# Úřední věstník L 127/2015

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 127 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5822. května 2015 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 127

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5822. května 2015

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/791 ze dne 27. dubna 2015, kterým se mění příloha I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/792 ze dne 19. května 2015, kterým se schvaluje změna, která není menšího rozsahu, ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Maçã de Alcobaça (CHZO)) | 5 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/793 ze dne 19. května 2015, kterým se schvaluje změna, která není menšího rozsahu, ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Agnello di Sardegna (CHZO)) | 6 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/794 ze dne 19. května 2015, kterým se schvaluje změna, která není menšího rozsahu, ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Chevrotin (CHOP)) | 7 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/795 ze dne 19. května 2015, kterým se schvaluje změna, která není menšího rozsahu, ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Pont-l'Evêque (CHOP)) | 8 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/796 ze dne 21. května 2015, kterým se mění příloha I nařízení (ES) č. 798/2008, pokud jde o položku týkající se Spojených států amerických na seznamu třetích zemí, území, oblastí nebo jednotek, z nichž lze do Unie dovážet nebo přes její území přepravovat určité drůbeží komodity, v souvislosti s vysoce patogenní influenzou ptáků v návaznosti na další ohniska v této zemi (
  1
  ) | 9 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/797 ze dne 21. května 2015 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 17 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2015/798 ze dne 11. května 2015, kterým se Evropská komise zmocňuje k jednání jménem Evropské unie o změnách Vídeňské úmluvy o ochraně ozonové vrstvy a Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu | 19 |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2015/799 ze dne 18. května 2015, kterým se členské státy zmocňují, aby se v zájmu Evropské unie staly smluvní stranou Mezinárodní úmluvy Mezinárodní námořní organizace o normách výcviku, kvalifikace a strážní služby pracovníků na rybářských plavidlech (
  1
  ) | 20 |
| | * | Rozhodnutí Rady (SZBP) 2015/800 ze dne 21. května 2015 o změně a prodloužení platnosti rozhodnutí 2013/233/SZBP o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) | 22 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2015/801 ze dne 20. května 2015 o referenčním dokumentu o osvědčených postupech pro environmentální řízení, odvětvových indikátorech vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávacích kritériích pro odvětví maloobchodu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 o dobrovolné účasti organizací v systému Společenství pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS)
  (oznámeno pod číslem C(2015) 3234)

   (
  1
  ) | 25 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/791 ze dne 27. dubna 2015, kterým se mění příloha I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/792 ze dne 19. května 2015, kterým se schvaluje změna, která není menšího rozsahu, ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Maçã de Alcobaça (CHZO))

5

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/793 ze dne 19. května 2015, kterým se schvaluje změna, která není menšího rozsahu, ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Agnello di Sardegna (CHZO))

6

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/794 ze dne 19. května 2015, kterým se schvaluje změna, která není menšího rozsahu, ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Chevrotin (CHOP))

7

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/795 ze dne 19. května 2015, kterým se schvaluje změna, která není menšího rozsahu, ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Pont-l'Evêque (CHOP))

8

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/796 ze dne 21. května 2015, kterým se mění příloha I nařízení (ES) č. 798/2008, pokud jde o položku týkající se Spojených států amerických na seznamu třetích zemí, území, oblastí nebo jednotek, z nichž lze do Unie dovážet nebo přes její území přepravovat určité drůbeží komodity, v souvislosti s vysoce patogenní influenzou ptáků v návaznosti na další ohniska v této zemi (
  1
  )

1

9

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/797 ze dne 21. května 2015 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

17

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2015/798 ze dne 11. května 2015, kterým se Evropská komise zmocňuje k jednání jménem Evropské unie o změnách Vídeňské úmluvy o ochraně ozonové vrstvy a Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu

19

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2015/799 ze dne 18. května 2015, kterým se členské státy zmocňují, aby se v zájmu Evropské unie staly smluvní stranou Mezinárodní úmluvy Mezinárodní námořní organizace o normách výcviku, kvalifikace a strážní služby pracovníků na rybářských plavidlech (
  1
  )

1

20

*

Rozhodnutí Rady (SZBP) 2015/800 ze dne 21. května 2015 o změně a prodloužení platnosti rozhodnutí 2013/233/SZBP o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya)

22

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2015/801 ze dne 20. května 2015 o referenčním dokumentu o osvědčených postupech pro environmentální řízení, odvětvových indikátorech vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávacích kritériích pro odvětví maloobchodu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 o dobrovolné účasti organizací v systému Společenství pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS)
  (oznámeno pod číslem C(2015) 3234)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2015) 3234)

1

25

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava konečného přijetí (EU, Euratom) 2015/371 opravného rozpočtu Evropské unie č. 7 na rozpočtový rok 2014 ( Úř. věst. L 73, 17.3.2015 ) | 61 |

Opravy

*

Oprava konečného přijetí (EU, Euratom) 2015/371 opravného rozpočtu Evropské unie č. 7 na rozpočtový rok 2014 ( Úř. věst. L 73, 17.3.2015 )

( Úř. věst. L 73, 17.3.2015 )

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 22.5.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 127/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 127/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2015/791

ze dne 27. dubna 2015,

kterým se mění příloha I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 ze dne 17. prosince 2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (1), a zejména na čl. 58 odst. 7 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 19 odst. 1 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (2) stanoví, že budou-li programy v rámci sdíleného řízení mj. Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova přijaty po 1. lednu 2014, bude víceletý finanční rámec revidován tak, aby byly prostředky, které nebyly využity v roce 2014, převedeny do následujících let nad rámec příslušných výdajových stropů. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 19 odst. 1 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (2) stanoví, že budou-li programy v rámci sdíleného řízení mj. Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova přijaty po 1. lednu 2014, bude víceletý finanční rámec revidován tak, aby byly prostředky, které nebyly využity v roce 2014, převedeny do následujících let nad rámec příslušných výdajových stropů.

| (2) | Programy rozvoje venkova Bulharska, České republiky, Irska, Řecka, Španělska, Chorvatska, Itálie, Kypru, Lucemburska, Maďarska, Malty, Rumunska a Švédska, jakož i některé regionální programy Belgie, Německa, Francie a Spojeného království nebyly připraveny k přijetí do konce roku 2014. |
| --- | --- |

(2)

Programy rozvoje venkova Bulharska, České republiky, Irska, Řecka, Španělska, Chorvatska, Itálie, Kypru, Lucemburska, Maďarska, Malty, Rumunska a Švédska, jakož i některé regionální programy Belgie, Německa, Francie a Spojeného království nebyly připraveny k přijetí do konce roku 2014.

| (3) | Nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013 bylo odpovídajícím způsobem revidováno nařízením Rady (EU, Euratom) 2015/623 (3), kterým se v případě Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova převádějí odpovídající nevyužité prostředky přidělené na rok 2014 do výdajových stropů na roky 2015 a 2016. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013 bylo odpovídajícím způsobem revidováno nařízením Rady (EU, Euratom) 2015/623 (3), kterým se v případě Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova převádějí odpovídající nevyužité prostředky přidělené na rok 2014 do výdajových stropů na roky 2015 a 2016.

| (4) | Příloha I nařízení (EU) č. 1305/2013, která stanoví rozpis týkající se podpory Unie pro rozvoj venkova na období 2014 až 2020, by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(4)

Příloha I nařízení (EU) č. 1305/2013, která stanoví rozpis týkající se podpory Unie pro rozvoj venkova na období 2014 až 2020, by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (5) | Jelikož toto nařízení má zásadní význam pro hladké a včasné přijetí programů rozvoje venkova, je vhodné, aby vstoupilo v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(5)

Jelikož toto nařízení má zásadní význam pro hladké a včasné přijetí programů rozvoje venkova, je vhodné, aby vstoupilo v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha I nařízení (EU) č. 1305/2013 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 27. dubna 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 487.

1

(2)  Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).

2

(3)  Nařízení Rady (EU, Euratom) 2015/623 ze dne 21. dubna 2015, kterým se mění nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 103, 22.4.2015, s. 1).

3

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA I

ROZPIS TÝKAJÍCÍ SE PODPORY UNIE PRO ROZVOJ VENKOVA (2014 AŽ 2020)

| (běžné ceny v EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | CELKEM
  2014–2020 |
| Belgie | 40 855 562 | 97 243 257 | 109 821 794 | 97 175 076 | 97 066 202 | 102 912 713 | 102 723 155 | 647 797 759 |
| Bulharsko | | 502 807 341 | 505 020 057 | 340 409 994 | 339 966 052 | 339 523 306 | 338 990 216 | 2 366 716 966 |
| Česká republika | | 470 143 771 | 503 130 504 | 344 509 078 | 343 033 490 | 323 242 050 | 321 615 103 | 2 305 673 996 |
| Dánsko | 90 287 658 | 90 168 920 | 136 397 742 | 144 868 072 | 153 125 142 | 152 367 537 | 151 588 619 | 918 803 690 |
| Německo | 664 601 903 | 1 498 240 410 | 1 685 574 112 | 1 404 073 302 | 1 400 926 899 | 1 397 914 658 | 1 394 588 766 | 9 445 920 050 |
| Estonsko | 103 626 144 | 103 651 030 | 111 192 345 | 122 865 093 | 125 552 583 | 127 277 180 | 129 177 183 | 823 341 558 |
| Irsko | | 469 633 941 | 469 724 442 | 313 007 411 | 312 891 690 | 312 764 355 | 312 570 314 | 2 190 592 153 |
| Řecko | | 907 059 608 | 1 007 736 821 | 703 471 245 | 701 719 722 | 700 043 071 | 698 261 326 | 4 718 291 793 |
| Španělsko | | 1 780 169 908 | 1 780 403 445 | 1 185 553 005 | 1 184 419 678 | 1 183 448 718 | 1 183 394 067 | 8 297 388 821 |
| Francie | 4 353 019 | 2 336 138 618 | 2 363 567 980 | 1 665 777 592 | 1 668 304 328 | 1 671 324 729 | 1 675 377 983 | 11 384 844 249 |
| Chorvatsko | | 448 426 250 | 448 426 250 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 2 026 222 500 |
| Itálie | | 2 223 480 180 | 2 231 599 688 | 1 493 380 162 | 1 495 583 530 | 1 498 573 799 | 1 501 763 408 | 10 444 380 767 |
| Kypr | | 28 341 472 | 28 345 126 | 18 894 801 | 18 892 389 | 18 889 108 | 18 881 481 | 132 244 377 |
| Lotyšsko | 138 327 376 | 150 968 424 | 153 066 059 | 155 139 289 | 157 236 528 | 159 374 589 | 161 491 517 | 1 075 603 782 |
| Litva | 230 392 975 | 230 412 316 | 230 431 887 | 230 451 686 | 230 472 391 | 230 483 599 | 230 443 386 | 1 613 088 240 |
| Lucembursko | | 21 385 468 | 21 432 133 | 14 366 484 | 14 415 051 | 14 464 074 | 14 511 390 | 100 574 600 |
| Maďarsko | | 742 851 235 | 737 099 981 | 488 620 684 | 488 027 342 | 487 402 356 | 486 662 895 | 3 430 664 493 |
| Malta | | 20 905 107 | 20 878 690 | 13 914 927 | 13 893 023 | 13 876 504 | 13 858 647 | 97 326 898 |
| Nizozemsko | 87 118 078 | 87 003 509 | 118 496 585 | 118 357 256 | 118 225 747 | 118 107 797 | 117 976 388 | 765 285 360 |
| Rakousko | 557 806 503 | 559 329 914 | 560 883 465 | 562 467 745 | 564 084 777 | 565 713 368 | 567 266 225 | 3 937 551 997 |
| Polsko | 1 569 517 638 | 1 175 590 560 | 1 193 429 059 | 1 192 025 238 | 1 190 589 130 | 1 189 103 987 | 1 187 301 202 | 8 697 556 814 |
| Portugalsko | 577 031 070 | 577 895 019 | 578 913 888 | 579 806 001 | 580 721 241 | 581 637 133 | 582 456 022 | 4 058 460 374 |
| Rumunsko | | 1 723 260 662 | 1 751 613 412 | 1 186 544 149 | 1 184 725 381 | 1 141 925 604 | 1 139 927 194 | 8 127 996 402 |
| Slovinsko | 118 678 072 | 119 006 876 | 119 342 187 | 119 684 133 | 120 033 142 | 120 384 760 | 120 720 633 | 837 849 803 |
| Slovensko | 271 154 575 | 213 101 979 | 215 603 053 | 215 356 644 | 215 106 447 | 214 844 203 | 214 524 943 | 1 559 691 844 |
| Finsko | 335 440 884 | 336 933 734 | 338 456 263 | 340 009 057 | 341 593 485 | 343 198 337 | 344 776 578 | 2 380 408 338 |
| Švédsko | | 386 944 025 | 378 153 207 | 249 386 135 | 249 552 108 | 249 710 989 | 249 818 786 | 1 763 565 250 |
| Spojené království | 475 531 544 | 848 443 195 | 851 819 320 | 755 518 938 | 755 301 511 | 756 236 113 | 756 815 870 | 5 199 666 491 |
| EU-28 celkem | 5 264 723 001 | 18 149 536 729 | 18 650 559 495 | 14 337 975 697 | 14 347 801 509 | 14 297 087 137 | 14 299 825 797 | 99 347 509 365 |
| |
| Technická pomoc (0,25 %) | 34 130 699 | 34 131 977 | 34 133 279 | 34 134 608 | 34 135 964 | 34 137 346 | 34 138 756 | 238 942 629 |
| Celkem | 5 298 853 700 | 18 183 668 706 | 18 684 692 774 | 14 372 110 305 | 14 381 937 473 | 14 331 224 483 | 14 333 964 553 | 99 586 451 994 “ |

