitrītu piedevu izmantošanu gaļas produktos. 2013. gada 27. maija Rīkojums Nr. 542 par pārtikas piedevām utt. pārtikas produktos (BEK nr 542 af 27.5.2013. (tilsætningbekendtgørelsen), Offentliggørelsedato: 31.5.2013., Fødevareministeriet). Savu paziņojumu Dānija pamatoja, iesniedzot papildu informāciju, kurā ietilpst dati par gaļas produktu patēriņu un importu, eksponētību nitrītiem, botulisma izplatību un nitrozamīnu veidošanos pārstrādātos gaļas produktos. |
| --- | --- |

(4)

Ar 2014. gada 25. novembra vēstuli Dānija Komisijai paziņoja, ka vēlas joprojām piemērot no Regulas (EK) Nr. 1333/2008 atšķirīgus valsts noteikumus par nitrītu piedevu izmantošanu gaļas produktos. 2013. gada 27. maija Rīkojums Nr. 542 par pārtikas piedevām utt. pārtikas produktos (BEK nr 542 af 27.5.2013. (tilsætningbekendtgørelsen), Offentliggørelsedato: 31.5.2013., Fødevareministeriet). Savu paziņojumu Dānija pamatoja, iesniedzot papildu informāciju, kurā ietilpst dati par gaļas produktu patēriņu un importu, eksponētību nitrītiem, botulisma izplatību un nitrozamīnu veidošanos pārstrādātos gaļas produktos.

1.   SAVIENĪBAS TIESĪBU AKTI

1.1.   LESD 114. panta 4. un 6. punkts

| (5) | LESD 114. panta 4. punktā paredzēts: “Ja pēc tam, kad Eiropas Parlaments un Padome, tikai Padome vai Komisija ir noteikusi saskaņošanas pasākumu, kāda dalībvalsts uzskata par vajadzīgu atstāt spēkā savus noteikumus 36. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai nolūkā aizsargāt vidi vai darba vidi, tā dara Komisijai zināmus šos noteikumus, kā arī pamatojumu to atstāšanai spēkā.” |
| --- | --- |

(5)

LESD 114. panta 4. punktā paredzēts: “Ja pēc tam, kad Eiropas Parlaments un Padome, tikai Padome vai Komisija ir noteikusi saskaņošanas pasākumu, kāda dalībvalsts uzskata par vajadzīgu atstāt spēkā savus noteikumus 36. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai nolūkā aizsargāt vidi vai darba vidi, tā dara Komisijai zināmus šos noteikumus, kā arī pamatojumu to atstāšanai spēkā.”

| (6) | Saskaņā ar LESD 114. panta 6. punktu Komisija sešu mēnešu laikā pēc tam, kad šāds paziņojums iesniegts, attiecīgos valsts noteikumus apstiprina vai noraida, iepriekš pārbaudot, vai tie nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībai starp dalībvalstīm un nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar LESD 114. panta 6. punktu Komisija sešu mēnešu laikā pēc tam, kad šāds paziņojums iesniegts, attiecīgos valsts noteikumus apstiprina vai noraida, iepriekš pārbaudot, vai tie nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībai starp dalībvalstīm un nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai.

1.2.   Regula (EK) Nr. 1333/2008

| (7) | Saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteiktajiem vispārīgajiem principiem pārtikas piedevu var apstiprināt, ja pēc tās pastāv pamatota tehnoloģiska vajadzība, ja tā ir pieņemama veselības apsvērumu aspektā un ja tās izmantošana nemaldina patērētājus. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteiktajiem vispārīgajiem principiem pārtikas piedevu var apstiprināt, ja pēc tās pastāv pamatota tehnoloģiska vajadzība, ja tā ir pieņemama veselības apsvērumu aspektā un ja tās izmantošana nemaldina patērētājus.

| (8) | Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā noteikts Savienības saraksts ar pārtikas piedevām, ko tās teritorijā atļauts lietot pārtikas produktos, un šo piedevu lietošanas nosacījumi. Pārtikas piedevu statusā tirgū laist un, ievērojot Savienības sarakstā norādītos lietošanas nosacījumus, pārtikas produktos izmantot var tikai Savienības sarakstā iekļautas pārtikas piedevas. |
| --- | --- |

(8)

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā noteikts Savienības saraksts ar pārtikas piedevām, ko tās teritorijā atļauts lietot pārtikas produktos, un šo piedevu lietošanas nosacījumi. Pārtikas piedevu statusā tirgū laist un, ievērojot Savienības sarakstā norādītos lietošanas nosacījumus, pārtikas produktos izmantot var tikai Savienības sarakstā iekļautas pārtikas piedevas.

| (9) | Nitrītus gaļas produktiem pievieno jau vairākas desmitgades, cita starpā, lai, tos kombinējot ar citiem faktoriem, panāktu gaļas produktu, jo īpaši konservētu (cured) gaļas produktu, iekonservēšanu un mikrobioloģisko drošumu, jo nitrīti cita starpā kavē dzīvībai bīstamā botulisma izraisītājas baktērijas Clostridium botulinum vairošanos. Vienlaikus ir atzīts, ka nitrīti gaļas produktos var veicināt nitrozamīnu veidošanos, kas savukārt ir atzīti par kancerogēniem. Tādēļ šīs jomas tiesību aktu mērķis ir panākt līdzsvaru starp nitrozamīnu veidošanās risku, ko rada nitrītu pievienošana gaļas produktiem, no vienas puses, un, no otras puses, nitrītu radīto aizsargefektu pret baktēriju, jo īpaši botulisma izraisītāju, vairošanos. |
| --- | --- |

(9)

Nitrītus gaļas produktiem pievieno jau vairākas desmitgades, cita starpā, lai, tos kombinējot ar citiem faktoriem, panāktu gaļas produktu, jo īpaši konservētu (cured) gaļas produktu, iekonservēšanu un mikrobioloģisko drošumu, jo nitrīti cita starpā kavē dzīvībai bīstamā botulisma izraisītājas baktērijas Clostridium botulinum vairošanos. Vienlaikus ir atzīts, ka nitrīti gaļas produktos var veicināt nitrozamīnu veidošanos, kas savukārt ir atzīti par kancerogēniem. Tādēļ šīs jomas tiesību aktu mērķis ir panākt līdzsvaru starp nitrozamīnu veidošanās risku, ko rada nitrītu pievienošana gaļas produktiem, no vienas puses, un, no otras puses, nitrītu radīto aizsargefektu pret baktēriju, jo īpaši botulisma izraisītāju, vairošanos.

| (10) | Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma E daļas 08.3. punkta kategorijās “Gaļas produkti” ir norādīti kālija nitrīta (E 249) un nātrija nitrīta (E 250) maksimālie daudzumi, ko atļauts pievienot ražošanas laikā. Maksimālais pievienotais daudzums lielākajai daļai gaļas produktu parasti ir 150 mg/kg, bet sterilizētiem gaļas produktiem – 100 mg/kg. Nedaudziem noteiktiem konservētiem (cured) gaļas produktiem, kurus konkrētās dalībvalstīs gatavo pēc tradicionālas metodes, maksimālais daudzums ir 180 mg/kg. |
| --- | --- |

(10)

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma E daļas 08.3. punkta kategorijās “Gaļas produkti” ir norādīti kālija nitrīta (E 249) un nātrija nitrīta (E 250) maksimālie daudzumi, ko atļauts pievienot ražošanas laikā. Maksimālais pievienotais daudzums lielākajai daļai gaļas produktu parasti ir 150 mg/kg, bet sterilizētiem gaļas produktiem – 100 mg/kg. Nedaudziem noteiktiem konservētiem (cured) gaļas produktiem, kurus konkrētās dalībvalstīs gatavo pēc tradicionālas metodes, maksimālais daudzums ir 180 mg/kg.

| (11) | Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma E daļas 08.3.4. punkta kategorijās “tradicionāli konservēti (cured) gaļas produkti, kam piemēro specifiskus nosacījumus attiecībā uz nitrītiem un nitrātiem” ir norādīti maksimālie atlieku daudzumi attiecībā uz noteiktiem norādītiem tradicionāli konservētiem (cured) gaļas produktiem, kurus ražo ar tradicionāliem ražošanas paņēmieniem. Dažādām šādu produktu grupām piemēro maksimālos pieļaujamos atlieku daudzumus 50 mg/kg, 100 mg/kg un 175 mg/kg, piemēram, Wiltshire bekonam, tikai apsālot konservētam (cured) bekonam un tiem līdzīgiem produktiem 175 mg/kg, savukārt Wiltshire šķiņķim un tam līdzīgiem produktiem 100 mg/kg. Attiecībā uz šiem produktiem ir noteiktas maksimālās atlieku robežvērtības, jo šo produktu ražošanas procesa īpatnību dēļ nav iespējams regulēt gaļā absorbētās konservēšanas sāls ievades daudzumu. Lai varētu identificēt “līdzīgus produktus” un noteikt, uz kuriem produktiem attiecināt dažādos maksimāli pieļaujamos daudzumus, regulā ir aprakstīts šo specifisko produktu ražošanas process. |
| --- | --- |

(11)