(běžné ceny v EUR)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

CELKEM

2014–2020

Belgie

40 855 562

97 243 257

109 821 794

97 175 076

97 066 202

102 912 713

102 723 155

647 797 759

Bulharsko

502 807 341

505 020 057

340 409 994

339 966 052

339 523 306

338 990 216

2 366 716 966

Česká republika

470 143 771

503 130 504

344 509 078

343 033 490

323 242 050

321 615 103

2 305 673 996

Dánsko

90 287 658

90 168 920

136 397 742

144 868 072

153 125 142

152 367 537

151 588 619

918 803 690

Německo

664 601 903

1 498 240 410

1 685 574 112

1 404 073 302

1 400 926 899

1 397 914 658

1 394 588 766

9 445 920 050

Estonsko

103 626 144

103 651 030

111 192 345

122 865 093

125 552 583

127 277 180

129 177 183

823 341 558

Irsko

469 633 941

469 724 442

313 007 411

312 891 690

312 764 355

312 570 314

2 190 592 153

Řecko

907 059 608

1 007 736 821

703 471 245

701 719 722

700 043 071

698 261 326

4 718 291 793

Španělsko

1 780 169 908

1 780 403 445

1 185 553 005

1 184 419 678

1 183 448 718

1 183 394 067

8 297 388 821

Francie

4 353 019

2 336 138 618

2 363 567 980

1 665 777 592

1 668 304 328

1 671 324 729

1 675 377 983

11 384 844 249

Chorvatsko

448 426 250

448 426 250

282 342 500

282 342 500

282 342 500

282 342 500

2 026 222 500

Itálie

2 223 480 180

2 231 599 688

1 493 380 162

1 495 583 530

1 498 573 799

1 501 763 408

10 444 380 767

Kypr

28 341 472

28 345 126

18 894 801

18 892 389

18 889 108

18 881 481

132 244 377

Lotyšsko

138 327 376

150 968 424

153 066 059

155 139 289

157 236 528

159 374 589

161 491 517

1 075 603 782

Litva

230 392 975

230 412 316

230 431 887

230 451 686

230 472 391

230 483 599

230 443 386

1 613 088 240

Lucembursko

21 385 468

21 432 133

14 366 484

14 415 051

14 464 074

14 511 390

100 574 600

Maďarsko

742 851 235

737 099 981

488 620 684

488 027 342

487 402 356

486 662 895

3 430 664 493

Malta

20 905 107

20 878 690

13 914 927

13 893 023

13 876 504

13 858 647

97 326 898

Nizozemsko

87 118 078

87 003 509

118 496 585

118 357 256

118 225 747

118 107 797

117 976 388

765 285 360

Rakousko

557 806 503

559 329 914

560 883 465

562 467 745

564 084 777

565 713 368

567 266 225

3 937 551 997

Polsko

1 569 517 638

1 175 590 560

1 193 429 059

1 192 025 238

1 190 589 130

1 189 103 987

1 187 301 202

8 697 556 814

Portugalsko

577 031 070

577 895 019

578 913 888

579 806 001

580 721 241

581 637 133

582 456 022

4 058 460 374

Rumunsko

1 723 260 662

1 751 613 412

1 186 544 149

1 184 725 381

1 141 925 604

1 139 927 194

8 127 996 402

Slovinsko

118 678 072

119 006 876

119 342 187

119 684 133

120 033 142

120 384 760

120 720 633

837 849 803

Slovensko

271 154 575

213 101 979

215 603 053

215 356 644

215 106 447

214 844 203

214 524 943

1 559 691 844

Finsko

335 440 884

336 933 734

338 456 263

340 009 057

341 593 485

343 198 337

344 776 578

2 380 408 338

Švédsko

386 944 025

378 153 207

249 386 135

249 552 108

249 710 989

249 818 786

1 763 565 250

Spojené království

475 531 544

848 443 195

851 819 320

755 518 938

755 301 511

756 236 113

756 815 870

5 199 666 491

EU-28 celkem

5 264 723 001

18 149 536 729

18 650 559 495

14 337 975 697

14 347 801 509

14 297 087 137

14 299 825 797

99 347 509 365

Technická pomoc (0,25 %)

34 130 699

34 131 977

34 133 279

34 134 608

34 135 964

34 137 346

34 138 756

238 942 629

Celkem

5 298 853 700

18 183 668 706

18 684 692 774

14 372 110 305

14 381 937 473

14 331 224 483

14 333 964 553

99 586 451 994 “

---

| 22.5.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 127/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 127/5

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/792

ze dne 19. května 2015,

kterým se schvaluje změna, která není menšího rozsahu, ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Maçã de Alcobaça (CHZO))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Portugalska o schválení změny specifikace chráněného zeměpisného označení „Maçã de Alcobaça“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (ES) č. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Portugalska o schválení změny specifikace chráněného zeměpisného označení „Maçã de Alcobaça“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (ES) č. 1107/96 (2).

| (2) | Jelikož daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Jelikož daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3).

| (3) | Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být tato změna specifikace schválena, |
| --- | --- |

(3)

Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být tato změna specifikace schválena,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změna specifikace zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu „Maçã de Alcobaça“ (CHZO) se schvaluje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. května 2015.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Phil HOGAN

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 1107/96 ze dne 12. června 1996 o zápisu zeměpisných označení a označení původu podle postupu stanoveného v článku 17 nařízení Rady (EHS) č. 2081/92 (Úř. věst. L 148, 21.6.1996, s. 1).

2

(3)  Úř. věst. C 468, 31.12.2014, s. 10.

3

---

| 22.5.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 127/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 127/6

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/793

ze dne 19. května 2015,

kterým se schvaluje změna, která není menšího rozsahu, ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení („Agnello di Sardegna“ (CHZO))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Itálie o schválení změny specifikace chráněného zeměpisného označení „Agnello di Sardegna“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (ES) č. 138/2001 (2), ve znění nařízení Komise (EU) č. 1166/2010 (3). |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Itálie o schválení změny specifikace chráněného zeměpisného označení „Agnello di Sardegna“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (ES) č. 138/2001 (2), ve znění nařízení Komise (EU) č. 1166/2010 (3).

| (2) | Jelikož daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie
   (4). |
| --- | --- |

(2)

Jelikož daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie
   (4).

| (3) | Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být tato změna specifikace schválena, |
| --- | --- |

(3)

Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být tato změna specifikace schválena,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změna specifikace zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu „Agnello di Sardegna“ (CHZO) se schvaluje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. května 2015.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Phil HOGAN

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 138/2001 ze dne 24. ledna 2001, kterým se doplňuje příloha nařízení (ES) č. 2400/96 o zápisu určitých názvů do Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení podle nařízení Rady (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 23, 25.1.2001, s. 17).

2

(3)  Nařízení Komise (EU) č. 1166/2010 ze dne 9. prosince 2010, kterým se schvalují změny, které nejsou menšího rozsahu, specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Agnello di Sardegna (CHZO)) (Úř. věst. L 326, 10.12.2010, s. 70).

3

(4)  Úř. věst. C 466, 30.12.2014, s. 8.

4

---

| 22.5.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 127/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 127/7

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/794

ze dne 19. května 2015,

kterým se schvaluje změna, která není menšího rozsahu, ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení („Chevrotin“ (CHOP))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Francie o schválení změny specifikace chráněného označení původu „Chevrotin“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (ES) č. 1357/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Francie o schválení změny specifikace chráněného označení původu „Chevrotin“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (ES) č. 1357/2005 (2).

| (2) | Jelikož daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Jelikož daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3).

| (3) | Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být tato změna specifikace schválena, |
| --- | --- |

(3)

Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být tato změna specifikace schválena,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změna specifikace zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu „Chevrotin“ (CHOP) se schvaluje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. května 2015.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Phil HOGAN

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 1357/2005 ze dne 18. srpna 2005, kterým se doplňuje příloha nařízení (ES) č. 2400/96, pokud jde o zápis názvu do „Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení“ Chevrotin (CHOP) (Úř. věst. L 214, 19.8.2005, s. 6).

2

(3)  Úř. věst. C 468, 31.12.2014, s. 2.

3

---

| 22.5.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 127/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 127/8

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/795

ze dne 19. května 2015,

kterým se schvaluje změna, která není menšího rozsahu, ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení („Pont-l'Evêque“ (CHOP))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Francie o schválení změny specifikace chráněného označení původu „Pont-l'Evêque“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (ES) č. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Francie o schválení změny specifikace chráněného označení původu „Pont-l'Evêque“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (ES) č. 1107/96 (2).

| (2) | Jelikož daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Jelikož daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3).

| (3) | Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být tato změna specifikace schválena, |
| --- | --- |

(3)

Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být tato změna specifikace schválena,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změna specifikace zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu „Pont-l'Evêque“ (CHOP) se schvaluje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. května 2015.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Phil HOGAN

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 1107/96 ze dne 12. června 1996 o zápisu zeměpisných označení a označení původu podle postupu stanoveného v článku 17 nařízení Rady (EHS) č. 2081/92 (Úř. věst. L 148, 21.6.1996, s. 1).

2

(3)  Úř. věst. C 463, 23.12.2014, s. 20.

3

---

| 22.5.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 127/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 127/9

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/796

ze dne 21. května 2015,

kterým se mění příloha I nařízení (ES) č. 798/2008, pokud jde o položku týkající se Spojených států amerických na seznamu třetích zemí, území, oblastí nebo jednotek, z nichž lze do Unie dovážet nebo přes její území přepravovat určité drůbeží komodity, v souvislosti s vysoce patogenní influenzou ptáků v návaznosti na další ohniska v této zemi

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2002/99/ES ze dne 16. prosince 2002, kterou se stanoví veterinární předpisy pro produkci, zpracování, distribuci a dovoz produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (1), a zejména na čl. 8 úvodní větu, čl. 8 odst. 1 první pododstavec, čl. 8 odst. 4 a čl. 9 odst. 4 písm. c) uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 2009/158/ES ze dne 30. listopadu 2009 o veterinárních podmínkách pro obchod s drůbeží a násadovými vejci uvnitř Společenství a jejich dovoz ze třetích zemí (2), a zejména na čl. 23 odst. 1, čl. 24 odst. 2 a čl. 25 odst. 2 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 798/2008 (3) stanoví požadavky na vydání veterinárního osvědčení pro dovoz drůbeže a drůbežích produktů (dále jen „komodity“) do Unie a tranzit přes její území, včetně skladování během tranzitu. Uvedené nařízení stanoví, že komodity se do Unie smí dovážet a přes její území přepravovat pouze ze třetích zemí, území, oblastí nebo jednotek uvedených ve sloupcích 1 a 3 tabulky v části 1 přílohy I uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 798/2008 (3) stanoví požadavky na vydání veterinárního osvědčení pro dovoz drůbeže a drůbežích produktů (dále jen „komodity“) do Unie a tranzit přes její území, včetně skladování během tranzitu. Uvedené nařízení stanoví, že komodity se do Unie smí dovážet a přes její území přepravovat pouze ze třetích zemí, území, oblastí nebo jednotek uvedených ve sloupcích 1 a 3 tabulky v části 1 přílohy I uvedeného nařízení.

| (2) | Nařízení (ES) č. 798/2008 rovněž stanoví podmínky pro určení toho, zda se třetí země, území, oblast nebo jednotka považují za prosté vysoce patogenní influenzy ptáků (dále jen „HPAI“). |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (ES) č. 798/2008 rovněž stanoví podmínky pro určení toho, zda se třetí země, území, oblast nebo jednotka považují za prosté vysoce patogenní influenzy ptáků (dále jen „HPAI“).

| (3) | Spojené státy americké jsou uvedeny na seznamu v části 1 přílohy I nařízení (ES) č. 798/2008 jako třetí země, ze které je z určitých částí jejího území v závislosti na výskytu ohnisek HPAI povolen dovoz komodit, na které se vztahuje dané nařízení, do Unie a tranzit přes území Unie. Tato regionalizace byla uznána nařízením (ES) č. 798/2008, ve znění prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/243 (4), prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/342 (5) a prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/526 (6) v návaznosti na ohniska HPAI ve státech Kalifornie, Idaho, Oregon, Washington a Minnesota. |
| --- | --- |

(3)

Spojené státy americké jsou uvedeny na seznamu v části 1 přílohy I nařízení (ES) č. 798/2008 jako třetí země, ze které je z určitých částí jejího území v závislosti na výskytu ohnisek HPAI povolen dovoz komodit, na které se vztahuje dané nařízení, do Unie a tranzit přes území Unie. Tato regionalizace byla uznána nařízením (ES) č. 798/2008, ve znění prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/243 (4), prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/342 (5) a prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/526 (6) v návaznosti na ohniska HPAI ve státech Kalifornie, Idaho, Oregon, Washington a Minnesota.

| (4) | Dohoda mezi Unií a Spojenými státy americkými (7) stanoví urychlené vzájemné uznávání regionalizačních opatření v případě ohniska nákazy v Unii nebo ve Spojených státech amerických (dále jen „dohoda“). |
| --- | --- |

(4)

Dohoda mezi Unií a Spojenými státy americkými (7) stanoví urychlené vzájemné uznávání regionalizačních opatření v případě ohniska nákazy v Unii nebo ve Spojených státech amerických (dále jen „dohoda“).

| (5) | Spojené státy americké potvrdily další ohniska HPAI podtypu H5 u hejn drůbeže ve státech Missouri, Arkansas, Kansas, Severní a Jižní Dakota, Montana, Wisconsin a Iowa. Veterinární orgány Spojených států amerických neprodleně pozastavily vydávání veterinárních osvědčení pro zásilky komodit určených na dovoz do Unie z těchto postižených států. Spojené státy americké také zavedly politiku depopulace s cílem tlumit HPAI a omezit její šíření. |
| --- | --- |

(5)

Spojené státy americké potvrdily další ohniska HPAI podtypu H5 u hejn drůbeže ve státech Missouri, Arkansas, Kansas, Severní a Jižní Dakota, Montana, Wisconsin a Iowa. Veterinární orgány Spojených států amerických neprodleně pozastavily vydávání veterinárních osvědčení pro zásilky komodit určených na dovoz do Unie z těchto postižených států. Spojené státy americké také zavedly politiku depopulace s cílem tlumit HPAI a omezit její šíření.

| (6) | V návaznosti na tato ohniska ve výše uvedených státech předložily Spojené státy americké aktualizované informace o epizootologické situaci na svém území a o opatřeních, která přijaly s cílem zabránit dalšímu šíření HPAI, přičemž Komise tyto informace nyní vyhodnotila. Na základě uvedeného vyhodnocení a rovněž závazků stanovených v dohodě, jakož i záruk poskytnutých Spojenými státy americkými je vhodné změnit zákaz dovozu některých komodit do Unie tak, aby pokrýval celé státy Minnesota, Jižní Dakota, Wisconsin a Iowa a části států Missouri, Arkansas, Kansas, Montana a Severní Dakota, pro něž veterinární orgány Spojených států stanovily omezení z důvodu nynějších ohnisek. |
| --- | --- |

(6)

V návaznosti na tato ohniska ve výše uvedených státech předložily Spojené státy americké aktualizované informace o epizootologické situaci na svém území a o opatřeních, která přijaly s cílem zabránit dalšímu šíření HPAI, přičemž Komise tyto informace nyní vyhodnotila. Na základě uvedeného vyhodnocení a rovněž závazků stanovených v dohodě, jakož i záruk poskytnutých Spojenými státy americkými je vhodné změnit zákaz dovozu některých komodit do Unie tak, aby pokrýval celé státy Minnesota, Jižní Dakota, Wisconsin a Iowa a části států Missouri, Arkansas, Kansas, Montana a Severní Dakota, pro něž veterinární orgány Spojených států stanovily omezení z důvodu nynějších ohnisek.

| (7) | Položka pro Spojené státy americké v seznamu uvedeném v části 1 přílohy I nařízení (ES) č. 798/2008 by se proto měla upravit, aby zohledňovala stávající epizootologickou situaci v této třetí zemi. |
| --- | --- |

(7)

Položka pro Spojené státy americké v seznamu uvedeném v části 1 přílohy I nařízení (ES) č. 798/2008 by se proto měla upravit, aby zohledňovala stávající epizootologickou situaci v této třetí zemi.

| (8) | Příloha I nařízení (ES) č. 798/2008 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(8)

Příloha I nařízení (ES) č. 798/2008 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (9) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(9)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Část 1 přílohy I nařízení (ES) č. 798/2008 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 21. května 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 18, 23.1.2003, s. 11.