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma E daļas 08.3.4. punkta kategorijās “tradicionāli konservēti (cured) gaļas produkti, kam piemēro specifiskus nosacījumus attiecībā uz nitrītiem un nitrātiem” ir norādīti maksimālie atlieku daudzumi attiecībā uz noteiktiem norādītiem tradicionāli konservētiem (cured) gaļas produktiem, kurus ražo ar tradicionāliem ražošanas paņēmieniem. Dažādām šādu produktu grupām piemēro maksimālos pieļaujamos atlieku daudzumus 50 mg/kg, 100 mg/kg un 175 mg/kg, piemēram, Wiltshire bekonam, tikai apsālot konservētam (cured) bekonam un tiem līdzīgiem produktiem 175 mg/kg, savukārt Wiltshire šķiņķim un tam līdzīgiem produktiem 100 mg/kg. Attiecībā uz šiem produktiem ir noteiktas maksimālās atlieku robežvērtības, jo šo produktu ražošanas procesa īpatnību dēļ nav iespējams regulēt gaļā absorbētās konservēšanas sāls ievades daudzumu. Lai varētu identificēt “līdzīgus produktus” un noteikt, uz kuriem produktiem attiecināt dažādos maksimāli pieļaujamos daudzumus, regulā ir aprakstīts šo specifisko produktu ražošanas process.

| (12) | Regulā (EK) Nr. 1333/2008 paredzēto maksimālo daudzumu pamatā ir Pārtikas zinātniskās komitejas (turpmāk “SCF”) 1990. gada (5) un 1995. gada atzinums (6), kā arī Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (turpmāk “EFSA”) 2003. gada 26. novembra atzinums (7). Līdz ar norādījumu, ka sterilizētos gaļas produktos atļauts pievienot līdz 100 mg/kg nitrītu, savukārt citos gaļas produktos – 150 mg/kg, maksimālie pievienošanai atļautie daudzumi atspoguļo šajos zinātniskajos atzinumos minētos diapazonus. Ņemot vērā lielo (konservētu (cured)) gaļas produktu un to ražošanas metožu daudzveidību Eiropas Savienībā, Savienības likumdevējs atzīst, ka pašlaik nav iespējams noteikt attiecīgu nitrīta daudzumu katram produktam. |
| --- | --- |

(12)

Regulā (EK) Nr. 1333/2008 paredzēto maksimālo daudzumu pamatā ir Pārtikas zinātniskās komitejas (turpmāk “SCF”) 1990. gada (5) un 1995. gada atzinums (6), kā arī Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (turpmāk “EFSA”) 2003. gada 26. novembra atzinums (7). Līdz ar norādījumu, ka sterilizētos gaļas produktos atļauts pievienot līdz 100 mg/kg nitrītu, savukārt citos gaļas produktos – 150 mg/kg, maksimālie pievienošanai atļautie daudzumi atspoguļo šajos zinātniskajos atzinumos minētos diapazonus. Ņemot vērā lielo (konservētu (cured)) gaļas produktu un to ražošanas metožu daudzveidību Eiropas Savienībā, Savienības likumdevējs atzīst, ka pašlaik nav iespējams noteikt attiecīgu nitrīta daudzumu katram produktam.

| (13) | Izņēmumi no noteikuma par maksimālo pievienoto daudzumu piemērošanu ir ierobežoti. Tos piemēro specifiskiem produktiem, kurus tradicionāli ražo noteiktās dalībvalstīs un kuriem ražošanas procesa īpatnību dēļ nav iespējams regulēt gaļā absorbētās konservēšanas sāls ievades daudzumu. Tradicionālie produkti, kuriem šos izņēmumus piemēro, ir konkrētāk definēti ar ražošanas metodes aprakstu. |
| --- | --- |

(13)

Izņēmumi no noteikuma par maksimālo pievienoto daudzumu piemērošanu ir ierobežoti. Tos piemēro specifiskiem produktiem, kurus tradicionāli ražo noteiktās dalībvalstīs un kuriem ražošanas procesa īpatnību dēļ nav iespējams regulēt gaļā absorbētās konservēšanas sāls ievades daudzumu. Tradicionālie produkti, kuriem šos izņēmumus piemēro, ir konkrētāk definēti ar ražošanas metodes aprakstu.

2.   PAZIŅOTIE VALSTS NOTEIKUMI

| (14) | Valsts noteikumi, ko 2014. gada 25. novembrī paziņojusi Dānija, ir 2013. gada 27. maija Rīkojums Nr. 542 par pārtikas piedevām utt. pārtikas produktos (BEK nr 542 af 27.5.2013. (tilsætningbekendtgørelsen), Offentliggørelsedato: 31.5.2013., Fødevareministeriet). Kopsakarā ar Lēmumu 2010/561/ES Komisija jau ir novērtējusi Dānijas piemērotos stingrākos noteikumus attiecībā uz E 249 un E 250.
  Rīkojums Nr. 542 paredz, ka nitrītus (E 249–250) gaļas produktos drīkst izmantot, tikai ievērojot tā 3. pielikuma nosacījumus. Pamatojoties uz Lēmumu 2010/561/ES, attiecībā uz nitrītu (E 249–250) izmantošanu ir noteikti [šādi] nosacījumi un ierobežojumi. Tabulā minētās produktu grupas atbilst Regulas (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām II pielikuma sarakstā norādītajām grupām un aizstāj no tās izrietošos lietojumus:






  Pārtikas produkts | Pievienotais nitrītu daudzums (mg/kg) |
| --- | --- | --- |
| 08.3.1.
  Termiski neapstrādāta pārstrādāta gaļa | Kopā 60 mg/kg, taču fermentētās salami desās kopā 100 mg/kg un pilnīgi konservētos vai daļēji konservētos produktos kopā 150 mg/kg. |
| 08.3.2.
  Termiski apstrādāta pārstrādāta gaļa | Kopā 60 mg/kg, taču ne tradicionālajās dāņu kotletītēs un aknu pastētē. Pilnīgi konservētos vai daļēji konservētos produktos kopā 150 mg/kg, rullepølse (gaļas ruletes desā) kopā 100 mg/kg un pilnīgi konservētos vai daļēji konservētos produktos un sālījumā mērcētā (cured) šķiņķī kopā 150 mg/kg. |
| 08.3.4.
  Tradicionāli konservēti (“cured”) gaļas produkti, uz ko attiecas īpaši ar nitrītiem un nitrātiem saistīti noteikumi | Kopā 60 mg/kg, taču Wiltshire bekonam līdzīgā bekonā un līdzīgos izgriezumos kopā 150 mg/kg. |

(14)

Valsts noteikumi, ko 2014. gada 25. novembrī paziņojusi Dānija, ir 2013. gada 27. maija Rīkojums Nr. 542 par pārtikas piedevām utt. pārtikas produktos (BEK nr 542 af 27.5.2013. (tilsætningbekendtgørelsen), Offentliggørelsedato: 31.5.2013., Fødevareministeriet). Kopsakarā ar Lēmumu 2010/561/ES Komisija jau ir novērtējusi Dānijas piemērotos stingrākos noteikumus attiecībā uz E 249 un E 250.

Rīkojums Nr. 542 paredz, ka nitrītus (E 249–250) gaļas produktos drīkst izmantot, tikai ievērojot tā 3. pielikuma nosacījumus. Pamatojoties uz Lēmumu 2010/561/ES, attiecībā uz nitrītu (E 249–250) izmantošanu ir noteikti [šādi] nosacījumi un ierobežojumi. Tabulā minētās produktu grupas atbilst Regulas (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām II pielikuma sarakstā norādītajām grupām un aizstāj no tās izrietošos lietojumus:

Pārtikas produkts

Pievienotais nitrītu daudzums (mg/kg)

08.3.1.

Termiski neapstrādāta pārstrādāta gaļa

Kopā 60 mg/kg, taču fermentētās salami desās kopā 100 mg/kg un pilnīgi konservētos vai daļēji konservētos produktos kopā 150 mg/kg.

08.3.2.

Termiski apstrādāta pārstrādāta gaļa

Kopā 60 mg/kg, taču ne tradicionālajās dāņu kotletītēs un aknu pastētē. Pilnīgi konservētos vai daļēji konservētos produktos kopā 150 mg/kg, rullepølse (gaļas ruletes desā) kopā 100 mg/kg un pilnīgi konservētos vai daļēji konservētos produktos un sālījumā mērcētā (cured) šķiņķī kopā 150 mg/kg.

08.3.4.

Tradicionāli konservēti (“cured”) gaļas produkti, uz ko attiecas īpaši ar nitrītiem un nitrātiem saistīti noteikumi

Kopā 60 mg/kg, taču Wiltshire bekonam līdzīgā bekonā un līdzīgos izgriezumos kopā 150 mg/kg.

| (15) | Tāpēc daudzu veidu gaļas produktiem piemēro robežvērtību 60 mg/kg, turpretim ar Regulu (EK) Nr. 1333/2008 noteiktās maksimālās robežvērtības ir 100 vai 150 mg/kg. |
| --- | --- |

(15)

Tāpēc daudzu veidu gaļas produktiem piemēro robežvērtību 60 mg/kg, turpretim ar Regulu (EK) Nr. 1333/2008 noteiktās maksimālās robežvērtības ir 100 vai 150 mg/kg.

3.   PROCEDŪRA

| (16) | Ar 2014. gada 25. novembra vēstuli Dānija Komisijai paziņoja, ka vēlas joprojām piemērot no Regulas (EK) Nr. 1333/2008 atšķirīgus valsts noteikumus par nitrītu piedevu izmantošanu gaļas produktos. Savu paziņojumu Dānija pamatoja, iesniedzot papildu informāciju, kurā ietilpst dati par gaļas produktu patēriņu un importu, eksponētību nitrītiem, botulisma izplatību un nitrozamīnu veidošanos pārstrādātos gaļas produktos. |
| --- | --- |

(16)

Ar 2014. gada 25. novembra vēstuli Dānija Komisijai paziņoja, ka vēlas joprojām piemērot no Regulas (EK) Nr. 1333/2008 atšķirīgus valsts noteikumus par nitrītu piedevu izmantošanu gaļas produktos. Savu paziņojumu Dānija pamatoja, iesniedzot papildu informāciju, kurā ietilpst dati par gaļas produktu patēriņu un importu, eksponētību nitrītiem, botulisma izplatību un nitrozamīnu veidošanos pārstrādātos gaļas produktos.

| (17) | Komisija attiecībā uz šo paziņojumu publicēja paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (8), lai Dānijas noteikumus un pieprasījumam sniegto pamatojumu darītu zināmus pārējām ieinteresētajām personām. Ar 2015. gada 30. marta vēstuli Komisija par paziņojumu informēja arī citas dalībvalstis un deva tām iespēju 30 dienu laikā par šo jautājumu iesniegt komentārus. Šajā termiņā Komisija saņēma komentārus no Čehijas Republikas un no Zviedrijas.






  — | Čehijas Republika respektē, ka valsts noteikumos attiecībā uz nitrītu piedevu izmantošanu gaļas produktos Dānijas ražotājiem ir noteikti stingrāki ierobežojumi. Taču attiecībā uz citu dalībvalstu produktiem Čehijas Republika prasa joprojām saglabāt tos spēkā esošos nitrītu daudzuma ierobežojumus gaļas produktiem, kas noteikti ar Regulu (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām. |
| --- | --- | --- |

(17)

Komisija attiecībā uz šo paziņojumu publicēja paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (8), lai Dānijas noteikumus un pieprasījumam sniegto pamatojumu darītu zināmus pārējām ieinteresētajām personām. Ar 2015. gada 30. marta vēstuli Komisija par paziņojumu informēja arī citas dalībvalstis un deva tām iespēju 30 dienu laikā par šo jautājumu iesniegt komentārus. Šajā termiņā Komisija saņēma komentārus no Čehijas Republikas un no Zviedrijas.

—

Čehijas Republika respektē, ka valsts noteikumos attiecībā uz nitrītu piedevu izmantošanu gaļas produktos Dānijas ražotājiem ir noteikti stingrāki ierobežojumi. Taču attiecībā uz citu dalībvalstu produktiem Čehijas Republika prasa joprojām saglabāt tos spēkā esošos nitrītu daudzuma ierobežojumus gaļas produktiem, kas noteikti ar Regulu (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām.

| — | Zviedrija uzskata, ka Dānijas valsts noteikumi, šķiet, ir labi pamatoti un Zviedrijas apstākļus būtiski neietekmē. Pamatojoties uz Dānijas paziņojumā norādīto informāciju, Zviedrija neredz iemeslus, kuru dēļ spēkā esošo valsts noteikumu pagarinājums nebūtu pieņemams. Tālākai pagarināšanai būtu arī tāda priekšrocība, ka ES gūtu laiku nitrītu līmeņu pārskatīšanai, kurā tad būtu iespējams izmantot arī EFSA pašreizējo darbu attiecībā uz nitrītu izmantošanu par pārtikas piedevām. |
| --- | --- |

—

Zviedrija uzskata, ka Dānijas valsts noteikumi, šķiet, ir labi pamatoti un Zviedrijas apstākļus būtiski neietekmē. Pamatojoties uz Dānijas paziņojumā norādīto informāciju, Zviedrija neredz iemeslus, kuru dēļ spēkā esošo valsts noteikumu pagarinājums nebūtu pieņemams. Tālākai pagarināšanai būtu arī tāda priekšrocība, ka ES gūtu laiku nitrītu līmeņu pārskatīšanai, kurā tad būtu iespējams izmantot arī EFSA pašreizējo darbu attiecībā uz nitrītu izmantošanu par pārtikas piedevām.

4.   NITRĪTU ATKĀRTOTA IZVĒRTĒŠANA

| (18) | Komisijas Regula (ES) Nr. 257/2010 (9) prasa, lai Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde līdz 2015. gada beigām kālija nitrītu (E 249) un nātrija nitrītu (E 250) izvērtētu atkārtoti. Šīs atkārtotās izvērtēšanas vajadzībām EFSA pārbaudīs SCF un savus agrākos atzinumus, ja tādi ir, sākotnējo dokumentāciju, ieinteresētā(-o) tirgus dalībnieka(-u) un/vai jebkādas citas ieinteresētas personas iesniegtos datus un datus, ko darījušas pieejamas Komisija un dalībvalstis, kā arī apzinās jebkādu būtisku literatūru, kas publicēta kopš katras pārtikas piedevas pēdējā izvērtējuma. |
| --- | --- |

(18)

Komisijas Regula (ES) Nr. 257/2010 (9) prasa, lai Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde līdz 2015. gada beigām kālija nitrītu (E 249) un nātrija nitrītu (E 250) izvērtētu atkārtoti. Šīs atkārtotās izvērtēšanas vajadzībām EFSA pārbaudīs SCF un savus agrākos atzinumus, ja tādi ir, sākotnējo dokumentāciju, ieinteresētā(-o) tirgus dalībnieka(-u) un/vai jebkādas citas ieinteresētas personas iesniegtos datus un datus, ko darījušas pieejamas Komisija un dalībvalstis, kā arī apzinās jebkādu būtisku literatūru, kas publicēta kopš katras pārtikas piedevas pēdējā izvērtējuma.

| (19) | Tie dati par gaļas produktu patēriņu, eksponētību nitrītiem, botulisma izplatību un nitrozamīnu veidošanos pārstrādātos gaļas produktos, ko Dānija sniedza, savu paziņojumu pamatojot, tika iesniegti EFSA, lūdzot tos ņemt vērā notiekošajā atkārtotajā izvērtēšanā. |
| --- | --- |

(19)

Tie dati par gaļas produktu patēriņu, eksponētību nitrītiem, botulisma izplatību un nitrozamīnu veidošanos pārstrādātos gaļas produktos, ko Dānija sniedza, savu paziņojumu pamatojot, tika iesniegti EFSA, lūdzot tos ņemt vērā notiekošajā atkārtotajā izvērtēšanā.

5.   KOMISIJAS VEIKTĀ PĀRRAUDZĪBA

| (20) | 2014. gadā Komisija pabeidza teorētisku pētījumu, kura mērķis bija pārraudzīt ES nitrītu noteikumu īstenošanu dalībvalstīs. Pētījuma pamatā bija atbildes uz visām dalībvalstīm iesniegtu anketu. Tas atklāja, ka nesterilizētiem gaļas produktiem ar dažiem izņēmumiem nitrītus parasti pievieno daudzumā, kas nesasniedz ES atļauto maksimālo daudzumu, taču pārsniedz Dānijas līmeņus. Ziņojums secināja, ka jāturpina pētīt spēkā esošo maksimālo nitrītu daudzumu pārskatīšanas iespēja (10). |
| --- | --- |

(20)

2014. gadā Komisija pabeidza teorētisku pētījumu, kura mērķis bija pārraudzīt ES nitrītu noteikumu īstenošanu dalībvalstīs. Pētījuma pamatā bija atbildes uz visām dalībvalstīm iesniegtu anketu. Tas atklāja, ka nesterilizētiem gaļas produktiem ar dažiem izņēmumiem nitrītus parasti pievieno daudzumā, kas nesasniedz ES atļauto maksimālo daudzumu, taču pārsniedz Dānijas līmeņus. Ziņojums secināja, ka jāturpina pētīt spēkā esošo maksimālo nitrītu daudzumu pārskatīšanas iespēja (10).

| (21) | Tāpēc Komisija sāka ad hoc pētījumu par nitrītu izmantošanu nozarē dažādu kategoriju gaļas produktiem. Pētījumā ietilps literatūras pētījumi, seminārs ar gaļas tehnoloģijas ekspertiem un ES gaļas pārstrādes nozares aptauja par to, kā nitrītus faktiski izmanto un kādus nitrītu daudzumus izmanto atšķirīgajiem apzinātajiem gaļas produktu veidiem. Šā pētījuma secinājumiem vajadzētu tapt pieejamiem līdz 2015. gada beigām. |
| --- | --- |

(21)

Tāpēc Komisija sāka ad hoc pētījumu par nitrītu izmantošanu nozarē dažādu kategoriju gaļas produktiem. Pētījumā ietilps literatūras pētījumi, seminārs ar gaļas tehnoloģijas ekspertiem un ES gaļas pārstrādes nozares aptauja par to, kā nitrītus faktiski izmanto un kādus nitrītu daudzumus izmanto atšķirīgajiem apzinātajiem gaļas produktu veidiem. Šā pētījuma secinājumiem vajadzētu tapt pieejamiem līdz 2015. gada beigām.