1

(2)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 74.

2

(3)  Nařízení Komise (ES) č. 798/2008 ze dne 8. srpna 2008, kterým se stanoví seznam třetích zemí, území, oblastí nebo jednotek, z nichž lze do Společenství dovážet a přes jeho území přepravovat drůbež a drůbeží produkty, a požadavky na vydání veterinárního osvědčení (Úř. věst. L 226, 23.8.2008, s. 1).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/243 ze dne 13. února 2015, kterým se mění příloha I nařízení (ES) č. 798/2008, pokud jde o položku týkající se Spojených států amerických na seznamu třetích zemí, území, oblastí nebo jednotek, z nichž lze do Unie dovážet nebo přes její území přepravovat určité drůbeží komodity v souvislosti s vysoce patogenní influenzou ptáků (Úř. věst. L 41, 17.2.2015, s. 5).

4

(5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/342 ze dne 2. března 2015, kterým se mění příloha I nařízení (ES) č. 798/2008, pokud jde o položku týkající se Spojených států amerických na seznamu třetích zemí, území, oblastí nebo jednotek, z nichž lze do Unie dovážet nebo přes její území přepravovat určité drůbeží komodity, v souvislosti s ohnisky vysoce patogenní influenzy ptáků ve státě Idaho a Kalifornie (Úř. věst. L 60, 4.3.2015, s. 31).

5

(6)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/526 ze dne 27. března 2015, kterým se mění příloha I nařízení (ES) č. 798/2008, pokud jde o položku týkající se Spojených států amerických na seznamu třetích zemí, území, oblastí nebo jednotek, z nichž lze do Unie dovážet nebo přes její území přepravovat určité drůbeží komodity, v souvislosti s dalšími ohnisky vysoce patogenní influenzy ptáků v této zemi (Úř. věst. L 84, 28.3.2015, s. 30).

6

(7)  Dohoda mezi Evropským společenstvím a vládou Spojených států amerických o hygienických opatřeních na ochranu zdraví lidí a zvířat při obchodu s živými zvířaty a živočišnými produkty, schválená jménem Evropského společenství rozhodnutím Rady 1998/258/ES (Úř. věst. L 118, 21.4.1998, s. 1).

7

---

PŘÍLOHA

V části 1 přílohy I nařízení (ES) č. 798/2008 se položka týkající se Spojených států amerických nahrazuje tímto:

| Kód ISO a název třetí země nebo území | Kód třetí země, území, oblasti nebo jednotky | Popis třetí země, území, oblasti nebo jednotky | Veterinární osvědčení | Zvláštní podmínky | Zvláštní podmínky | Status dozoru nad influenzou ptáků | Status očkování proti influenze ptáků | Status tlumení salmonel |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vzor/vzory | Doplňkové záruky | Datum ukončení (1) | Datum zahájení (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6 A | 6B | 7 | 8 | 9 |
| „US – Spojené státy americké | US-0 | celá země | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| US-1 | Oblast Spojených států amerických kromě území US-2 | BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA | | N | | | A | | S3, ST1 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| POU, RAT | | N | | | | | |
| US-2 | Oblast Spojených států amerických odpovídající: | | | | | | | | |
| US-2.1 | Stát Washington: | Benton County |

Kód ISO a název třetí země nebo území

Kód třetí země, území, oblasti nebo jednotky

Popis třetí země, území, oblasti nebo jednotky

Veterinární osvědčení

Zvláštní podmínky

Zvláštní podmínky

Status dozoru nad influenzou ptáků

Status očkování proti influenze ptáků

Status tlumení salmonel

Vzor/vzory

Doplňkové záruky

Datum ukončení (1)

Datum zahájení (2)

1

2

3

4

5

6

6 A

6B

7

8

9

„US – Spojené státy americké

US-0

celá země

SPF

EP, E

S4

US-1

Oblast Spojených států amerických kromě území US-2

BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA

N

A

S3, ST1

WGM

VIII

POU, RAT

N

US-2

Oblast Spojených států amerických odpovídající:

US-2.1

Stát Washington:

Benton County

| | Franklin County |
| --- | --- |

Franklin County

WGM

VIII

P2

19.12.2014

7.4.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.2

Stát Washington:

Clallam County

WGM

VIII

P2

19.12.2014

11.5.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.3

Stát Washington:

Okanogan County (1):

| a. | Na sever: Od křižovatky US 97 WA 20 a S. Janis Road zabočit vpravo na S. Janis Road. Zabočit vlevo na McLaughlin Canyon Road, poté vpravo na Hardy Road, poté zabočit vlevo na Chewilken Valley Road. |
| --- | --- |

a.

Na sever: Od křižovatky US 97 WA 20 a S. Janis Road zabočit vpravo na S. Janis Road. Zabočit vlevo na McLaughlin Canyon Road, poté vpravo na Hardy Road, poté zabočit vlevo na Chewilken Valley Road.

| b. | Na východ: Z Chewilken Valley Road zabočit vpravo na JH Green Road, poté vlevo na Hosheit Road, poté vlevo na Tedrow Trail Road, poté vlevo na Brown Pass Road k hraniční linii Colville Tribe. Po hranici Colville Tribe na západ a poté na jih až ke křížení s US 97 WA 20. |
| --- | --- |

b.

Na východ: Z Chewilken Valley Road zabočit vpravo na JH Green Road, poté vlevo na Hosheit Road, poté vlevo na Tedrow Trail Road, poté vlevo na Brown Pass Road k hraniční linii Colville Tribe. Po hranici Colville Tribe na západ a poté na jih až ke křížení s US 97 WA 20.

| c. | Na jih: Zabočit vpravo na US 97 WA 20, poté vlevo na Cherokee Road, poté vpravo na Robinson Canyon Road. Zabočit vlevo na Bide A Wee Road, poté vlevo na Duck Lake Road, poté vpravo na Soren Peterson Road, poté vlevo na Johnson Creek Road, poté vpravo na George Road. Zabočit vlevo na Wetherstone Road, poté vpravo na Eplay Road. |
| --- | --- |

c.

Na jih: Zabočit vpravo na US 97 WA 20, poté vlevo na Cherokee Road, poté vpravo na Robinson Canyon Road. Zabočit vlevo na Bide A Wee Road, poté vlevo na Duck Lake Road, poté vpravo na Soren Peterson Road, poté vlevo na Johnson Creek Road, poté vpravo na George Road. Zabočit vlevo na Wetherstone Road, poté vpravo na Eplay Road.

| d. | Na západ: Z Eplay Road zabočit vpravo na Conconully Road/6th Avenue N., poté vlevo na Green Lake Road, poté vpravo na Salmon Creek Road, poté vpravo na Happy Hill Road, poté vlevo na Conconully Road (mění se v Main Street). Zabočit vpravo na Broadway, poté vlevo na C Street, poté vpravo na Lake Street E, poté vpravo na Sinlahekin Road, poté vpravo na S. Fish Lake Road, poté vpravo na Fish Lake Road. Zabočit vlevo na N. Pine Creek Road, poté vpravo na Henry Road (mění se v N. Pine Creek Road), poté vpravo na Indian Springs Road, poté vpravo na Hwy 7 až k US 97 WA 20. |
| --- | --- |

d.

Na západ: Z Eplay Road zabočit vpravo na Conconully Road/6th Avenue N., poté vlevo na Green Lake Road, poté vpravo na Salmon Creek Road, poté vpravo na Happy Hill Road, poté vlevo na Conconully Road (mění se v Main Street). Zabočit vpravo na Broadway, poté vlevo na C Street, poté vpravo na Lake Street E, poté vpravo na Sinlahekin Road, poté vpravo na S. Fish Lake Road, poté vpravo na Fish Lake Road. Zabočit vlevo na N. Pine Creek Road, poté vpravo na Henry Road (mění se v N. Pine Creek Road), poté vpravo na Indian Springs Road, poté vpravo na Hwy 7 až k US 97 WA 20.

WGM

VIII

P2

29.1.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.4

Stát Washington:

Okanogan County (2):

| a. | Na sever. Od místa, kde US Hwy 97 protíná hranici Kanady, pokračovat na východ podél kanadské hranice, poté zabočit vpravo na 9 Mile Road (County Hwy 4777). |
| --- | --- |

a.

Na sever. Od místa, kde US Hwy 97 protíná hranici Kanady, pokračovat na východ podél kanadské hranice, poté zabočit vpravo na 9 Mile Road (County Hwy 4777).

| b. | Na východ. Od 9 Mile Road zaobčit vpravo na Old Hwy 4777, která zatáčí na jih v Molson Road. Zabočit vpravo na Chesaw Road, poté vlevo na Forest Service 3525, poté vlevo na Forest Development Road 350, která se mění ve Forest Development Road 3625. Z tohoto místa na západ a poté zabočit vlevo na Forest Service 3525, poté zabočit vpravo na Rone Road, poté vpravo na Box Spring Road, poté vlevo na Mosquito Creek Road a poté vpravo na Swanson Mill Road. |
| --- | --- |

b.

Na východ. Od 9 Mile Road zaobčit vpravo na Old Hwy 4777, která zatáčí na jih v Molson Road. Zabočit vpravo na Chesaw Road, poté vlevo na Forest Service 3525, poté vlevo na Forest Development Road 350, která se mění ve Forest Development Road 3625. Z tohoto místa na západ a poté zabočit vlevo na Forest Service 3525, poté zabočit vpravo na Rone Road, poté vpravo na Box Spring Road, poté vlevo na Mosquito Creek Road a poté vpravo na Swanson Mill Road.

| c. | Na jih. Ze Swanson Mill Road zabočit vlevo na O'Neil Road, poté se připojit jižně na US 97. Zabočit vpravo na Ellis Forde Bridge Road, poté zabočit vlevo na Janis Oroville (SR 7), poté zabočit vpravo na Loomis Oroville Road, poté vpravo na Wannacut Lake Road, poté vlevo na Ellemeham Mountain Road, poté vlevo na Earth Dam Road, poté vlevo na neoznačenou silnici, poté vpravo na neoznačenou silnici, poté vpravo na další neoznačenou silnici, poté vlevo na neoznačenou silnici a poté vlevo na další neoznačenou silnici. |
| --- | --- |

c.

Na jih. Ze Swanson Mill Road zabočit vlevo na O'Neil Road, poté se připojit jižně na US 97. Zabočit vpravo na Ellis Forde Bridge Road, poté zabočit vlevo na Janis Oroville (SR 7), poté zabočit vpravo na Loomis Oroville Road, poté vpravo na Wannacut Lake Road, poté vlevo na Ellemeham Mountain Road, poté vlevo na Earth Dam Road, poté vlevo na neoznačenou silnici, poté vpravo na neoznačenou silnici, poté vpravo na další neoznačenou silnici, poté vlevo na neoznačenou silnici a poté vlevo na další neoznačenou silnici.

| d. | Na západ: Z neoznačené silnice zabočit vpravo na Loomis Oroville Road, poté vlevo na Smilkameen Road až ke kanadské hranici. |
| --- | --- |

d.

Na západ: Z neoznačené silnice zabočit vpravo na Loomis Oroville Road, poté vlevo na Smilkameen Road až ke kanadské hranici.

WGM

VIII

P2

3.2.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.5

Stát Oregon:

Douglas County

WGM

VIII

P2

19.12.2014

23.3.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.6

Stát Oregon:

Deschutes County

WG

VIII

P2

14.2.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.7

Stát Oregon:

Malheur County

WGM

VIII

P2

20.1.2015

11.5.2015

POU, RAT

N

P2

Stát Idaho:

| | Canyon County |
| --- | --- |

Canyon County

| | Payette County |
| --- | --- |

Payette County

WGM

VIII

P2

POU, RAT

N

P2

US-2.8.

Stát Kalifornie:

Stanislaus County/Tuolumne County:

Zóna o poloměru 10 km počínající v bodě N na kruhové hranici Control Zone, která se rozšiřuje ve směru hodinových ručiček:

| a. | Na sever – 2,5 míle východně od křižovatky mezi State Hwy. 108 a Williams Road. |
| --- | --- |

a.

Na sever – 2,5 míle východně od křižovatky mezi State Hwy. 108 a Williams Road.

| b. | Na severovýchod – 1,4 míle jihovýchodně od křižovatky mezi Rock River Dr. a Tulloch Road. |
| --- | --- |

b.

Na severovýchod – 1,4 míle jihovýchodně od křižovatky mezi Rock River Dr. a Tulloch Road.

| c. | Na východ – 2,0 míle severozápadně od křižovatky mezi Milpitas Road a Las Cruces Road. |
| --- | --- |

c.

Na východ – 2,0 míle severozápadně od křižovatky mezi Milpitas Road a Las Cruces Road.

| d. | Na jihovýchod – 1,58 míle východně od severního konce Rushing Road. |
| --- | --- |

d.

Na jihovýchod – 1,58 míle východně od severního konce Rushing Road.

| e. | Na jih – 0,70 míle jižně od křižovatky mezi State Highway132 a Crabtree Road. |
| --- | --- |

e.

Na jih – 0,70 míle jižně od křižovatky mezi State Highway132 a Crabtree Road.

| f. | Na jihozápad – 0,8 míle jihovýchodně od křižovatky mezi Hazel Dean Road a Loneoak Road. |
| --- | --- |

f.

Na jihozápad – 0,8 míle jihovýchodně od křižovatky mezi Hazel Dean Road a Loneoak Road.

| g. | Na západ – 2,5 míle jihozápadně od křižovatky mezi Warnerville Road a Tim Bell Road. |
| --- | --- |

g.