II.   NOVĒRTĒJUMS

1.   PIEŅEMAMĪBA

| (22) | Saskaņā ar LESD 114. panta 4. un 6. punktu pēc tam, kad pieņemts saskaņošanas pasākums, dalībvalsts LESD 36. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai vides vai darba vides aizsargāšanas labad drīkst atstāt spēkā savus stingrākos valsts noteikumus, ja vien tā šos noteikumus dara Komisijai zināmus un ja Komisija minētos pasākumus apstiprina. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar LESD 114. panta 4. un 6. punktu pēc tam, kad pieņemts saskaņošanas pasākums, dalībvalsts LESD 36. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai vides vai darba vides aizsargāšanas labad drīkst atstāt spēkā savus stingrākos valsts noteikumus, ja vien tā šos noteikumus dara Komisijai zināmus un ja Komisija minētos pasākumus apstiprina.

| (23) | Dānijas paziņojums attiecas uz valsts noteikumiem, kas attiecībā uz kālija nitrītu (E 249) un nātrija nitrītu (E 250) atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma E daļas noteikumiem. Spēkā esošie Dānijas noteikumi būtībā bija spēkā jau laikā, kad minētos maksimālos daudzumus sākotnēji noteica ar Direktīvu 2006/52/EK. |
| --- | --- |

(23)

Dānijas paziņojums attiecas uz valsts noteikumiem, kas attiecībā uz kālija nitrītu (E 249) un nātrija nitrītu (E 250) atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma E daļas noteikumiem. Spēkā esošie Dānijas noteikumi būtībā bija spēkā jau laikā, kad minētos maksimālos daudzumus sākotnēji noteica ar Direktīvu 2006/52/EK.

| (24) | Dānijas Rīkojums Nr. 542 atļauj nitrītus gaļas produktiem pievienot, tikai nepārsniedzot konkrētus pievienotus daudzumus. Atkarībā no konkrētajiem produktiem šie maksimālie daudzumi ir 60, 100 vai 150 mg/kg, un noteiktiem produktiem tie ir mazāki par Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteiktajiem daudzumiem. Turklāt atšķirībā no Regulas (EK) Nr. 1333/2008 Dānijas noteikumi neparedz nekādus tādus izņēmumus no principa, pēc kura attiecībā uz nitrītiem nosaka maksimālos pievienotos daudzumus, kas neļautu tirgū laist noteiktus tradicionāli ražotus gaļas produktus no citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(24)

Dānijas Rīkojums Nr. 542 atļauj nitrītus gaļas produktiem pievienot, tikai nepārsniedzot konkrētus pievienotus daudzumus. Atkarībā no konkrētajiem produktiem šie maksimālie daudzumi ir 60, 100 vai 150 mg/kg, un noteiktiem produktiem tie ir mazāki par Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteiktajiem daudzumiem. Turklāt atšķirībā no Regulas (EK) Nr. 1333/2008 Dānijas noteikumi neparedz nekādus tādus izņēmumus no principa, pēc kura attiecībā uz nitrītiem nosaka maksimālos pievienotos daudzumus, kas neļautu tirgū laist noteiktus tradicionāli ražotus gaļas produktus no citām dalībvalstīm.

| (25) | Tāpēc Dānijas noteikumi ir stingrāki par Regulas (EK) Nr. 1333/2008 noteikumiem, jo vairākiem produktu veidiem tie nosaka mazākus maksimālos pievienotos daudzumus (bieži vien 60 mg/kg) un, pamatojoties uz maksimālajām atlieku robežvērtībām, neļauj tirgū laist noteiktus tradicionālus gaļas produktus. |
| --- | --- |

(25)

Tāpēc Dānijas noteikumi ir stingrāki par Regulas (EK) Nr. 1333/2008 noteikumiem, jo vairākiem produktu veidiem tie nosaka mazākus maksimālos pievienotos daudzumus (bieži vien 60 mg/kg) un, pamatojoties uz maksimālajām atlieku robežvērtībām, neļauj tirgū laist noteiktus tradicionālus gaļas produktus.

| (26) | Saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu paziņojumam tika pievienots apraksts ar pamatojumu, kas saistīts ar vienu vai vairākiem LESD 36. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem, šajā gadījumā – aizsargāt cilvēka veselību un dzīvību. Dānijas Pārtikas, lauksaimniecības un zivsaimniecības ministrijas pavadziņojums sniedz papildu datus par gaļas produktu patēriņu un importu, eksponētību nitrītiem, botulisma izplatību, kā arī nitrozamīnu veidošanos pārstrādātos gaļas produktos. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu paziņojumam tika pievienots apraksts ar pamatojumu, kas saistīts ar vienu vai vairākiem LESD 36. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem, šajā gadījumā – aizsargāt cilvēka veselību un dzīvību. Dānijas Pārtikas, lauksaimniecības un zivsaimniecības ministrijas pavadziņojums sniedz papildu datus par gaļas produktu patēriņu un importu, eksponētību nitrītiem, botulisma izplatību, kā arī nitrozamīnu veidošanos pārstrādātos gaļas produktos.

| (27) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Dānijas iesniegtais pieteikums uz atļauju saglabāt spēkā valsts noteikumus attiecībā uz nitrītu izmantošanu gaļas produktos atbilst LESD 114. panta 4. punktam. |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Dānijas iesniegtais pieteikums uz atļauju saglabāt spēkā valsts noteikumus attiecībā uz nitrītu izmantošanu gaļas produktos atbilst LESD 114. panta 4. punktam.

2.   IEGUVUMU NOVĒRTĒJUMS

| (28) | Saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu un 6. punkta pirmo daļu Komisijai ir jāpārliecinās, ka ir izpildīti visi nosacījumi, kas dod iespēju dalībvalstij atstāt spēkā savus noteikumus, kuri atkāpjas no minētajā pantā paredzētā Savienības saskaņošanas pasākuma. |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu un 6. punkta pirmo daļu Komisijai ir jāpārliecinās, ka ir izpildīti visi nosacījumi, kas dod iespēju dalībvalstij atstāt spēkā savus noteikumus, kuri atkāpjas no minētajā pantā paredzētā Savienības saskaņošanas pasākuma.

| (29) | Konkrētāk, Komisijai jānovērtē, vai valsts noteikumi ir pamatojami ar LESD 36. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem, vai tiem ir sakars ar vides vai darba vides aizsardzību un vai tie paredz tikai tādus pasākumus, kas vajadzīgi likumīgā mērķa sasniegšanai. Turklāt, ja Komisija uzskata, ka valsts noteikumi atbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem, saskaņā ar LESD 114. panta 6. punktu tai jāverificē, vai valsts noteikumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm un vai tie nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai. |
| --- | --- |

(29)

Konkrētāk, Komisijai jānovērtē, vai valsts noteikumi ir pamatojami ar LESD 36. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem, vai tiem ir sakars ar vides vai darba vides aizsardzību un vai tie paredz tikai tādus pasākumus, kas vajadzīgi likumīgā mērķa sasniegšanai. Turklāt, ja Komisija uzskata, ka valsts noteikumi atbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem, saskaņā ar LESD 114. panta 6. punktu tai jāverificē, vai valsts noteikumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm un vai tie nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai.

| (30) | Jānorāda, ka, ņemot vērā LESD 114. panta 6. punktā noteikto termiņu, Komisijai, pārbaudot, vai saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu paziņotie valsts pasākumi ir pamatoti, jāievēro pamatojums, ko paziņojumā sniegusi dalībvalsts. Tas nozīmē, ka saskaņā ar Līguma noteikumiem pienākums sniegt pierādījumus par valsts noteikumu pamatotību ir tai dalībvalstij, kura pieprasa tos atstāt spēkā. |
| --- | --- |

(30)

Jānorāda, ka, ņemot vērā LESD 114. panta 6. punktā noteikto termiņu, Komisijai, pārbaudot, vai saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu paziņotie valsts pasākumi ir pamatoti, jāievēro pamatojums, ko paziņojumā sniegusi dalībvalsts. Tas nozīmē, ka saskaņā ar Līguma noteikumiem pienākums sniegt pierādījumus par valsts noteikumu pamatotību ir tai dalībvalstij, kura pieprasa tos atstāt spēkā.

| (31) | Tomēr, ja Komisijai ir informācija, kuras dēļ varētu rasties vajadzība pārskatīt Savienības saskaņošanas pasākumu, no kura atkāpjas paziņotie valsts noteikumi, tā var šo informāciju ņemt vērā paziņoto valsts noteikumu vērtēšanā. |
| --- | --- |

(31)

Tomēr, ja Komisijai ir informācija, kuras dēļ varētu rasties vajadzība pārskatīt Savienības saskaņošanas pasākumu, no kura atkāpjas paziņotie valsts noteikumi, tā var šo informāciju ņemt vērā paziņoto valsts noteikumu vērtēšanā.