Na západ – 2,5 míle jihozápadně od křižovatky mezi Warnerville Road a Tim Bell Road.

| h. | Na severozápad – 1,0 míle jihovýchodně od křižovatky mezi CA-120 a Tim Bell Road. |
| --- | --- |

h.

Na severozápad – 1,0 míle jihovýchodně od křižovatky mezi CA-120 a Tim Bell Road.

WGM

VIII

P2

23.1.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.9

Stát Kalifornie:

Kings County:

Zóna o poloměru 10 km počínající v bodě N na kruhové hranici Control Zone, která se rozšiřuje ve směru hodinových ručiček:

| a. | Na sever – 0,58 míle severně od Kansas Avenue
  SV – 0,83 míle východně od CA-43. |
| --- | --- |

a.

Na sever – 0,58 míle severně od Kansas Avenue

SV – 0,83 míle východně od CA-43.

| b. | Na východ – 0,04 míle východně od 5th Avenue |
| --- | --- |

b.

Na východ – 0,04 míle východně od 5th Avenue

| c. | Na jihovýchod – 0,1 míle východně od křižovatky mezi Paris Avenue a 7th Avenue |
| --- | --- |

c.

Na jihovýchod – 0,1 míle východně od křižovatky mezi Paris Avenue a 7th Avenue

| d. | Na jih – 1,23 míle severně od Redding Avenue |
| --- | --- |

d.

Na jih – 1,23 míle severně od Redding Avenue

| e. | Na jihovýchod – 0,6 míle západně od křižovatky mezi Paris Avenue a 15th Avenue |
| --- | --- |

e.

Na jihovýchod – 0,6 míle západně od křižovatky mezi Paris Avenue a 15th Avenue

| f. | Na západ – 1,21 míle východně od 19th Avenue |
| --- | --- |

f.

Na západ – 1,21 míle východně od 19th Avenue

| g. | Na severozápad – 0,3 míle severně od křižovatky mezi Laurel Avenue a 16th Avenue |
| --- | --- |

g.

Na severozápad – 0,3 míle severně od křižovatky mezi Laurel Avenue a 16th Avenue

WGM

VIII

P2

12.2.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.10

Stát Minnesota

WGM

VIII

P2

5.3.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.11

Stát Missouri:

| | Jasper County |
| --- | --- |

Jasper County

| | Barton County |
| --- | --- |

Barton County

WGM

VIII

P2

8.3.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.12

Stát Missouri:

| | Moniteau County |
| --- | --- |

Moniteau County

| | Morgan County |
| --- | --- |

Morgan County

WGM

VIII

P2

9.3.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.13

Stát Arkansas:

| | Boone County |
| --- | --- |

Boone County

| | Marion County |
| --- | --- |

Marion County

WGM

VIII

P2

11.3.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.14

Stát Kansas:

| | Leavenworth County |
| --- | --- |

Leavenworth County

| | Wyandotte County |
| --- | --- |

Wyandotte County

WGM

VIII

P2

13.3.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.15

Stát Kansas:

| | Cherokee County |
| --- | --- |

Cherokee County

| | Crawford County |
| --- | --- |

Crawford County

WGM

P2

9.3.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.16

Stát Montana:

| | Judith Basin County |
| --- | --- |

Judith Basin County

| | Fergus County |
| --- | --- |

Fergus County

WGM

VIII

P2

2.4.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.17

Stát Severní Dakota:

Dickey County

WGM

VIII

P2

11.4.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.18

Stát Jižní Dakota

WGM

VIII

P2

1.4.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.19

Stát Wisconsin

WGM

VIII

P2

11.4.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.20

Stát Iowa

WGM

VIII

P2

14.4.2015

POU, RAT

N

P2

---

(1)  Zboží, včetně zboží přepravovaného na otevřeném moři, vyprodukované před tímto datem smí být dováženo do Unie po dobu 90 dnů od tohoto data.

1

(2)  Do Unie smí být dovezeno pouze zboží vyprodukované po tomto datu.“

2

---

| 22.5.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 127/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 127/17

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/797

ze dne 21. května 2015

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 21. května 2015.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 69,6 |
| MA | 98,6 |
| MK | 102,7 |
| ZZ | 90,3 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MK | 47,0 |
| TR | 111,1 |
| ZZ | 66,5 |
| 0709 93 10 | TR | 120,5 |
| ZZ | 120,5 |
| 0805 10 20 | EG | 58,7 |
| IL | 70,8 |
| MA | 60,9 |
| ZZ | 63,5 |
| 0805 50 10 | BO | 147,7 |
| BR | 107,1 |
| MA | 111,5 |
| TR | 101,5 |
| ZZ | 117,0 |
| 0808 10 80 | AR | 90,7 |
| BR | 102,9 |
| CL | 119,8 |
| NZ | 157,8 |
| US | 119,0 |
| UY | 68,9 |
| ZA | 117,0 |
| ZZ | 110,9 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

AL

69,6

MA

98,6

MK

102,7

ZZ

90,3

0707 00 05

AL

41,5

MK

47,0

TR

111,1

ZZ

66,5

0709 93 10

TR

120,5

ZZ

120,5

0805 10 20

EG

58,7

IL

70,8

MA

60,9

ZZ

63,5

0805 50 10

BO

147,7

BR

107,1

MA

111,5

TR

101,5

ZZ

117,0

0808 10 80

AR

90,7

BR

102,9

CL

119,8

NZ

157,8

US

119,0

UY

68,9

ZA

117,0

ZZ

110,9

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 22.5.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 127/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 127/19

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/798

ze dne 11. května 2015,

kterým se Evropská komise zmocňuje k jednání jménem Evropské unie o změnách Vídeňské úmluvy o ochraně ozonové vrstvy a Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 a čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

vzhledem k tomu, že by Komise měla být zmocněna k jednání jménem Unie o změnách Vídeňské úmluvy o ochraně ozonové vrstvy (1) a Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (2),

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Komise se zmocňuje, aby v oblastech, které spadají do pravomoci Unie a pro něž Unie přijala pravidla, jednala jménem Evropské unie o změnách Vídeňské úmluvy o ochraně ozonové vrstvy a Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, na konferencích smluvních stran úmluvy a setkáních smluvních stran protokolu v roce 2015 a 2016.

Článek 2

1.   Komise při jednání konzultuje zvláštní výbor určený Radou a řídí se směrnicemi Rady pro jednání uvedenými v dodatku k tomuto rozhodnutí.

2.   Rada může obsah směrnic pro jednání uvedených v dodatku k tomuto rozhodnutí kdykoli přezkoumat. Za tímto účelem Komise informuje po každém zasedání Radu o výsledcích jednání a případně o jakémkoli problému, který během jednání vyvstane.

Článek 3

V případech, kdy předmět změn uvedených v článku 1 spadá do sdílené pravomoci Unie a členských států, by Komise a členské státy měly během vyjednávání úzce spolupracovat v zájmu zajištění jednoty při mezinárodním zastupování Unie a jejích členských států.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

V Bruselu dne 11. května 2015.

Za Radu

předseda

J. DŪKLAVS

---

(1)  Úř. věst. L 297, 31.10.1988, s. 10.

1

(2)  Úř. věst. L 297, 31.10.1988, s. 21.

2

---

| 22.5.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 127/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 127/20

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/799

ze dne 18. května 2015,

kterým se členské státy zmocňují, aby se v zájmu Evropské unie staly smluvní stranou Mezinárodní úmluvy Mezinárodní námořní organizace o normách výcviku, kvalifikace a strážní služby pracovníků na rybářských plavidlech

(Text s významem pro EHP)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 46, čl. 53 odst. 1 a článek 62 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) bodem v) a prvním pododstavcem čl. 218 odst. 8 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na souhlas Evropského parlamentu (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Mezinárodní úmluva Mezinárodní námořní organizace (dále jen „IMO“) o normách výcviku, kvalifikace a strážní služby pracovníků na rybářských plavidlech (dále jen „úmluva“) byla přijata dne 7. července 1995 na mezinárodní konferenci uspořádané IMO v Londýně. |
| --- | --- |

(1)

Mezinárodní úmluva Mezinárodní námořní organizace (dále jen „IMO“) o normách výcviku, kvalifikace a strážní služby pracovníků na rybářských plavidlech (dále jen „úmluva“) byla přijata dne 7. července 1995 na mezinárodní konferenci uspořádané IMO v Londýně.

| (2) | Úmluva vstoupila v platnost dne 29. září 2012. |
| --- | --- |

(2)

Úmluva vstoupila v platnost dne 29. září 2012.

| (3) | Úmluva představuje významný přínos pro odvětví rybolovu na mezinárodní úrovni tím, že podporuje bezpečnost lidského života a majetku na moři, a přispívá tak i k ochraně mořského prostředí. Je tudíž žádoucí, aby její ustanovení byla provedena co nejdříve. |
| --- | --- |

(3)

Úmluva představuje významný přínos pro odvětví rybolovu na mezinárodní úrovni tím, že podporuje bezpečnost lidského života a majetku na moři, a přispívá tak i k ochraně mořského prostředí. Je tudíž žádoucí, aby její ustanovení byla provedena co nejdříve.

| (4) | Rybolov na moři je jedním z nejrizikovějších povolání, a příslušný výcvik a kvalifikace jsou tedy zásadním prostředkem ke snížení počtu nehod. Při nastupování pracovníků na palubu rybářských plavidel členských států by v žádném případě neměla být ohrožena námořní bezpečnost. |
| --- | --- |

(4)

Rybolov na moři je jedním z nejrizikovějších povolání, a příslušný výcvik a kvalifikace jsou tedy zásadním prostředkem ke snížení počtu nehod. Při nastupování pracovníků na palubu rybářských plavidel členských států by v žádném případě neměla být ohrožena námořní bezpečnost.

| (5) | V rámci dohod o partnerství v odvětví udržitelného rybolovu s třetími zeměmi je důležité, aby pracovníci na palubě rybářských plavidel plujících pod vlajkou členského státu měli příslušnou odbornou kvalifikaci prokázanou osvědčeními uznanými příslušným státem vlajky, aby byl za podmínek stanovených v dohodách možný jejich nábor. Při uplatňování úmluvy by členské státy měly vynaložit veškeré úsilí, aby zabránily nesouladu mezi mezinárodním právem a právem Unie, včetně jakéhokoli případného negativního dopadu na uzavření a provádění těchto dohod. Mimoto by příslušné třetí země měly být podněcovány k tomu, aby se staly smluvními stranami úmluvy. |
| --- | --- |

(5)

V rámci dohod o partnerství v odvětví udržitelného rybolovu s třetími zeměmi je důležité, aby pracovníci na palubě rybářských plavidel plujících pod vlajkou členského státu měli příslušnou odbornou kvalifikaci prokázanou osvědčeními uznanými příslušným státem vlajky, aby byl za podmínek stanovených v dohodách možný jejich nábor. Při uplatňování úmluvy by členské státy měly vynaložit veškeré úsilí, aby zabránily nesouladu mezi mezinárodním právem a právem Unie, včetně jakéhokoli případného negativního dopadu na uzavření a provádění těchto dohod. Mimoto by příslušné třetí země měly být podněcovány k tomu, aby se staly smluvními stranami úmluvy.

| (6) | Evropský parlament, Rada a Komise podporují bezpečnost na moři a bezpečnost při práci, jakož i zlepšení odborné kvalifikace pracovníků na palubě rybářských plavidel. Unie finančně podporuje odbornou přípravu v odvětví rybolovu, zejména prostřednictvím Evropského rybářského fondu a Evropského námořního a rybářského fondu. |
| --- | --- |

(6)

Evropský parlament, Rada a Komise podporují bezpečnost na moři a bezpečnost při práci, jakož i zlepšení odborné kvalifikace pracovníků na palubě rybářských plavidel. Unie finančně podporuje odbornou přípravu v odvětví rybolovu, zejména prostřednictvím Evropského rybářského fondu a Evropského námořního a rybářského fondu.

| (7) | Ustanovení pravidla 7 kapitoly I přílohy k úmluvě spadají do výlučné pravomoci Unie, pokud jde o pravidla Unie pro uznávání odborných kvalifikací držených určitými kategoriemi pracovníků rybářských plavidel, a mají dopad na ustanovení Smlouvy a sekundární právo Unie, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/36/ES (2), pokud jde o občany Unie držící příslušná osvědčení vydaná některým členským státem nebo třetí zemí. |
| --- | --- |

(7)

Ustanovení pravidla 7 kapitoly I přílohy k úmluvě spadají do výlučné pravomoci Unie, pokud jde o pravidla Unie pro uznávání odborných kvalifikací držených určitými kategoriemi pracovníků rybářských plavidel, a mají dopad na ustanovení Smlouvy a sekundární právo Unie, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/36/ES (2), pokud jde o občany Unie držící příslušná osvědčení vydaná některým členským státem nebo třetí zemí.

| (8) | Unie se nemůže stát stranou úmluvy, protože stranami této úmluvy mohou být pouze státy. |
| --- | --- |

(8)

Unie se nemůže stát stranou úmluvy, protože stranami této úmluvy mohou být pouze státy.

| (9) | Některé členské státy se ještě členskými stranami úmluvy nestaly, zatímco jiné členské státy již ano. Členské státy, které mají rybářská plavidla plující pod jejich vlajkami nebo přístavy přijímající námořní rybářská plavidla spadající do oblasti působnosti úmluvy nebo jež mají instituce pro výcvik pracovníků rybářských plavidel a které se ještě nestaly smluvní stranou úmluvy, se vyzývají, aby tak učinily. |
| --- | --- |

(9)

Některé členské státy se ještě členskými stranami úmluvy nestaly, zatímco jiné členské státy již ano. Členské státy, které mají rybářská plavidla plující pod jejich vlajkami nebo přístavy přijímající námořní rybářská plavidla spadající do oblasti působnosti úmluvy nebo jež mají instituce pro výcvik pracovníků rybářských plavidel a které se ještě nestaly smluvní stranou úmluvy, se vyzývají, aby tak učinily.

| (10) | Dokud se smluvní stranou úmluvy nestanou všechny členské státy, které mají rybářská plavidla plují pod jejich vlajkami nebo přístavy přijímají námořní rybářská plavidla spadající do oblasti působnosti úmluvy nebo jež mají instituce pro výcvik pracovníků rybářských plavidel, měl by každý členský stát, který je smluvní stranou úmluvy, uplatňovat flexibilitu stanovenou úmluvou s cílem zajistit právní slučitelnost s právem Unie, zejména pokud jde o ustanovení pravidla 10 kapitoly I přílohy k úmluvě o rovnocenných systémech, v zájmu harmonizace uplatňování úmluvy se směrnicí 2005/36/ES. |
| --- | --- |