2.1.   Dānijas nostāja

| (32) | Dānija apgalvo, ka tās tiesību akti nodrošina augstāku cilvēka veselības un dzīvības aizsardzības līmeni, jo tajos attiecībā uz nitrītiem noteikti mazāki maksimālie pievienotie daudzumi, nekā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1333/2008, un tie neļauj laist tirgū tradicionālus gaļas produktus, attiecībā uz kuriem nav iespējams noteikt ievades daudzumus. Dānija uzskata, ka tās noteikumi pilnīgi sader ar SCF 1990. gada un 1995. gada ieteikumu un ar EFSA2003. gada 26. novembra atzinumu. |
| --- | --- |

(32)

Dānija apgalvo, ka tās tiesību akti nodrošina augstāku cilvēka veselības un dzīvības aizsardzības līmeni, jo tajos attiecībā uz nitrītiem noteikti mazāki maksimālie pievienotie daudzumi, nekā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1333/2008, un tie neļauj laist tirgū tradicionālus gaļas produktus, attiecībā uz kuriem nav iespējams noteikt ievades daudzumus. Dānija uzskata, ka tās noteikumi pilnīgi sader ar SCF 1990. gada un 1995. gada ieteikumu un ar EFSA2003. gada 26. novembra atzinumu.

| (33) | Dānija uzskata arī, ka izmantoto nitrītu daudzumu reglamentēšana, kas balstās uz vērtējumu par to, vai, tos izmantojot, uzņemtie daudzumi pārsniedz noteikto pieļaujamo diennakts devu, nenodrošina nepieciešamo cilvēka veselības aizsardzību. Attiecībā uz nitrītiem noteikto pieļaujamo diennakts devu nav ņemta vērā ar nitrītu izmantošanu gaļas produktos saistīto nitrozamīnu veidošanās. Zinātniski izvērtējumi liecina, ka nitrozamīni ir genotoksiski; tādējādi nav iespējams noteikt robežu, zem kuras tie nebūtu kancerogēni. Dānija uzsver arī, ka nitrozamīnu veidošanās atkarīga no pievienotajiem nitrītu daudzumiem, nevis no daudz mazākajiem atlieku daudzumiem, kas, vielai pārtikā pārveidojoties, parasti ir produktā, kad to lieto uzturā. |
| --- | --- |

(33)

Dānija uzskata arī, ka izmantoto nitrītu daudzumu reglamentēšana, kas balstās uz vērtējumu par to, vai, tos izmantojot, uzņemtie daudzumi pārsniedz noteikto pieļaujamo diennakts devu, nenodrošina nepieciešamo cilvēka veselības aizsardzību. Attiecībā uz nitrītiem noteikto pieļaujamo diennakts devu nav ņemta vērā ar nitrītu izmantošanu gaļas produktos saistīto nitrozamīnu veidošanās. Zinātniski izvērtējumi liecina, ka nitrozamīni ir genotoksiski; tādējādi nav iespējams noteikt robežu, zem kuras tie nebūtu kancerogēni. Dānija uzsver arī, ka nitrozamīnu veidošanās atkarīga no pievienotajiem nitrītu daudzumiem, nevis no daudz mazākajiem atlieku daudzumiem, kas, vielai pārtikā pārveidojoties, parasti ir produktā, kad to lieto uzturā.

| (34) | Tādēļ tā uzskata, ka kopumā zinātniskais novērtējums pierāda, ka a) lietojums būtu iespējami jāsamazina, izmantojot diferenciētus daudzumus, kas atbilst ar dažādiem produktiem saistītajām tehniskajām vajadzībām, b) nitrītu un nitrātu lietošanā būtu jāreglamentē pievienotie daudzumi, nevis atlieku daudzumi un c) nepieciešamo iekonservēšanu panāk, izmantojot EFSA ieteiktos daudzumus. Šajā ziņā Dānija uzskata, ka tās noteikumi sistemātiski atbilst minētajiem ieteikumiem, savukārt Regula (EK) Nr. 1333/2008 tieši attiecībā uz nitrītiem neatbilst. |
| --- | --- |

(34)

Tādēļ tā uzskata, ka kopumā zinātniskais novērtējums pierāda, ka a) lietojums būtu iespējami jāsamazina, izmantojot diferenciētus daudzumus, kas atbilst ar dažādiem produktiem saistītajām tehniskajām vajadzībām, b) nitrītu un nitrātu lietošanā būtu jāreglamentē pievienotie daudzumi, nevis atlieku daudzumi un c) nepieciešamo iekonservēšanu panāk, izmantojot EFSA ieteiktos daudzumus. Šajā ziņā Dānija uzskata, ka tās noteikumi sistemātiski atbilst minētajiem ieteikumiem, savukārt Regula (EK) Nr. 1333/2008 tieši attiecībā uz nitrītiem neatbilst.

| (35) | Dānija uzsver arī, ka tās noteikumi piemēroti daudzus gadus un ka to dēļ nekad nav radušās problēmas ar attiecīgo produktu iekonservēšanu. Turklāt Dānijā, salīdzinot ar citām ES dalībvalstīm, botulisms ir relatīvi rets un kopš 1980. gada nav reģistrēts neviens saslimšanas gadījums, ko būtu izraisījusi gaļas produktu lietošana uzturā. Dānija norāda, ka kopš 2006. gada valstī nav reģistrēts neviens botulisma gadījums. Tādējādi joprojām tiek uzskatīts, ka Dānijas noteikumi par nitrītu izmantošanu gaļas produktos nodrošina visaptverošu aizsardzību pret saindēšanos ar pārtiku. |
| --- | --- |

(35)

Dānija uzsver arī, ka tās noteikumi piemēroti daudzus gadus un ka to dēļ nekad nav radušās problēmas ar attiecīgo produktu iekonservēšanu. Turklāt Dānijā, salīdzinot ar citām ES dalībvalstīm, botulisms ir relatīvi rets un kopš 1980. gada nav reģistrēts neviens saslimšanas gadījums, ko būtu izraisījusi gaļas produktu lietošana uzturā. Dānija norāda, ka kopš 2006. gada valstī nav reģistrēts neviens botulisma gadījums. Tādējādi joprojām tiek uzskatīts, ka Dānijas noteikumi par nitrītu izmantošanu gaļas produktos nodrošina visaptverošu aizsardzību pret saindēšanos ar pārtiku.

| (36) | Attiecībā uz patēriņa modeļiem Dānijas Pārtikas, lauksaimniecības un zivsaimniecības ministrijas ziņojumā sniegti papildu dati par gaļas produktu patēriņu un importu, kā arī analīze par nitrītiem Dānijas tirgū pieejamajos gaļas produktos. Pēc Dānijas iestāžu ieskata, šis ziņojums liecina, ka to gaļas produktu patēriņš, kuriem var pievienot nitrītus, gadu gaitā saglabājas stabils. |
| --- | --- |

(36)

Attiecībā uz patēriņa modeļiem Dānijas Pārtikas, lauksaimniecības un zivsaimniecības ministrijas ziņojumā sniegti papildu dati par gaļas produktu patēriņu un importu, kā arī analīze par nitrītiem Dānijas tirgū pieejamajos gaļas produktos. Pēc Dānijas iestāžu ieskata, šis ziņojums liecina, ka to gaļas produktu patēriņš, kuriem var pievienot nitrītus, gadu gaitā saglabājas stabils.

| (37) | Attiecībā uz eksponētību nitrītiem Dānijas Pārtikas, lauksaimniecības un zivsaimniecības ministrijas ziņojumā ir sniegtas aplēses, kuru pamatā ir 384 analīzes par nitrītiem pārstrādātā gaļā un aukstā uzgriežamā gaļā un uztura aptauju dati par patēriņu. Pamatojoties uz šīm aplēsēm, vidējā eksponētība nitrītiem joprojām ir zem pieļaujamās diennakts devas. Salīdzinājumā ar pieaugušajiem 4–5 gadus veciem bērniem eksponētība uz kilogramu ķermeņa svara ir trīs reizes augstāka. |
| --- | --- |

(37)

Attiecībā uz eksponētību nitrītiem Dānijas Pārtikas, lauksaimniecības un zivsaimniecības ministrijas ziņojumā ir sniegtas aplēses, kuru pamatā ir 384 analīzes par nitrītiem pārstrādātā gaļā un aukstā uzgriežamā gaļā un uztura aptauju dati par patēriņu. Pamatojoties uz šīm aplēsēm, vidējā eksponētība nitrītiem joprojām ir zem pieļaujamās diennakts devas. Salīdzinājumā ar pieaugušajiem 4–5 gadus veciem bērniem eksponētība uz kilogramu ķermeņa svara ir trīs reizes augstāka.

| (38) | Attiecībā uz nitrozamīnu veidošanos pārstrādātos gaļas produktos Dānijas Pārtikas, lauksaimniecības un zivsaimniecības ministrija iesniedza tādu DTU Nacionālā pārtikas institūta sagatavotu apkopojošu ziņojumu par N-nitrozamīnu klātbūtni pārstrādātos gaļas produktos, kurā secināts, ka zems nitrozamīnu līmenis vislabāk panākams, izmantojot iespējami maz nitrītu, turklāt tos izmantojot kombinācijā ar eritorbīnskābi, askorbīnskābi vai askorbātu, jo tas novērstu iespējamo nitrozamīnu veidošanos. |
| --- | --- |

(38)

Attiecībā uz nitrozamīnu veidošanos pārstrādātos gaļas produktos Dānijas Pārtikas, lauksaimniecības un zivsaimniecības ministrija iesniedza tādu DTU Nacionālā pārtikas institūta sagatavotu apkopojošu ziņojumu par N-nitrozamīnu klātbūtni pārstrādātos gaļas produktos, kurā secināts, ka zems nitrozamīnu līmenis vislabāk panākams, izmantojot iespējami maz nitrītu, turklāt tos izmantojot kombinācijā ar eritorbīnskābi, askorbīnskābi vai askorbātu, jo tas novērstu iespējamo nitrozamīnu veidošanos.