(10)

Dokud se smluvní stranou úmluvy nestanou všechny členské státy, které mají rybářská plavidla plují pod jejich vlajkami nebo přístavy přijímají námořní rybářská plavidla spadající do oblasti působnosti úmluvy nebo jež mají instituce pro výcvik pracovníků rybářských plavidel, měl by každý členský stát, který je smluvní stranou úmluvy, uplatňovat flexibilitu stanovenou úmluvou s cílem zajistit právní slučitelnost s právem Unie, zejména pokud jde o ustanovení pravidla 10 kapitoly I přílohy k úmluvě o rovnocenných systémech, v zájmu harmonizace uplatňování úmluvy se směrnicí 2005/36/ES.

| (11) | Při uznávání odborných kvalifikací podle směrnice 2005/36/ES migrujících pracovníků z členského státu, který není smluvní stranou úmluvy, by měl každý členský stát, který je smluvní stranou úmluvy, zajistit, aby odborné kvalifikace dotčených pracovníků byly zhodnoceny a shledány odpovídající k minimálním normám stanoveným v úmluvě. |
| --- | --- |

(11)

Při uznávání odborných kvalifikací podle směrnice 2005/36/ES migrujících pracovníků z členského státu, který není smluvní stranou úmluvy, by měl každý členský stát, který je smluvní stranou úmluvy, zajistit, aby odborné kvalifikace dotčených pracovníků byly zhodnoceny a shledány odpovídající k minimálním normám stanoveným v úmluvě.

| (12) | V souladu s čl. 2 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie by proto Rada měla v zájmu Unie zmocnit tyto členské státy, aby se staly smluvními stranami úmluvy, |
| --- | --- |

(12)

V souladu s čl. 2 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie by proto Rada měla v zájmu Unie zmocnit tyto členské státy, aby se staly smluvními stranami úmluvy,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Členské státy jsou zmocněny k tomu, aby se staly smluvními stranami Mezinárodní úmluvy Mezinárodní námořní organizace o normách výcviku, kvalifikace a strážní služby pracovníků na rybářských plavidlech přijaté dne 7. července 1995, pokud jde o části spadající do pravomoci Unie.

Při podávání zpráv generálnímu tajemníkovi IMO v souladu s článkem 4 úmluvy, poskytují členské státy případně i s ohledem na pravidlo 10 kapitoly I přílohy k úmluvě informace o příslušných vnitrostátních právních předpisech ohledně uznávání průkazů kompetence pracovníků na palubě rybářských plavidel, na něž se vztahuje úmluva, a zohledňují při tom povinnosti stanovené příslušným právem Unie o uznávání kvalifikací.

Článek 2

Členské státy, které mají rybářská plavidla plující pod jejich vlajkami nebo přístavy přijímají námořní rybářská plavidla spadající do oblasti působnosti úmluvy nebo jež mají instituce pro výcvik pracovníků rybářských plavidel a které se ještě nestaly smluvní stranou úmluvy, vyvinou úsilí, aby podnikly nezbytné kroky k uložení svých listin o přistoupení k úmluvě u generálního tajemníka IMO v přiměřené lhůtě a pokud možno do 23. května 2017. Komise předloží Radě zprávu o přezkoumání pokroku v oblasti přistoupení do 23. května 2018.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 18. května 2015.

Za Radu

předsedkyně

M. SEILE

---

(1)  Dosud nezveřejněný v Úředním věstníku.

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/36/ES ze dne 7. září 2005 o uznávání odborných kvalifikací (Úř. věst. L 255, 30.9.2005, s. 22).

2

---

| 22.5.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 127/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 127/22

---

ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2015/800

ze dne 21. května 2015

o změně a prodloužení platnosti rozhodnutí 2013/233/SZBP o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 42 odst. 4 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 22. května 2013 přijala Rada rozhodnutí 2013/233/SZBP (1) o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya). Platnost rozhodnutí 2013/233/SZBP končí dnem 21. května 2015. |
| --- | --- |

(1)

Dne 22. května 2013 přijala Rada rozhodnutí 2013/233/SZBP (1) o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya). Platnost rozhodnutí 2013/233/SZBP končí dnem 21. května 2015.

| (2) | Dne 20. května 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/294/SZBP (2), kterým se mění rozhodnutí 2013/233/SZBP a jímž se stanoví finanční referenční částka na období do 21. května 2015. |
| --- | --- |

(2)

Dne 20. května 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/294/SZBP (2), kterým se mění rozhodnutí 2013/233/SZBP a jímž se stanoví finanční referenční částka na období do 21. května 2015.

| (3) | Vzhledem k bezpečnostní a politické situaci v Libyi byl personál mise EUBAM Libya v roce 2014 přemístěn a početně redukován na omezenou kapacitu, přičemž k dalšímu snížení stavu došlo v roce 2015. Na základě strategického přezkumu mise EUBAM Libya Politický a bezpečnostní výbor rozhodl, že by tato mise měla být zachována ve stavu připravenosti a prodloužena o období dalších šesti měsíců, tedy do 21. listopadu 2015. |
| --- | --- |

(3)

Vzhledem k bezpečnostní a politické situaci v Libyi byl personál mise EUBAM Libya v roce 2014 přemístěn a početně redukován na omezenou kapacitu, přičemž k dalšímu snížení stavu došlo v roce 2015. Na základě strategického přezkumu mise EUBAM Libya Politický a bezpečnostní výbor rozhodl, že by tato mise měla být zachována ve stavu připravenosti a prodloužena o období dalších šesti měsíců, tedy do 21. listopadu 2015.

| (4) | Rozhodnutí 2013/233/SZBP by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí 2013/233/SZBP by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (5) | Mise EUBAM Libya bude probíhat za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy, |
| --- | --- |

(5)

Mise EUBAM Libya bude probíhat za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí 2013/233/SZBP se mění takto:

| 1) | V článku 4 se zrušuje odstavec 4. |
| --- | --- |

1)

V článku 4 se zrušuje odstavec 4.

| 2) | Článek 6 se mění takto:






  a) | vkládá se nový odstavec, který zní:
  „1a.   Vedoucí mise zastupuje misi EUBAM Libya v oblasti její působnosti. Vedoucí mise může v rámci své celkové odpovědnosti pověřit členy personálu mise EUBAM Libya řídícími úkoly v personálních a finančních záležitostech.“; |
| --- | --- | --- |

2)

Článek 6 se mění takto:

a)

vkládá se nový odstavec, který zní:

„1a.   Vedoucí mise zastupuje misi EUBAM Libya v oblasti její působnosti. Vedoucí mise může v rámci své celkové odpovědnosti pověřit členy personálu mise EUBAM Libya řídícími úkoly v personálních a finančních záležitostech.“

| b) | odstavce 4 a 8 se zrušují. |
| --- | --- |

b)

odstavce 4 a 8 se zrušují.

| 3) | V článku 7 se odstavec 5 nahrazuje tímto:
  „5.   Pracovní podmínky a práva a povinnosti mezinárodního a místního personálu jsou stanoveny ve smlouvách uzavřených mezi EUBAM Libya a dotyčným členem personálu.“ |
| --- | --- |

3)

V článku 7 se odstavec 5 nahrazuje tímto:

„5.   Pracovní podmínky a práva a povinnosti mezinárodního a místního personálu jsou stanoveny ve smlouvách uzavřených mezi EUBAM Libya a dotyčným členem personálu.“

| 4) | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 12a
  Právní ustanovení
  Mise EUBAM Libya je způsobilá k zadávání zakázek na služby a dodávky, uzavírání smluv a správních ujednání, zaměstnávání personálu, disponování s bankovními účty, nabývání a zcizování majetku, vyrovnávání svých závazků a k vystupování před soudem v rozsahu nezbytném k provádění tohoto rozhodnutí.“ |
| --- | --- |

4)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 12a

Právní ustanovení

Mise EUBAM Libya je způsobilá k zadávání zakázek na služby a dodávky, uzavírání smluv a správních ujednání, zaměstnávání personálu, disponování s bankovními účty, nabývání a zcizování majetku, vyrovnávání svých závazků a k vystupování před soudem v rozsahu nezbytném k provádění tohoto rozhodnutí.“

| 5) | Článek 13 se nahrazuje tímto:
  „Článek 13
  Finanční ustanovení
  1.   Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů souvisejících s misí EUBAM Libya na období od 22. května 2013 do 21. května 2014 se stanoví na 30 300 000 EUR.
  Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů souvisejících s misí EUBAM Libya na období od 22. května 2014 do 21. listopadu 2015 se stanoví na 26 200 000 EUR.
  2.   Veškeré výdaje jsou spravovány v souladu s pravidly a postupy použitelnými na souhrnný rozpočet Unie. Fyzickým a právnickým osobám je umožněno se bez omezení účastnit zadávání veřejných zakázek ze strany mise EUBAM Libya. Na zboží zakoupené misí EUBAM Libya se navíc nevztahují žádná pravidla původu. S výhradou schválení Komisí může mise uzavírat technická ujednání s členskými státy, hostitelskou zemí, zúčastněnými třetími státy a dalšími mezinárodními aktéry ohledně poskytování vybavení, služeb a prostor pro misi EUBAM Libya.
  3.   Mise EUBAM Libya odpovídá za plnění rozpočtu mise. Za tímto účelem podepíše smlouvu s Komisí.
  4.   Aniž jsou dotčena ustanovení o postavení mise EUBAM Libya a jejího personálu, odpovídá mise za veškeré nároky a závazky vyplývající z provádění mandátu ode dne 22. května 2015, s výjimkou nároků souvisejících s vážným porušením povinností ze strany vedoucího mise, za něž nese odpovědnost vedoucí mise.
  5.   Prováděním finančních ustanovení není dotčena linie velení stanovená v článcích 4, 5 a 6 a operační požadavky mise EUBAM Libya, včetně slučitelnosti vybavení a interoperability jejích týmů.
  6.   Výdaje jsou způsobilé ode dne podpisu smlouvy uvedené v odstavci 3.“ |
| --- | --- |

5)

Článek 13 se nahrazuje tímto:

„Článek 13

Finanční ustanovení

1.   Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů souvisejících s misí EUBAM Libya na období od 22. května 2013 do 21. května 2014 se stanoví na 30 300 000 EUR.

Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů souvisejících s misí EUBAM Libya na období od 22. května 2014 do 21. listopadu 2015 se stanoví na 26 200 000 EUR.

2.   Veškeré výdaje jsou spravovány v souladu s pravidly a postupy použitelnými na souhrnný rozpočet Unie. Fyzickým a právnickým osobám je umožněno se bez omezení účastnit zadávání veřejných zakázek ze strany mise EUBAM Libya. Na zboží zakoupené misí EUBAM Libya se navíc nevztahují žádná pravidla původu. S výhradou schválení Komisí může mise uzavírat technická ujednání s členskými státy, hostitelskou zemí, zúčastněnými třetími státy a dalšími mezinárodními aktéry ohledně poskytování vybavení, služeb a prostor pro misi EUBAM Libya.

3.   Mise EUBAM Libya odpovídá za plnění rozpočtu mise. Za tímto účelem podepíše smlouvu s Komisí.

4.   Aniž jsou dotčena ustanovení o postavení mise EUBAM Libya a jejího personálu, odpovídá mise za veškeré nároky a závazky vyplývající z provádění mandátu ode dne 22. května 2015, s výjimkou nároků souvisejících s vážným porušením povinností ze strany vedoucího mise, za něž nese odpovědnost vedoucí mise.

5.   Prováděním finančních ustanovení není dotčena linie velení stanovená v článcích 4, 5 a 6 a operační požadavky mise EUBAM Libya, včetně slučitelnosti vybavení a interoperability jejích týmů.

6.   Výdaje jsou způsobilé ode dne podpisu smlouvy uvedené v odstavci 3.“

| 6) | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 13a
  Projektová skupina
  1.   Mise EUBAM Libya zahrnuje projektovou skupinu pro určování a provádění projektů, které jsou v souladu s cíli mise a přispívají k naplňování mandátu. Mise EUBAM Libya podle potřeby podporuje projekty prováděné na vlastní odpovědnost členskými státy a třetími státy v oblastech souvisejících s misí EUBAM Libya a na podporu jejích cílů a poskytuje k nim poradenství.
  2.   S výhradou odstavce 3 je mise EUBAM Libya oprávněna použít k provádění projektů, které jsou považovány za projekty doplňující soudržným způsobem ostatní akce této mise, finanční příspěvky členských států nebo třetích států, a to je-li projekt:






  — | uveden ve finančním výkazu týkajícím se tohoto rozhodnutí, nebo |
| --- | --- | --- |

6)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 13a

Projektová skupina

1.   Mise EUBAM Libya zahrnuje projektovou skupinu pro určování a provádění projektů, které jsou v souladu s cíli mise a přispívají k naplňování mandátu. Mise EUBAM Libya podle potřeby podporuje projekty prováděné na vlastní odpovědnost členskými státy a třetími státy v oblastech souvisejících s misí EUBAM Libya a na podporu jejích cílů a poskytuje k nim poradenství.

2.   S výhradou odstavce 3 je mise EUBAM Libya oprávněna použít k provádění projektů, které jsou považovány za projekty doplňující soudržným způsobem ostatní akce této mise, finanční příspěvky členských států nebo třetích států, a to je-li projekt:

—

uveden ve finančním výkazu týkajícím se tohoto rozhodnutí, nebo

| — | v průběhu mandátu mise začleněn prostřednictvím změny uvedeného finančního výkazu na žádost vedoucího mise. |
| --- | --- |

—

v průběhu mandátu mise začleněn prostřednictvím změny uvedeného finančního výkazu na žádost vedoucího mise.

Mise EUBAM Libya uzavře s dotčenými státy ujednání, jež stanoví zejména konkrétní postupy pro vyřizování případných stížností třetích stran ohledně škod vzniklých jednáním nebo opomenutím ze strany mise EUBAM Libya při využívání finančních prostředků, které byly těmito státy poskytnuty. Přispívající státy nemohou v žádném případě činit Unii nebo vysokého představitele odpovědnými za jednání nebo opomenutí ze strany mise EUBAM Libya při využívání finančních prostředků, které byly těmito státy poskytnuty.

3.   Přijetí finančního příspěvku pro projektovou skupinu od třetích států schvaluje Politický a bezpečnostní výbor.“

| 7) | V článku 16 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
  „Použije se do dne 21. listopadu 2015.“ |
| --- | --- |

7)

V článku 16 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Použije se do dne 21. listopadu 2015.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

Použije se ode dne 22. května 2015.

V Bruselu dne 21. května 2015.

Za Radu

předseda

E. RINKĒVIČS

---

(1)  Rozhodnutí Rady 2013/233/SZBP ze dne 22. května 2013 o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) (Úř. věst. L 138, 24.5.2013, s. 15).

1

(2)  Rozhodnutí Rady 2014/294/SZBP ze dne 20. května 2014, kterým se mění rozhodnutí 2013/233/SZBP o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) (Úř. věst. L 151, 21.5.2014, s. 24).

2

---

| 22.5.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 127/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 127/25

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/801

ze dne 20. května 2015

o referenčním dokumentu o osvědčených postupech pro environmentální řízení, odvětvových indikátorech vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávacích kritériích pro odvětví maloobchodu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 o dobrovolné účasti organizací v systému Společenství pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS)

(oznámeno pod číslem C(2015) 3234)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 ze dne 25. listopadu 2009 o dobrovolné účasti organizací v systému Společenství pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 761/2001, rozhodnutí Komise 2001/681/ES a 2006/193/ES (1), a zejména na čl. 46 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 1221/2009 stanoví povinnost Komise vytvářet odvětvové referenční dokumenty po konzultaci s členskými státy a dalšími zúčastněnými stranami. Tyto odvětvové referenční dokumenty musí zahrnovat osvědčené postupy pro environmentální řízení, indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí v konkrétních odvětvích, a případně srovnávací kritéria a ratingové systémy hodnotící dosahovanou úroveň vlivu na životní prostředí. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 1221/2009 stanoví povinnost Komise vytvářet odvětvové referenční dokumenty po konzultaci s členskými státy a dalšími zúčastněnými stranami. Tyto odvětvové referenční dokumenty musí zahrnovat osvědčené postupy pro environmentální řízení, indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí v konkrétních odvětvích, a případně srovnávací kritéria a ratingové systémy hodnotící dosahovanou úroveň vlivu na životní prostředí.

| (2) | Sdělení Komise – Vypracování pracovního plánu, kterým se stanoví orientační seznam odvětví pro přijetí odvětvových a meziodvětvových referenčních dokumentů, podle nařízení (ES) č. 1221/2009 ze dne 25. listopadu 2009 o dobrovolné účasti organizací v systému Společenství pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS) (2) – stanoví pracovní plán a orientační seznam prioritních odvětví pro přijetí odvětvových a meziodvětvových referenčních dokumentů včetně odvětví velkoobchodu a maloobchodu. |
| --- | --- |

(2)

Sdělení Komise – Vypracování pracovního plánu, kterým se stanoví orientační seznam odvětví pro přijetí odvětvových a meziodvětvových referenčních dokumentů, podle nařízení (ES) č. 1221/2009 ze dne 25. listopadu 2009 o dobrovolné účasti organizací v systému Společenství pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS) (2) – stanoví pracovní plán a orientační seznam prioritních odvětví pro přijetí odvětvových a meziodvětvových referenčních dokumentů včetně odvětví velkoobchodu a maloobchodu.

| (3) | Odvětvové referenční dokumenty pro konkrétní odvětví, včetně osvědčených postupů pro environmentální řízení, indikátorů vlivu činnosti organizace na životní prostředí, a případně srovnávacích kritérií a ratingových systémů hodnotících dosahovanou úroveň vlivu na životní prostředí, jsou nezbytné jako pomoc pro lepší zaměření organizací na nejdůležitější environmentální aspekty v daném odvětví. |
| --- | --- |

(3)

Odvětvové referenční dokumenty pro konkrétní odvětví, včetně osvědčených postupů pro environmentální řízení, indikátorů vlivu činnosti organizace na životní prostředí, a případně srovnávacích kritérií a ratingových systémů hodnotících dosahovanou úroveň vlivu na životní prostředí, jsou nezbytné jako pomoc pro lepší zaměření organizací na nejdůležitější environmentální aspekty v daném odvětví.

| (4) | Opatření uvedená v tomto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 49 nařízení (ES) č. 1221/2009, |
| --- | --- |

(4)

Opatření uvedená v tomto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 49 nařízení (ES) č. 1221/2009,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Odvětvový referenční dokument o osvědčených postupech pro environmentální řízení, odvětvových indikátorech vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávacích kritériích pro odvětví maloobchodu je přílohou tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Organizace registrovaná v systému EMAS v odvětví maloobchodu je povinna v environmentálním prohlášení prokázat, jak byly popsané osvědčené postupy pro environmentální řízení a srovnávací kritéria z odvětvového referenčního dokumentu použity k přijetí opatření a kroků, a případně stanovit priority pro zlepšování svého vlivu na životní prostředí.

Článek 3

Splnění srovnávacích kritérií určených v odvětvovém referenčním dokumentu není pro organizaci registrovanou v systému EMAS povinné, neboť dobrovolný charakter systému EMAS ponechává posouzení proveditelnosti srovnávacích kritérií, pokud jde o náklady a přínosy, na samotných organizacích.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno členských státům.

V Bruselu dne 20. května 2015.

Za Komisi

Karmenu VELLA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 342, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 358, 8.12.2011, s. 2.

2

---

PŘÍLOHA

1.   ÚVOD

Tento dokument je prvním odvětvovým referenčním dokumentem podle článku 46 nařízení (ES) č. 1221/2009 o dobrovolné účasti organizací v systému Společenství pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS). Za účelem snazšího pochopení tohoto odvětvového referenčního dokumentu poskytuje tento úvod přehled jeho právního rámce a jeho použití.

Odvětvový referenční dokument vychází z podrobné vědecké a politické zprávy (1) vypracované Institutem pro perspektivní technologické studie (Institute for Prospective Technological Studies, IPTS), jedním ze sedmi institutů Společného výzkumného střediska (Joint Research Centre, JRC) Evropské komise.

Relevantní právní rámec

Systém Společenství pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS) byl zaveden v roce 1993 pro dobrovolnou účast organizací nařízením Rady (EHS) č. 1836/93 (2). Systém EMAS následně prošel dvěma významnými revizemi:

| — | nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 761/2001 (3), |
| --- | --- |

—

nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 761/2001 (3),

| — | nařízení (ES) č. 1221/2009. |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 1221/2009.

Důležitým novým prvkem poslední revize, která vstoupila v platnost dne 11. ledna 2010, je vytváření odvětvových referenčních dokumentů odrážejících osvědčené postupy pro environmentální řízení pro konkrétní odvětví zavedených článkem 46 nařízení (ES) č. 1221/2009. Zahrnují osvědčené postupy pro environmentální řízení, indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí pro konkrétní odvětví, a případně srovnávací kritéria a ratingové systémy hodnotící dosahovanou úroveň vlivu na životní prostředí.

Jak chápat a používat tento dokument

Systém pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS) je systémem pro dobrovolnou účast organizací, které se zavážou k soustavnému zlepšování životního prostředí. V tomto rámci poskytuje tento odvětvový referenční dokument pokyny konkrétně pro odvětví maloobchodu a zdůrazňuje řadu možností pro zlepšení a osvědčené postupy. Cílem tohoto odvětvového referenčního dokumentu je pomoci a poskytnout podporu všem organizacím, které mají v úmyslu zlepšit vliv své činnosti na životní prostředí poskytováním nápadů a inspirace, jakož i praktického a technického poradenství.

Tento odvětvový referenční dokument je určen za prvé organizacím, které jsou již v systému EMAS registrovány, za druhé organizacím, které registraci v systému EMAS do budoucna zvažují, a za třetí také organizacím, které již zavedly jiný systém environmentálního řízení, nebo organizacím, které formální systém environmentálního řízení nemají, ale chtějí se dozvědět více o osvědčených postupech pro environmentální řízení za účelem zlepšení vlivu své činnosti na životní prostředí. Cílem tohoto dokumentu je tedy podpořit všechny organizace a činitele v odvětví maloobchodu v tom, aby se zaměřovaly na relevantní environmentální aspekty, a to přímé i nepřímé, a hledaly informace o osvědčených postupech, jakož i vhodné indikátory vlivu činnosti organizace v konkrétním odvětví na životní prostředí za účelem měření vlivu své činnosti na životní prostředí a srovnávací kritéria.

Podle nařízení (ES) č. 1221/2009 musí organizace registrované v systému EMAS připravit environmentální prohlášení (čl. 4 odst. 1 písm. d)). Při posuzování vlivu činnosti organizace na životní prostředí se přihlédne k příslušnému odvětvovému referenčnímu dokumentu. Rozhodnutí Komise 2013/131/EU (4), kterým se vytvářípříručka pro uživatele, která stanoví kroky nutné k účasti v systému EMAS („příručka pro uživatele systému EMAS“), se také vztahuje na právní charakter odvětvových referenčních dokumentů EMAS. Příručka pro uživatele systému EMAS i toto rozhodnutí uvádějí, že je povinností organizace registrované v systému EMAS v environmentálním prohlášení objasnit, jak byl odvětvový referenční dokument, pokud je k dispozici, zohledněn; to znamená, jak byl odvětvový referenční dokument použit k určení opatření a akcí, a případně ke stanovení priorit pro (další) zlepšování vlivu činnosti organizace na životní prostředí. Toto rozhodnutí také navíc uvádí, že dosažení určených srovnávacích kritérií není povinné, neboť dobrovolný charakter systému EMAS ponechává posouzení proveditelnosti srovnávacích kritérií, pokud jde o náklady a přínosy, na samotných organizacích.

Informace v tomto dokumentu vycházejí z přímých údajů poskytnutých samotnými zúčastněnými stranami a následné analýzy Společného výzkumného střediska Evropské komise. Technická pracovní skupina, sestávající z odborníků a zúčastněných stran daného odvětví, spolu se Společným výzkumným střediskem Evropské komise odborně posoudila a nakonec odsouhlasila a schválila popsaná srovnávací kritéria. To znamená, že informace o příslušných indikátorech vlivu činnosti organizace v konkrétním odvětví na životní prostředí a o srovnávacích kritériích poskytnuté v tomto dokumentu odpovídají úrovním vlivu na životní prostředí, kterých jsou schopny dosahovat organizace s nejlepším vlivem v daném odvětví. Pokud jde o environmentální prohlášení, v čl. 4 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 1221/2009 se odkazuje na PŘÍLOHU IV tohoto nařízení, v níž je uvedeno, že environmentální prohlášení musí také zahrnovat zprávu o klíčových indikátorech a dalších příslušných existujících indikátorech vlivu činnosti organizace na životní prostředí. Tzv. „další příslušné existující indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí“ (PŘÍLOHA IV ODDÍL C BOD 3) se vztahují ke konkrétnějším environmentálním aspektům určeným v environmentálním prohlášení a uvádějí se vedle klíčových indikátorů. Za tímto účelem se přihlédne také k odvětvovému referenčnímu dokumentu (PŘÍLOHA IV ODDÍL C BOD 3). Pokud je to opodstatněné technickými důvody, organizace může dospět k závěru, že jeden nebo více klíčových indikátorů EMAS a jeden nebo více indikátorů v konkrétním odvětví uvedených v odvětvovém referenčním dokumentu nejsou pro ni relevantní a nemusí o nich podávat zprávu. Například pro maloobchodníka s nepotravinářskými výrobky není nezbytné podávat zprávu o indikátorech energetické účinnosti pro chladicí zařízení pro komerční použití, neboť to pro něj není relevantní. Při výběru relevantních indikátorů je zapotřebí zvážit tyto skutečnosti, že některé indikátory jsou úzce spojeny s prováděním určitých osvědčených postupů. Jejich použitelnost je proto omezena na organizace provádějící takovéto osvědčené postupy pro environmentální řízení. Pokud je však nějaký osvědčený postup pro environmentální řízení pro nějakou organizaci vhodný, přestože není používán, doporučuje se, aby tato organizace podávala zprávu o souvisejícím indikátoru alespoň pro účely stanovení srovnatelného základu.

Předložené indikátory byly zvoleny jako indikátory nejběžněji používané příkladnými organizacemi v daném odvětví. Organizace mohou kontrolovat, které ze zvolených indikátorů vlivu činnosti organizace na životní prostředí (nebo odpovídajících alternativ) jsou v každém jednotlivém případě nejvhodnější.

Environmentální ověřovatelé EMAS kontrolují, zda a jak byl odvětvový referenční dokument organizací zohledněn při přípravě jejího environmentálního prohlášení (čl. 18 odst. 5 písm. d) nařízení (ES) č. 1221/2009). To znamená, že akreditovaní environmentální ověřovatelé budou při provádění své činnosti potřebovat od organizace důkazy o tom, jak byl odvětvový referenční dokument zohledněn. Nekontrolují dodržování popsaných srovnávacích kritérií, ale ověřují důkazy o tom, jak byl odvětvový referenční dokument použit jako příručka k určení vhodných dobrovolných opatření, která může organizace provést pro zlepšení vlivu své činnosti na životní prostředí.

Registrace v systému EMAS je průběžný proces. To znamená, že kdykoli organizace plánuje zlepšit vliv své činnosti na životní prostředí (a vliv své činnosti na životní prostředí přezkoumá), prostuduje si konkrétní témata odvětvového referenčního dokumentu jako zdroj inspirace pro určení otázek, které je třeba řešit jako další v rámci metody postupných kroků.

Struktura odvětvového referenčního dokumentu

Tento dokument sestává ze čtyř kapitol. Kapitola 1 představuje právní rámec EMAS a popisuje, jak tento dokument používat, zatímco kapitola 2 vymezuje oblast působnosti tohoto odvětvového referenčního dokumentu. Kapitola 3 stručně popisuje různé osvědčené postupy pro environmentální řízení společně s informacemi o jejich použitelnosti, zejména pokud jde o nové a stávající instalace a/nebo nové a stávající prodejny a rovněž malé a střední podniky. Pro každý osvědčený postup pro environmentální řízení jsou uvedeny také vhodné indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a související srovnávací kritéria. Pro všechna jednotlivá opatření a techniky, které jsou popsány, je uveden více než jeden indikátor vlivu činnosti organizace na životní prostředí, aby se zohlednila skutečnost, že v praxi se používají různé indikátory.

Konečně kapitola 4 představuje ucelenou tabulku s nejvýznamnějšími indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí, souvisejícími vysvětleními a příslušnými srovnávacími kritérii.

2.   OBLAST PŮSOBNOSTI

Tento odvětvový referenční dokument se věnuje environmentálnímu řízení organizací v odvětví maloobchodu. Uvedené odvětví je v rámci statistické klasifikace ekonomických činností zavedené nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 (5) označeno kódem NACE 47 (NACE Rev. 2): „maloobchod, kromě s motorovými vozidly“. Maloobchodní služby, např. restaurace, kadeřnictví, cestovní kanceláře, jsou vyloučeny.