| (39) | Turklāt Dānija uzstāj, ka tās noteikumi par nitrītiem nav šķērslis tirdzniecībai, un atsaucas uz rādītājiem, kas liecina, ka gaļas produkti no citām dalībvalstīm ir importēti un ka no 2010. gada šis imports ir audzis. |
| --- | --- |

(39)

Turklāt Dānija uzstāj, ka tās noteikumi par nitrītiem nav šķērslis tirdzniecībai, un atsaucas uz rādītājiem, kas liecina, ka gaļas produkti no citām dalībvalstīm ir importēti un ka no 2010. gada šis imports ir audzis.

| (40) | Kopumā Dānija uzskata, ka, lai vēl vairāk nekā ar Regulas (EK) Nr. 1333/2008 prasībām mazinātu nitrozamīnu eksponētības radīto risku cilvēka veselībai, ir leģitīmi arī turpmāk piemērot Dānijas tiesību aktus. Pēc Dānijas ieskata, tās saskaņā ar Lēmumu 2010/561/ES veiktā pārraudzība liecina, ka iepriekš vērā ņemtie veselības apsvērumi joprojām ir svarīgi. Visbeidzot, tā apgalvo, ka pieejamie dati liecina, ka Dānijas noteikumi nav šķērslis attiecīgo produktu tirdzniecībai. |
| --- | --- |

(40)

Kopumā Dānija uzskata, ka, lai vēl vairāk nekā ar Regulas (EK) Nr. 1333/2008 prasībām mazinātu nitrozamīnu eksponētības radīto risku cilvēka veselībai, ir leģitīmi arī turpmāk piemērot Dānijas tiesību aktus. Pēc Dānijas ieskata, tās saskaņā ar Lēmumu 2010/561/ES veiktā pārraudzība liecina, ka iepriekš vērā ņemtie veselības apsvērumi joprojām ir svarīgi. Visbeidzot, tā apgalvo, ka pieejamie dati liecina, ka Dānijas noteikumi nav šķērslis attiecīgo produktu tirdzniecībai.

2.2.   Dānijas nostājas izvērtējums

2.2.1.   Pamatojums saskaņā ar LESD 36. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem

| (41) | Dānijas tiesību aktu mērķis ir salīdzinājumā ar Regulā (EK) Nr. 1333/2008 paredzētajiem maksimāli pieļaujamajiem daudzumiem augstākā līmenī panākt cilvēka veselības un dzīvības aizsardzību pret eksponētību nitrītiem un iespējamo nitrozamīnu veidošanos gaļas produktos, noteiktiem gaļas produktiem nosakot mazākus maksimālos pievienotos nitrīta daudzumus un neļaujot laist tirgū produktus, kuriem var noteikt tikai maksimālos atlieku daudzumus. |
| --- | --- |

(41)

Dānijas tiesību aktu mērķis ir salīdzinājumā ar Regulā (EK) Nr. 1333/2008 paredzētajiem maksimāli pieļaujamajiem daudzumiem augstākā līmenī panākt cilvēka veselības un dzīvības aizsardzību pret eksponētību nitrītiem un iespējamo nitrozamīnu veidošanos gaļas produktos, noteiktiem gaļas produktiem nosakot mazākus maksimālos pievienotos nitrīta daudzumus un neļaujot laist tirgū produktus, kuriem var noteikt tikai maksimālos atlieku daudzumus.

| (42) | Lai novērtētu, vai Dānijas tiesību akti tiešām ir pietiekami un nepieciešami šā mērķa sasniegšanai, ir jāņem vērā vairāki faktori. Proti, ir jāpanāk līdzsvars starp diviem veselības riskiem, no kuriem viens ir nitrozamīnu klātbūtne gaļas produktos un otrs – gaļas produktu mikrobioloģiskais drošums. Mikrobioloģiskais drošums ir ne tikai vienkārša tehnoloģiska vajadzība, bet arī ļoti svarīgs veselības aspekts. Lai gan ir atzīts, ka nitrītu daudzums gaļas produktos ir jāierobežo, mazāks nitrītu daudzums gaļā nenozīmē, ka automātiski paaugstināsies cilvēku veselības aizsardzība. Vispiemērotākais nitrītu daudzums ir atkarīgs no vairākiem faktoriem, kuri ir apstiprināti attiecīgajos SCF un EFSA atzinumos, piemēram, sāls pievienošana, mitrums, pH, produkta glabāšanas laiks, higiēna, temperatūras regulācija u. c. |
| --- | --- |

(42)

Lai novērtētu, vai Dānijas tiesību akti tiešām ir pietiekami un nepieciešami šā mērķa sasniegšanai, ir jāņem vērā vairāki faktori. Proti, ir jāpanāk līdzsvars starp diviem veselības riskiem, no kuriem viens ir nitrozamīnu klātbūtne gaļas produktos un otrs – gaļas produktu mikrobioloģiskais drošums. Mikrobioloģiskais drošums ir ne tikai vienkārša tehnoloģiska vajadzība, bet arī ļoti svarīgs veselības aspekts. Lai gan ir atzīts, ka nitrītu daudzums gaļas produktos ir jāierobežo, mazāks nitrītu daudzums gaļā nenozīmē, ka automātiski paaugstināsies cilvēku veselības aizsardzība. Vispiemērotākais nitrītu daudzums ir atkarīgs no vairākiem faktoriem, kuri ir apstiprināti attiecīgajos SCF un EFSA atzinumos, piemēram, sāls pievienošana, mitrums, pH, produkta glabāšanas laiks, higiēna, temperatūras regulācija u. c.

| (43) | Ņemot vērā minēto apsvērumu, kā arī 10. un 11. apsvērumu, Komisija uzskata, ka principā Regula (EK) Nr. 1333/2008 pietiekami līdzsvaro divus pretējus veselības riskus, ņemot vērā gaļas produktu daudzveidību Savienībā. |
| --- | --- |

(43)

Ņemot vērā minēto apsvērumu, kā arī 10. un 11. apsvērumu, Komisija uzskata, ka principā Regula (EK) Nr. 1333/2008 pietiekami līdzsvaro divus pretējus veselības riskus, ņemot vērā gaļas produktu daudzveidību Savienībā.

| (44) | No otras puses, Komisijai ir jāizvērtē Dānijas likumdevēju konkrētā izvēle un pieredze, kas gūta, piemērojot šos noteikumus, kuri ir jau ilgi bijuši spēkā. Ņemot vērā Dānijas iesniegtos rādītājus par saindēšanos ar pārtiku, un jo īpaši par botulisma gadījumiem, Dānija ir pierādījusi, ka, piemērojot savus tiesību aktus, tai līdz šim izdevies gūt apmierinošus rezultātus. Šie dati liecina, ka Dānijas tiesību aktos noteiktie maksimālie daudzumi ir bijuši pietiekami, lai nodrošinātu Dānijā pašlaik ražoto gaļas produktu un pašlaik izmantoto ražošanas metožu mikrobioloģisko drošumu. |
| --- | --- |

(44)

No otras puses, Komisijai ir jāizvērtē Dānijas likumdevēju konkrētā izvēle un pieredze, kas gūta, piemērojot šos noteikumus, kuri ir jau ilgi bijuši spēkā. Ņemot vērā Dānijas iesniegtos rādītājus par saindēšanos ar pārtiku, un jo īpaši par botulisma gadījumiem, Dānija ir pierādījusi, ka, piemērojot savus tiesību aktus, tai līdz šim izdevies gūt apmierinošus rezultātus. Šie dati liecina, ka Dānijas tiesību aktos noteiktie maksimālie daudzumi ir bijuši pietiekami, lai nodrošinātu Dānijā pašlaik ražoto gaļas produktu un pašlaik izmantoto ražošanas metožu mikrobioloģisko drošumu.

| (45) | Komisija norāda, ka Dānijas tiesību akti ir saderīgi ar attiecīgajiem zinātniskajiem atzinumiem, ko sniegušas Savienības zinātniskās organizācijas. To pamatā ir maksimālo pievienoto daudzumu reglamentēšana, un tajos ir ievērots minētajos atzinumos norādītais pievienoto nitrīta daudzumu diapazons (t. i., 50–150 mg/kg). Vienlaikus Dānija, ņemot vērā Dānijā vairāk izplatītos gaļas produktu veidus un biežāk izmantotās ražošanas metodes, īpašām gaļas produktu grupām salīdzinājumā ar regulu ir noteikusi konkrētākus maksimālos pievienotos daudzumus. |
| --- | --- |

(45)

Komisija norāda, ka Dānijas tiesību akti ir saderīgi ar attiecīgajiem zinātniskajiem atzinumiem, ko sniegušas Savienības zinātniskās organizācijas. To pamatā ir maksimālo pievienoto daudzumu reglamentēšana, un tajos ir ievērots minētajos atzinumos norādītais pievienoto nitrīta daudzumu diapazons (t. i., 50–150 mg/kg). Vienlaikus Dānija, ņemot vērā Dānijā vairāk izplatītos gaļas produktu veidus un biežāk izmantotās ražošanas metodes, īpašām gaļas produktu grupām salīdzinājumā ar regulu ir noteikusi konkrētākus maksimālos pievienotos daudzumus.

| (46) | Turklāt ir jāņem vērā, ka, pēc Dānijas sniegtās informācijas, lielākajai daļai Dānijas iedzīvotāju uzturā lietoto gaļas produktu pašlaik piemēro robežvērtību 60 mg/kg, kas varētu būt jāaizstāj ar robežvērtību 100 vai 150 mg/kg. Lai gan dāņu ražotājiem, tāpat kā citu dalībvalstu ražotājiem, nav uzlikts pienākums nitrītu daudzumus, ko tie patlaban pievieno ražotajiem produktiem, paaugstināt līdz Regulā (EK) Nr. 1333/2008 minētajiem maksimālajiem daudzumiem, nevar izslēgt, ka Dānijas iedzīvotāju faktiskā eksponētība nitrītiem paaugstināsies. |
| --- | --- |

(46)

Turklāt ir jāņem vērā, ka, pēc Dānijas sniegtās informācijas, lielākajai daļai Dānijas iedzīvotāju uzturā lietoto gaļas produktu pašlaik piemēro robežvērtību 60 mg/kg, kas varētu būt jāaizstāj ar robežvērtību 100 vai 150 mg/kg. Lai gan dāņu ražotājiem, tāpat kā citu dalībvalstu ražotājiem, nav uzlikts pienākums nitrītu daudzumus, ko tie patlaban pievieno ražotajiem produktiem, paaugstināt līdz Regulā (EK) Nr. 1333/2008 minētajiem maksimālajiem daudzumiem, nevar izslēgt, ka Dānijas iedzīvotāju faktiskā eksponētība nitrītiem paaugstināsies.

| (47) | Pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju, Komisija uzskata, ka var uz laiku apmierināt lūgumu paziņotos pasākumus joprojām saglabāt spēkā, to pamatojot ar sabiedrības veselības aizsardzību Dānijā. |
| --- | --- |

(47)

Pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju, Komisija uzskata, ka var uz laiku apmierināt lūgumu paziņotos pasākumus joprojām saglabāt spēkā, to pamatojot ar sabiedrības veselības aizsardzību Dānijā.

2.2.2.   Patvaļīgas diskriminācijas, dalībvalstu savstarpējās tirdzniecības slēptu ierobežojumu vai iekšējā tirgus darbības šķēršļu neesība

2.2.2.1.   Patvaļīgas diskriminācijas neesība

| (48) | No LESD 114. panta 6. punkta izriet, ka Komisijai jāpārbauda, vai paredzētie pasākumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis. Saskaņā ar Tiesas judikatūru, lai izvairītos no diskriminēšanas, līdzīgas situācijas nedrīkst izskatīt dažādos veidos un dažādas situācijas nedrīkst izskatīt vienā veidā. |
| --- | --- |

(48)

No LESD 114. panta 6. punkta izriet, ka Komisijai jāpārbauda, vai paredzētie pasākumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis. Saskaņā ar Tiesas judikatūru, lai izvairītos no diskriminēšanas, līdzīgas situācijas nedrīkst izskatīt dažādos veidos un dažādas situācijas nedrīkst izskatīt vienā veidā.

| (49) | Dānijas valsts tiesību aktus piemēro gan vietējiem produktiem, gan produktiem, kas ražoti citās dalībvalstīs. Kamēr nav pierādīts pretējais, var secināt, ka valsts noteikumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis. |
| --- | --- |

(49)

Dānijas valsts tiesību aktus piemēro gan vietējiem produktiem, gan produktiem, kas ražoti citās dalībvalstīs. Kamēr nav pierādīts pretējais, var secināt, ka valsts noteikumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis.

2.2.2.2.   Slēptu tirdzniecības ierobežojumu neesība

| (50) | Tādi valsts pasākumi, ar kuriem ražojumu lietošanu ierobežo lielākā mērā nekā ar Savienības regulu, parasti būtu tirdzniecības šķērslis, jo attiecīgajā dalībvalstī noteikta lietošanas aizlieguma dēļ tajā būtu aizliegts laist tirgū ražojumus, ko likumīgi laiž tirgū un lieto pārējā Savienības teritorijā. LESD 114. panta 6. punkta priekšnosacījumu mērķis ir novērst, ka ar minētā panta 4. un 5. punkta kritērijiem pamatotus ierobežojumus piemērotu nepiemērotu iemeslu dēļ un ka faktiski tie būtu ekonomiski pasākumi, kas kavē ražojumu importēšanu no citām dalībvalstīm, proti, ierobežojumi, kas netieši aizsargā valsts vietējos ražojumus. |
| --- | --- |

(50)

Tādi valsts pasākumi, ar kuriem ražojumu lietošanu ierobežo lielākā mērā nekā ar Savienības regulu, parasti būtu tirdzniecības šķērslis, jo attiecīgajā dalībvalstī noteikta lietošanas aizlieguma dēļ tajā būtu aizliegts laist tirgū ražojumus, ko likumīgi laiž tirgū un lieto pārējā Savienības teritorijā. LESD 114. panta 6. punkta priekšnosacījumu mērķis ir novērst, ka ar minētā panta 4. un 5. punkta kritērijiem pamatotus ierobežojumus piemērotu nepiemērotu iemeslu dēļ un ka faktiski tie būtu ekonomiski pasākumi, kas kavē ražojumu importēšanu no citām dalībvalstīm, proti, ierobežojumi, kas netieši aizsargā valsts vietējos ražojumus.

| (51) | Ņemot vērā to, ka citādi saskaņotā jomā Dānijas noteikumi stingrākus standartus attiecībā uz nitrītu pievienošanu noteiktiem gaļas produktiem nosaka arī citu dalībvalstu uzņēmumiem, tie varētu nozīmēt slēptu tirdzniecības ierobežošanu vai šķērsli iekšējā tirgus darbībai. Tomēr ir atzīts, ka LESD 114. panta 6. punkts ir jāsaprot tā, ka apstiprināt nedrīkst tikai tādus valsts pasākumus, kuri iekšējā tirgus darbībai rada nesamērīgus šķēršļus. Šajā sakarā Dānija ir iesniegusi datus, kas liecina, ka, par spīti Dānijas tiesību aktu piemērošanai, gaļas produktus no citām dalībvalstīm ne vien importē, bet šis imports kopš 2010. gada ir pat audzis. |
| --- | --- |

(51)

Ņemot vērā to, ka citādi saskaņotā jomā Dānijas noteikumi stingrākus standartus attiecībā uz nitrītu pievienošanu noteiktiem gaļas produktiem nosaka arī citu dalībvalstu uzņēmumiem, tie varētu nozīmēt slēptu tirdzniecības ierobežošanu vai šķērsli iekšējā tirgus darbībai. Tomēr ir atzīts, ka LESD 114. panta 6. punkts ir jāsaprot tā, ka apstiprināt nedrīkst tikai tādus valsts pasākumus, kuri iekšējā tirgus darbībai rada nesamērīgus šķēršļus. Šajā sakarā Dānija ir iesniegusi datus, kas liecina, ka, par spīti Dānijas tiesību aktu piemērošanai, gaļas produktus no citām dalībvalstīm ne vien importē, bet šis imports kopš 2010. gada ir pat audzis.

| (52) | Nav pierādījumu tam, ka valsts noteikumi faktiski būtu paredzēti valsts vietējo ražojumu aizsardzībai, tāpēc var secināt, ka tie nav slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(52)

Nav pierādījumu tam, ka valsts noteikumi faktiski būtu paredzēti valsts vietējo ražojumu aizsardzībai, tāpēc var secināt, ka tie nav slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm.

2.2.2.3.   Šķēršļu neesība iekšējā tirgus darbībai

| (53) | Šo nosacījumu nevar interpretēt tādā veidā, ka tas neļauj apstiprināt nevienu valsts pasākumu, kurš varētu ietekmēt iekšējā tirgus izveidi. Ikviens valsts pasākums, kas atkāpjas no saskaņošanas pasākuma, kura mērķis ir iekšējā tirgus izveide un darbība, būtībā ir pasākums, kurš varētu ietekmēt iekšējo tirgu. Tādēļ, lai LESD 114. pantā noteiktā procedūra būtu noderīga arī turpmāk, jēdziens “šķērslis iekšējā tirgus darbībai” LESD 114. panta 6. punkta kontekstā ir jāsaprot kā nesamērīga ietekme uz izvirzīto mērķi. |
| --- | --- |

(53)

Šo nosacījumu nevar interpretēt tādā veidā, ka tas neļauj apstiprināt nevienu valsts pasākumu, kurš varētu ietekmēt iekšējā tirgus izveidi. Ikviens valsts pasākums, kas atkāpjas no saskaņošanas pasākuma, kura mērķis ir iekšējā tirgus izveide un darbība, būtībā ir pasākums, kurš varētu ietekmēt iekšējo tirgu. Tādēļ, lai LESD 114. pantā noteiktā procedūra būtu noderīga arī turpmāk, jēdziens “šķērslis iekšējā tirgus darbībai” LESD 114. panta 6. punkta kontekstā ir jāsaprot kā nesamērīga ietekme uz izvirzīto mērķi.

| (54) | Ņemot vērā, ka Dānijas valdība atsaucas uz to, ka mazāka eksponētība nitrītiem gaļas produktos labvēlīgi ietekmē veselību un ka, pamatojoties uz pašlaik pieejamajiem datiem, šķiet, ka tirdzniecība vispār netiek ietekmēta vai tiek ietekmēta tikai pavisam nedaudz, Komisija uzskata, ka Dānijas paziņotos noteikumus var uz laiku atstāt spēkā, pamatojoties uz mērķi aizsargāt cilvēka veselību un dzīvību un ņemot vērā, ka tie nav nesamērīgi un tādējādi nerada šķērsli iekšējā tirgus darbībai LESD 114. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(54)

Ņemot vērā, ka Dānijas valdība atsaucas uz to, ka mazāka eksponētība nitrītiem gaļas produktos labvēlīgi ietekmē veselību un ka, pamatojoties uz pašlaik pieejamajiem datiem, šķiet, ka tirdzniecība vispār netiek ietekmēta vai tiek ietekmēta tikai pavisam nedaudz, Komisija uzskata, ka Dānijas paziņotos noteikumus var uz laiku atstāt spēkā, pamatojoties uz mērķi aizsargāt cilvēka veselību un dzīvību un ņemot vērā, ka tie nav nesamērīgi un tādējādi nerada šķērsli iekšējā tirgus darbībai LESD 114. panta 6. punkta nozīmē.

| (55) | Pamatojoties uz šo analīzi, Komisija uzskata, ka nosacījums par šķēršļu neradīšanu iekšējā tirgus darbībai ir izpildīts. |
| --- | --- |

(55)

Pamatojoties uz šo analīzi, Komisija uzskata, ka nosacījums par šķēršļu neradīšanu iekšējā tirgus darbībai ir izpildīts.