Zahrnuje celý hodnotový řetězec pro výrobky prodávané v maloobchodních prodejnách, jak popisuje následující schéma vstupů/výstupů:

Hlavní environmentální aspekty, které mají řídit organizace spadající do odvětví maloobchodu, jsou uvedeny v tabulce 2.1.

Pro každou kategorii tabulka uvádí aspekty zahrnuté v tomto odvětvovém referenčním dokumentu. Uvedené environmentální aspekty byly zvoleny jako nejvýznamnější pro maloobchodníky. Environmentální aspekty, které mají konkrétní maloobchodníci řídit, by však měly být posuzovány individuálně. Významné by také mohly být environmentální aspekty jako odpadní vody, nebezpečný odpad, biologická rozmanitost nebo materiály pro neuvedené oblasti.

Tabulka 2.1

Hlavní environmentální aspekty zahrnuté v tomto dokumentu

| Kategorie | Charakter (6) | Aspekty zahrnuté v tomto dokumentu |
| --- | --- | --- |
| Energetická náročnost | Přímý | Budova, systém vytápění, ventilace a klimatizace, chlazení, osvětlení, přístroje, obnovitelná energie, sledování energie |
| Emise do ovzduší | Přímý | Chladicí prostředky |
| Dodavatelský řetězec | Nepřímý | Obchodní strategie, stanovení priorit pro výrobky, mechanismy zlepšování, ovlivňování výběru, environmentální kritéria, informace a jejich šíření, ekoznačení (včetně výrobků vlastní značky (7)) |
| Doprava a logistika | Přímý/nepřímý | Sledování, zadávání zakázek, rozhodování, druhy dopravy, distribuční síť, plánování, návrh balení |
| Odpady | Přímý | Potravinový odpad, obaly, systémy zpětného odběru |
| Materiály a zdroje | Přímý | Spotřeba papíru |
| Voda | Přímý | Zachycování a úprava dešťových vod |
| Vliv na spotřebitele | Nepřímý | Environmentální aspekty spojené se spotřebou, např. plastové tašky |

Kategorie

Charakter (6)

Aspekty zahrnuté v tomto dokumentu

Energetická náročnost

Přímý

Budova, systém vytápění, ventilace a klimatizace, chlazení, osvětlení, přístroje, obnovitelná energie, sledování energie

Emise do ovzduší

Přímý

Chladicí prostředky

Dodavatelský řetězec

Nepřímý

Obchodní strategie, stanovení priorit pro výrobky, mechanismy zlepšování, ovlivňování výběru, environmentální kritéria, informace a jejich šíření, ekoznačení (včetně výrobků vlastní značky (7))

Doprava a logistika

Přímý/nepřímý

Sledování, zadávání zakázek, rozhodování, druhy dopravy, distribuční síť, plánování, návrh balení

Odpady

Přímý

Potravinový odpad, obaly, systémy zpětného odběru

Materiály a zdroje

Přímý

Spotřeba papíru

Voda

Přímý

Zachycování a úprava dešťových vod

Vliv na spotřebitele

Nepřímý

Environmentální aspekty spojené se spotřebou, např. plastové tašky

Představené „osvědčené postupy pro environmentální řízení“ jsou tedy seskupeny takto:

| — | osvědčené postupy pro environmentální řízení pro zlepšení energetické náročnosti, včetně řízení chladicích prostředků, |
| --- | --- |

—

osvědčené postupy pro environmentální řízení pro zlepšení energetické náročnosti, včetně řízení chladicích prostředků,

| — | osvědčené postupy pro environmentální řízení pro zlepšení environmentální udržitelnosti maloobchodních dodavatelských řetězců, |
| --- | --- |

—

osvědčené postupy pro environmentální řízení pro zlepšení environmentální udržitelnosti maloobchodních dodavatelských řetězců,

| — | osvědčené postupy pro environmentální řízení pro zlepšení přepravních a logistických činností, |
| --- | --- |

—

osvědčené postupy pro environmentální řízení pro zlepšení přepravních a logistických činností,

| — | osvědčené postupy pro environmentální řízení týkající se odpadů, |
| --- | --- |

—

osvědčené postupy pro environmentální řízení týkající se odpadů,

| — | ostatní osvědčené postupy pro environmentální řízení (snižování spotřeby a používání papíru šetrnějšího k životnímu prostředí pro komerční tiskoviny, zachycování a opětovné využívání dešťových vod a ovlivňování ekologického chování spotřebitelů). |
| --- | --- |

—

ostatní osvědčené postupy pro environmentální řízení (snižování spotřeby a používání papíru šetrnějšího k životnímu prostředí pro komerční tiskoviny, zachycování a opětovné využívání dešťových vod a ovlivňování ekologického chování spotřebitelů).

Osvědčené postupy pro environmentální řízení zahrnují nejvýznamnější environmentální aspekty odvětví.

3.   OSVĚDČENÉ POSTUPY PRO ENVIRONMENTÁLNÍ ŘÍZENÍ, ODVĚTVOVÉ INDIKÁTORY VLIVU ČINNOSTI ORGANIZACE NA ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ A SROVNÁVACÍ KRITÉRIA PRO ODVĚTVÍ MALOOBCHODU

3.1.   Energetická náročnost včetně řízení chladicích prostředků

3.1.1.   Návrh a modernizace obvodového pláště budovy pro optimální energetickou náročnost

Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je zlepšení obvodového pláště stávajících budov maloobchodníků s cílem minimalizovat energetické ztráty na přijatelnou a proveditelnou úroveň uplatňováním několika technik, jejichž příklady jsou uvedeny v tabulce 3.1. Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je rovněž optimalizace návrhu obvodového pláště budovy tak, aby byly splněny náročné normy překračující rámec stávajících předpisů, zejména pro nové budovy.

Tabulka 3.1

Prvky obvodového pláště budovy a související techniky

| Prvek obvodového pláště | Technika |
| --- | --- |
| Zeď/fasáda/střecha/podlaha – strop sklepa | Změna izolačních materiálů |
| Techniky pro zvyšování tloušťky izolace |
| Okna/zasklení | Přechod na účinnější zasklení |
| Přechod na účinnější křídla a rámy |
| Stínění | Používání vnějších a vnitřních stínicích zařízení |
| Vzduchotěsnost | Vylepšení dveří |
| Rychle reagující dveře |
| Těsnění |
| Zavedení nárazníkových zón |
| Celkový obvodový plášť | Orientace |
| Údržba |

Prvek obvodového pláště

Technika

Zeď/fasáda/střecha/podlaha – strop sklepa

Změna izolačních materiálů

Techniky pro zvyšování tloušťky izolace

Okna/zasklení

Přechod na účinnější zasklení

Přechod na účinnější křídla a rámy

Stínění

Používání vnějších a vnitřních stínicích zařízení

Vzduchotěsnost

Vylepšení dveří

Rychle reagující dveře

Těsnění

Zavedení nárazníkových zón

Celkový obvodový plášť

Orientace

Údržba

Použitelnost

Technicky je to proveditelné pro každou novou i stávající budovu nebo ucelenou část budovy. Nájemci mohou zavádět mechanismy k ovlivnění vlastníků a měli by si uvědomovat důležitost obvodového pláště budovy pro vliv jejich činnosti na životní prostředí. Modernizace obvodového pláště budovy vyžaduje významnou investici. Obecně tento osvědčený postup pro environmentální řízení přináší úspory nákladů, avšak s dlouhou dobou návratnosti, a proto se doporučuje tento osvědčený postup používat společně s dalšími významnými renovacemi prodejny (např. dispozice prodejny, osvětlení, bezpečnost, konstrukce, přístavby atd.), aby se snížily jeho náklady.

Použitelnost tohoto osvědčeného postupu pro environmentální řízení pro malé podniky
   (8) je obvykle dosti omezená z důvodu vysokých požadovaných investic a nedostatečného vlivu na charakteristiky budovy.

Související indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávací kritérium

| Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí | Srovnávací kritérium |
| --- | --- |
| i1) | Měrná spotřeba energie prodejny na m2 (prodejní plochy) a rok |

Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí

Srovnávací kritérium

i1)

Měrná spotřeba energie prodejny na m2 (prodejní plochy) a rok

| i2) | Měrná spotřeba energie prodejny na m2 (prodejní plochy) a rok z hlediska primární energie |
| --- | --- |

i2)

Měrná spotřeba energie prodejny na m2 (prodejní plochy) a rok z hlediska primární energie

| b1) | Měrná spotřeba energie na m2 prodejní plochy pro vytápění, chlazení a klimatizaci nižší nebo rovna 0 kWh/(m2/rok), pokud lze odpadní teplo z chlazení opětovně využít. V ostatních případech nižší nebo rovna 40 kWh/(m2/rok) pro nové budovy a 55 kWh/(m2/rok) pro stávající budovy (9) |
| --- | --- |

b1)

Měrná spotřeba energie na m2 prodejní plochy pro vytápění, chlazení a klimatizaci nižší nebo rovna 0 kWh/(m2/rok), pokud lze odpadní teplo z chlazení opětovně využít. V ostatních případech nižší nebo rovna 40 kWh/(m2/rok) pro nové budovy a 55 kWh/(m2/rok) pro stávající budovy (9)

3.1.2.   Předpoklady pro návrh stávajících a nových systémů vytápění, ventilace a klimatizace

Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je modernizace stávajících systémů vytápění, ventilace a klimatizace, aby se snížila spotřeba energie a zlepšila kvalita vnitřního ovzduší. Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je optimalizace návrhu systémů vytápění, ventilace a klimatizace v nových budovách za použití inovačních systémů pro snížení potřeby primární energie a zvýšení účinnosti.

Uplatňování osvědčených postupů pro návrh by mělo umožnit nejlepší integraci v rámci obvodového pláště budovy, zamezit předimenzování a umožnit využití orientace budovy k minimalizaci celkové spotřeby energie. Zejména pro nové prodejny mohou být relevantní tyto prvky: využívání zasklení, odpadního tepla z chlazení, energie z obnovitelných zdrojů, tepelných čerpadel a dalších inovačních systémů. Sledování kvality vnitřního ovzduší a systémy hospodaření s energií se považují za osvědčené postupy týkající se údržby systémů vytápění, ventilace a klimatizace.

Použitelnost

Tento osvědčený postup pro environmentální řízení je plně použitelný pro nové budovy. Systém vytápění, ventilace a klimatizace může být modernizován s cílem snížit spotřebu energie v jakékoli stávající budově, ačkoliv vlastnosti budovy budou mít vliv na dopad modernizace systému vytápění, ventilace a klimatizace. Klimatický vliv je velmi důležitý pro volbu technik, které mohou být zavedeny. Ve stávající budově lze nové systémy vytápění, ventilace a klimatizace, např. instalaci kogeneračních zařízení, systémy rekuperace tepla a integrovanou koncepci návrhu, jako je například norma pro pasivní domy, částečně využít za přijatelné ekonomické výkonnosti. Dispozice prodejny má významný vliv na výkonnost systému vytápění, ventilace a klimatizace, zejména specifikace návrhu vztahující se k procesu chlazení, kde lze opětovně využít velké množství odpadního tepla.

Pro malé podniky může být míra vlivu na návrh systémů vytápění, ventilace a klimatizace zanedbatelná, ačkoliv by se měly podílet na provádění a doporučení popsaného osvědčeného postupu pro environmentální řízení.

Související indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávací kritérium

| Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí | Srovnávací kritérium |
| --- | --- |
| i1) | Měrná spotřeba energie prodejny na m2 (prodejní plochy) a rok |

Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí

Srovnávací kritérium

i1)

Měrná spotřeba energie prodejny na m2 (prodejní plochy) a rok

| i2) | Měrná spotřeba energie prodejny na m2 (prodejní plochy) a rok z hlediska primární energie |
| --- | --- |

i2)

Měrná spotřeba energie prodejny na m2 (prodejní plochy) a rok z hlediska primární energie

| b1) | Měrná spotřeba energie na m2 prodejní plochy pro vytápění, chlazení a klimatizaci nižší nebo rovna 0 kWh/(m2/rok), pokud lze odpadní teplo z chlazení opětovně využít. V ostatních případech nižší nebo rovna 40 kWh/(m2/rok) pro nové budovy a 55 kWh/(m2/rok) pro stávající budovy |
| --- | --- |

b1)

Měrná spotřeba energie na m2 prodejní plochy pro vytápění, chlazení a klimatizaci nižší nebo rovna 0 kWh/(m2/rok), pokud lze odpadní teplo z chlazení opětovně využít. V ostatních případech nižší nebo rovna 40 kWh/(m2/rok) pro nové budovy a 55 kWh/(m2/rok) pro stávající budovy

3.1.3.   Používání integrované koncepce návrhu budov

Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je integrovaná koncepce návrhu celých budov nebo jejich částí s cílem snižovat energetickou potřebu prodejny. Integrovaná koncepce minimalizuje spotřebu energie a související náklady budovy a zároveň zajišťuje dobrý tepelný komfort pro uživatele. Příklady požadavků jsou uvedeny v tabulce 3.2.