2.2.3.   Termiņš

| (56) | Iepriekš minētie secinājumi balstās uz pašlaik pieejamo informāciju, un jo īpaši uz skaitļiem, kas liecina, ka Dānijai, pat attiecībā uz nitrītu pievienošanu atsevišķu veidu gaļas produktiem nosakot mazākus maksimālos daudzumus, ir izdevies kontrolēt botulismu, turklāt neradot nesamērīgus tirdzniecības traucējumus. |
| --- | --- |

(56)

Iepriekš minētie secinājumi balstās uz pašlaik pieejamo informāciju, un jo īpaši uz skaitļiem, kas liecina, ka Dānijai, pat attiecībā uz nitrītu pievienošanu atsevišķu veidu gaļas produktiem nosakot mazākus maksimālos daudzumus, ir izdevies kontrolēt botulismu, turklāt neradot nesamērīgus tirdzniecības traucējumus.

| (57) | Cits svarīgs faktors ir gaļas produktu patēriņa apjoms Dānijā, kura dēļ Regulas (EK) Nr. 1333/2008 piemērošana varētu palielināt Dānijas iedzīvotāju eksponētību nitrītiem un attiecīgi arī nitrozamīniem. |
| --- | --- |

(57)

Cits svarīgs faktors ir gaļas produktu patēriņa apjoms Dānijā, kura dēļ Regulas (EK) Nr. 1333/2008 piemērošana varētu palielināt Dānijas iedzīvotāju eksponētību nitrītiem un attiecīgi arī nitrozamīniem.

| (58) | Dānijai joprojām būs jāpārrauga situācija un jāvāc dati par to, vai Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteikto daudzumu piemērošana nodrošina vajadzīgo aizsardzības līmeni cilvēka veselībai un, ja ne, vai tā tai varētu izraisīt nepieļaujamu risku. Savāktajos datos galvenā uzmanība būtu jāpievērš botulisma kontrolei. Turklāt Dānijai būs jāturpina vākt datus par gaļas produktu importu no citām dalībvalstīm. Dānijai tiek izvirzīta prasība savāktos datus ik pēc diviem gadiem no šā lēmuma pieņemšanas dienas darīt zināmus Komisijai. Turklāt Komisijai būtu jāapsver secinājumi, kas gūti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 257/2010 izdarītajā EFSA atkārtotajā izvērtējumā par nitrītiem un ad hoc pētījumā par nitrītu izmantošanu nozarē dažādu kategoriju gaļas produktiem. |
| --- | --- |

(58)

Dānijai joprojām būs jāpārrauga situācija un jāvāc dati par to, vai Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteikto daudzumu piemērošana nodrošina vajadzīgo aizsardzības līmeni cilvēka veselībai un, ja ne, vai tā tai varētu izraisīt nepieļaujamu risku. Savāktajos datos galvenā uzmanība būtu jāpievērš botulisma kontrolei. Turklāt Dānijai būs jāturpina vākt datus par gaļas produktu importu no citām dalībvalstīm. Dānijai tiek izvirzīta prasība savāktos datus ik pēc diviem gadiem no šā lēmuma pieņemšanas dienas darīt zināmus Komisijai. Turklāt Komisijai būtu jāapsver secinājumi, kas gūti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 257/2010 izdarītajā EFSA atkārtotajā izvērtējumā par nitrītiem un ad hoc pētījumā par nitrītu izmantošanu nozarē dažādu kategoriju gaļas produktiem.

| (59) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka valsts noteikumus iepriekš minētajā apjomā var apstiprināt uz trīs gadu termiņu. |
| --- | --- |

(59)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka valsts noteikumus iepriekš minētajā apjomā var apstiprināt uz trīs gadu termiņu.

III.   SECINĀJUMS

| (60) | Ņemdama vērā iepriekš minētos apsvērumus un arī dalībvalstu komentārus par Dānijas iestāžu iesniegto paziņojumu, Komisija atzīst, ka 2014. gada 25. novembrī saņemto Dānijas lūgumu saglabāt spēkā valsts noteikumus par nitrītu pievienošanu, kuri ir stingrāki nekā Regulas (EK) Nr. 1333/2008 noteikumi, var apmierināt uz trim gadiem no šā lēmuma pieņemšanas datuma. Dānijai joprojām būs jāpārrauga situācija un jāvāc dati par to, vai Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteikto daudzumu piemērošana nodrošina vajadzīgo aizsardzības līmeni cilvēka veselībai un, ja ne, vai tā tai varētu izraisīt nepieļaujamu risku, |
| --- | --- |

(60)

Ņemdama vērā iepriekš minētos apsvērumus un arī dalībvalstu komentārus par Dānijas iestāžu iesniegto paziņojumu, Komisija atzīst, ka 2014. gada 25. novembrī saņemto Dānijas lūgumu saglabāt spēkā valsts noteikumus par nitrītu pievienošanu, kuri ir stingrāki nekā Regulas (EK) Nr. 1333/2008 noteikumi, var apmierināt uz trim gadiem no šā lēmuma pieņemšanas datuma. Dānijai joprojām būs jāpārrauga situācija un jāvāc dati par to, vai Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteikto daudzumu piemērošana nodrošina vajadzīgo aizsardzības līmeni cilvēka veselībai un, ja ne, vai tā tai varētu izraisīt nepieļaujamu risku,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu tiek apstiprināti Dānijas Karalistes ar 2014. gada 25. novembra vēstuli Komisijai paziņotie uz nitrītu pievienošanu gaļas produktiem attiecināmie valsts noteikumi, kas ietverti 2013. gada 27. maija Rīkojumā Nr. 542 par pārtikas piedevām utt. pārtikas produktos (BEK nr 542 af 27.5.2013. (tilsætningbekendtgørelsen), Offentliggørelsedato: 31.5.2013., Fødevareministeriet).

2. pants

Šis lēmums zaudē spēku 2018. gada 22. maijā.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei.

Briselē, 2015. gada 22. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  Komisijas 2010. gada 25. maija Lēmums 2010/561/ES par Dānijas paziņotajiem valsts noteikumiem attiecībā uz nitrītu pievienošanu konkrētiem gaļas produktiem (OV L 247, 21.9.2010., 55. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīva 2006/52/EK, ar ko groza Direktīvu 95/2/EK par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji, un Direktīvu 94/35/EK par saldinātājiem, kurus lieto pārtikas produktos (OV L 204, 26.7.2006., 10. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2011. gada 11. novembra Regula (ES) Nr. 1129/2011, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu, izveidojot Eiropas Savienības atļauto pārtikas piedevu sarakstu (OV L 295, 12.11.2011., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām (OV L 354, 31.12.2008., 16. lpp.).

4

(5)  Opinion on nitrates and nitrites, sniegts 1990. gada 19. oktobrī, European Commission – Reports of the Scientific Committee for Food (twenty-sixth series), 21. lpp.

5

Opinion on nitrates and nitrites

European Commission – Reports of the Scientific Committee for Food (twenty-sixth series)

(6)  Opinion on nitrates and nitrites, sniegts 1995. gada 22. septembrī, European Commission – Reports of the Scientific Committee for Food (thirty eighth series), 1. lpp.

6

Opinion on nitrates and nitrites

European Commission – Reports of the Scientific Committee for Food (thirty eighth series)

(7)  Opinion of the Scientific Panel on Biological Hazards on a request from the Commission related to the effects of Nitrites/Nitrates on the Microbiological Safety of Meat Products, The EFSA Journal (2003) 14, 1. lpp.

7

Opinion of the Scientific Panel on Biological Hazards on a request from the Commission related to the effects of Nitrites/Nitrates on the Microbiological Safety of Meat Products, The EFSA Journal

(8)  OV C 93, 20.3.2015., 18. lpp.

8

(9)  Komisijas 2010. gada 25. marta Regula (ES) Nr. 257/2010, ar ko izveido programmu, lai atkārtoti novērtētu pārtikas piedevas, kas atļautas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām (OV L 80, 26.3.2010., 19. lpp.).

9

(10)  https://webgate.ec.europa.eu/sanco_foods/main/index.cfm?event=document.edit&identifier=5924&documentTypeIdentifier=57

10

---