Tabulka 3.2

Příklady požadavků na integrovanou koncepci návrhu

| Požadavky | Příklady opatření k jejich dosažení |
| --- | --- |
| Energetická potřeba budovy pro vytápění a chlazení prostoru musí být nižší než 15 kWh/(m2/rok)
  Měrná tepelná zátěž nesmí překračovat 10 W/m2

  Z budovy nesmí unikat více vzduchu než 0,6násobek jejího objemu za hodinu
  Celková spotřeba primární energie nemůže být vyšší než 120 kWh/(m2/rok) | Vylepšená izolace. Doporučené hodnoty U nižší než 0,15 W/(m2/K)
  Návrh bez tepelných mostů
  Doporučené hodnoty U nižší než 0,85 W/(m2/K)
  Vzduchotěsnost. Mechanická ventilace s rekuperací tepla z odpadního vzduchu
  Instalace solárních tepelných systémů nebo tepelných čerpadel (konečná potřeba energie nezahrnuje podíl solární energie a energie okolního prostředí používané na místě k výrobě tepla) |

Požadavky

Příklady opatření k jejich dosažení

Energetická potřeba budovy pro vytápění a chlazení prostoru musí být nižší než 15 kWh/(m2/rok)

Měrná tepelná zátěž nesmí překračovat 10 W/m2

Z budovy nesmí unikat více vzduchu než 0,6násobek jejího objemu za hodinu

Celková spotřeba primární energie nemůže být vyšší než 120 kWh/(m2/rok)

Vylepšená izolace. Doporučené hodnoty U nižší než 0,15 W/(m2/K)

Návrh bez tepelných mostů

Doporučené hodnoty U nižší než 0,85 W/(m2/K)

Vzduchotěsnost. Mechanická ventilace s rekuperací tepla z odpadního vzduchu

Instalace solárních tepelných systémů nebo tepelných čerpadel (konečná potřeba energie nezahrnuje podíl solární energie a energie okolního prostředí používané na místě k výrobě tepla)

Použitelnost

Integrovaná koncepce se obvykle uplatňuje během návrhu nových budov. Tato koncepce je částečně vhodná pro stávající budovy, neboť řadu prvků lze začlenit bez vysokých investičních nákladů. Také klimatické podmínky mohou ovlivnit rozhodnutí tuto koncepci použít. Například norma pro pasivní domy byla vytvořena především německými a švédskými výzkumnými pracovníky, ale lze ji zavést i v teplejších klimatech. Navýšení investičních nákladů budovy navržené v souladu s příkladnými integrovanými přístupy nepřesahuje v porovnání s tradiční stavbou 10–15 %. Analýza nákladů za dobu životnosti ukazuje, že návrh stavby pasivního domu představuje minimální náklady za dobu životnosti, neboť požadovaný systém vytápění je relativně jednoduchý a instalovaný tepelný výkon je omezený.

Pro malé podniky může být používání integrované koncepce návrhu pro minimalizaci energetické potřeby nových budov považováno za nákladově efektivní zadávání zakázek bez jakéhokoli konkrétního omezení s výjimkou vyšší počáteční investice.

Související indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávací kritérium

| Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí | Srovnávací kritérium |
| --- | --- |
| i1) | Měrná spotřeba energie prodejny na m2 (prodejní plochy) a rok |

Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí

Srovnávací kritérium

i1)

Měrná spotřeba energie prodejny na m2 (prodejní plochy) a rok

| i2) | Měrná spotřeba energie prodejny na m2 (prodejní plochy) a rok z hlediska primární energie |
| --- | --- |

i2)

Měrná spotřeba energie prodejny na m2 (prodejní plochy) a rok z hlediska primární energie

| b1) | Měrná spotřeba energie na m2 prodejní plochy pro vytápění, chlazení a klimatizaci nižší nebo rovna 0 kWh/(m2/rok), pokud lze odpadní teplo z chlazení opětovně využít. V ostatních případech nižší nebo rovna 40 kWh/(m2/rok) pro nové budovy a 55 kWh/(m2/rok) pro stávající budovy |
| --- | --- |

b1)

Měrná spotřeba energie na m2 prodejní plochy pro vytápění, chlazení a klimatizaci nižší nebo rovna 0 kWh/(m2/rok), pokud lze odpadní teplo z chlazení opětovně využít. V ostatních případech nižší nebo rovna 40 kWh/(m2/rok) pro nové budovy a 55 kWh/(m2/rok) pro stávající budovy

3.1.4.   Integrace chlazení a vytápění, ventilace a klimatizace

Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je zpětné získání odpadního tepla z cyklu chlazení a jeho maximální využití. Maloobchodníci s potravinářskými výrobky jsou za jistých okolností schopni produkovat přebytečné teplo, i když teplo používají k vytápění prostor, a toto teplo může být dodáváno do jiných částí téže budovy nebo do jiných budov.

Použitelnost

Měla by být zohledněna opatření pro nové nebo stávající budovy maloobchodníků s potravinářskými výrobky a provoz těchto systémů bude mít různé výsledky v závislosti na různých faktorech:

—   Velikost a využívání budovy: Velké maloobchodní prodejny nejsou v budovách obvykle osamoceny. „Blízké okolí“ (např. malé obchody v nákupním centru) je proto potenciálním spotřebitelem tohoto přebytečného tepla. Obecně platí, že prodejna s potravinami s běžnou chladicí zátěží a optimalizovaným obvodovým pláštěm by rekuperovala dostatek energie pro vytápění dvojnásobku své vlastní plochy.

—   Návrh a údržba systému vytápění, ventilace a klimatizace: Všechny prvky systému vytápění, ventilace a klimatizace by měly být správně navrženy a udržovány. Mezi velmi doporučované techniky patří rekuperace tepla z odpadního vzduchu, individuální ovládání ventilace pomocí snímačů CO2 a sledování vzduchotěsnosti a kvality vnitřního ovzduší.

—   Chladicí zátěž: Menší prodejny nabízejí více chlazeného zboží na metr čtvereční prodejní plochy a účinnost chlazení je nižší. Kromě toho je také důležitý trend zvyšování množství dostupného chlazeného zboží. Velikost prodejny neovlivňuje technickou použitelnost integrovaných přístupů, ale nákladová efektivnost celého systému je u malých prodejen nižší.

—   Klimatické podmínky: V chladných klimatech je chladicí zátěž nižší než v teplejších regionech. Zároveň potřeba tepla v severoevropských budovách je vysoká, takže integrace by závisela na kvalitě obvodového pláště budovy. Pro nejteplejší klimata, např. evropské země v oblasti Středozemního moře, může být potřeba chlazení velmi významná a vzduchotěsnost budovy může vést ke zvýšení vnitřních zisků. Je tedy nezbytný optimalizovaný návrh ventilace. Mezi doporučované techniky rovněž patří mechanické chlazení v noci a proměnlivá vnitřní teplota (např. 21–26 °C).

—   Teplota okolí: Při integraci chladicího cyklu existuje omezení pro teplotu okolí, která závisí na návrhu systému, pokud míra výroby odpadního tepla není dostačující k tomu, aby uvnitř budov udržovala komfortní teplotu. Může být zapotřebí dalšího zdroje tepla, ale opět to závisí na kvalitě obvodového pláště budovy.

—   Vlastnictví budovy: Mnoho prodejen je součástí rezidenční nebo komerční budovy, která patří třetí straně. Lepší integrace rekuperace tepla tedy musí zapojit skutečné vlastníky budovy.

Tento osvědčený postup pro environmentální řízení je použitelný pro jakýkoli nový a stávající systém chlazení, který má být instalován v nových nebo renovovaných prodejnách, a je plně použitelný pro malé podniky (s ohledem na výše uvedené podmínky). Nicméně v případě malých podniků to může vyžadovat externí zajišťování technické pomoci.

Související indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávací kritérium

| Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí | Srovnávací kritérium |
| --- | --- |
| i1) | Měrná spotřeba energie prodejny na m2 (prodejní plochy) a rok |

Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí

Srovnávací kritérium

i1)

Měrná spotřeba energie prodejny na m2 (prodejní plochy) a rok

| i3) | Rekuperované teplo ze systému chlazení na m2 (prodejní plochy) a rok |
| --- | --- |

i3)

Rekuperované teplo ze systému chlazení na m2 (prodejní plochy) a rok

| b2) | Spotřeba energie na vytápění prostoru 0 kWh/(m2/rok) (absence systému vytápění), pokud lze rekuperovat odpadní teplo z chlazení |
| --- | --- |

b2)

Spotřeba energie na vytápění prostoru 0 kWh/(m2/rok) (absence systému vytápění), pokud lze rekuperovat odpadní teplo z chlazení

3.1.5.   Sledování energetické náročnosti prodejen

Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je využívání energií z procesů uvnitř prodejny (alespoň energeticky nejnáročnějších procesů, jako jsou vytápění, chlazení, osvětlení atd.), jakož i na úrovni prodejny a/nebo organizace. Tento osvědčený postup pro environmentální řízení také umožňuje srovnávat spotřebu energie (podle procesu) a zavádět preventivní a nápravná opatření.

Použitelnost

Systém sledování lze použít na jakoukoli koncepci prodeje. Vyžaduje přidělení dodatečných zdrojů, pokud chybí odpovídající struktura obchodního řízení. Tento postup může od stávajících prodejen vyžadovat zvláštní úsilí.

Malé podniky, které řídí jednu nebo několik prodejen, budou možná potřebovat dobrou strukturu obchodního řízení a přístupy společné odpovědnosti pro zavedení a udržování vhodného systému sledování. Uplatňování tohoto osvědčeného postupu pro environmentální řízení může u stávajících prodejen narazit na problémy s finanční dostupností.

Související indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávací kritéria

| Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí | Srovnávací kritéria |
| --- | --- |
| i4) | Zavedení systému sledování (a/n) |

Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí

Srovnávací kritéria

i4)

Zavedení systému sledování (a/n)

| i5) | Procento řízených prodejen |
| --- | --- |

i5)

Procento řízených prodejen

| i6) | Počet řízených procesů |
| --- | --- |

i6)

Počet řízených procesů

| b3) | 100 % prodejen a procesů je sledováno a údaje o spotřebě energie se každoročně hlásí (na základě výsledku ročního energetického auditu) (*) |
| --- | --- |

b3)

100 % prodejen a procesů je sledováno a údaje o spotřebě energie se každoročně hlásí (na základě výsledku ročního energetického auditu) (*)

| b4) | Zavedené srovnávací mechanismy |
| --- | --- |

b4)

Zavedené srovnávací mechanismy

3.1.6.   Účinné chlazení včetně používání chladicích prostředků

Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je zavedení opatření na úsporu energie v systému chlazení prodejny s potravinami, zejména zakrytí chladicích vitrín skleněnými víky, kdy potenciál úspory energie představuje významný environmentální přínos.

Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je používání přírodních chladicích prostředků v prodejnách s potravinami, neboť by se podstatně snížil dopad na životní prostředí, a zamezení únikům zajištěním řádného utěsnění a dobré údržby instalovaných zařízení.

Použitelnost

Tento postup je použitelný pro maloobchodníky s potravinami s významnou chladicí zátěží. Zakrytí boxů může mít krátkou dobu návratnosti (méně než tři roky), pokud se předpokládají úspory ve výši 20 % nebo vyšší. Zakrytí vitrín může mít dopad také na tepelné chování prodejny a rovněž na vlhkost vnitřního prostředí. Nadto používání přírodních chladicích prostředků může kromě přínosu pro životní prostředí za určitých podmínek činnosti maloobchodníka s potravinami snížit spotřebu energie.

Použitelnost pro malé podniky může být omezena na organizace využívající chladicí systémy pro komerční použití, a to jak napájené ze sítě, tak vzdálené.

Související indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávací kritérium

| Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí | Srovnávací kritérium |
| --- | --- |
| i1) | Měrná spotřeba energie prodejny na m2 (prodejní plochy) a rok |

Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí

Srovnávací kritérium

i1)

Měrná spotřeba energie prodejny na m2 (prodejní plochy) a rok

| i7) | Měrná (lineární) spotřeba energie pro chlazení na metr vitríny a rok |
| --- | --- |

i7)

Měrná (lineární) spotřeba energie pro chlazení na metr vitríny a rok

| i8) | Procento prodejen používajících přírodní chladicí prostředky |
| --- | --- |

i8)

Procento prodejen používajících přírodní chladicí prostředky

| i9) | Kontrola úniků (% chladicího prostředku) |
| --- | --- |

i9)

Kontrola úniků (% chladicího prostředku)

| b5) | 100 % zakryté nízkoteplotní vitríny |
| --- | --- |

b5)

100 % zakryté nízkoteplotní vitríny

| b6) | 100 % využívání volně přístupných chladicích zón (např. v provozovnách cash & carry) nebo 100 % zakrytí chladicích zařízení střední teploty, kde to může vést k více než 10 % úsporám energie |
| --- | --- |

b6)

100 % využívání volně přístupných chladicích zón (např. v provozovnách cash & carry) nebo 100 % zakrytí chladicích zařízení střední teploty, kde to může vést k více než 10 % úsporám energie

| b7) | Měrná (lineární) spotřeba energie pro chlazení odpovídající 3 000 kWh/(m/rok) |
| --- | --- |

b7)

Měrná (lineární) spotřeba energie pro chlazení odpovídající 3 000 kWh/(m/rok)

| b8) | Obecné používání přírodních chladicích prostředků |
| --- | --- |

b8)

Obecné používání přírodních chladicích prostředků

3.1.7.   Účinné osvětlení

Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je návrh inteligentních strategií osvětlení se zvýšenou účinností a sníženou spotřebou, používání denního světla, aniž by byla ovlivněna prodejní koncepce, a používání inteligentních kontrolních nástrojů, návrhu vhodného systému a nejúčinnějších osvětlovacích zařízení pro zajištění optimální úrovně osvětlení.

Použitelnost

Tato technika je použitelná pro jakoukoli prodejní koncepci. Dotčeno je také zvláštní osvětlení pro marketingové účely. Měl by však být pečlivě zvážen vliv zvýšeného zasklení s možností dalšího využívání denního světla na tepelnou bilanci prodejny. Definice optimální strategie osvětlení a používání nejúčinnějších zařízení může vést k úsporám vyšším než 50 % v porovnání s aktuální výkonností.

Používání inteligentních systémů osvětlení a účinných zařízení je proveditelné pro malé podniky.

Související indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávací kritérium

| Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí | Srovnávací kritérium |
| --- | --- |
| i1) | Měrná spotřeba energie prodejny na m2 prodejní plochy a rok |

Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí

Srovnávací kritérium

i1)

Měrná spotřeba energie prodejny na m2 prodejní plochy a rok

| i10) | Instalovaný výkon osvětlení na m2 |
| --- | --- |

i10)

Instalovaný výkon osvětlení na m2

| b9) | Instalovaný výkon osvětlení nižší než 12 W/m2 pro supermarkety a 30 W/m2 pro specializované prodejny (10) |
| --- | --- |

b9)

Instalovaný výkon osvětlení nižší než 12 W/m2 pro supermarkety a 30 W/m2 pro specializované prodejny (10)

3.1.8.   Sekundární opatření pro zlepšení energetické náročnosti

Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je zavedení opatření na úsporu energie v distribučních střediscích, pravidelný audit spotřeby energie v rámci systému environmentálního řízení, školení zaměstnanců v oblasti úspor energie a vnitřní a vnější komunikace týkající se úsilí organizace zaměřeného na úsporu energie.

Použitelnost

Neexistuje žádné omezení velikosti, typu nebo zeměpisného umístění maloobchodníka pro stanovení komplexního systému hospodaření s energií, s přihlédnutím k přístrojům, distribučním střediskům, měrné spotřebě energie nebo komunikaci a školení.

Pro malé podniky jsou zadávání zakázek na nákup účinných přístrojů, školení zaměstnanců a komunikace proveditelnými a dostupnými opatřeními.

Související indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávací kritérium

| Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí | Srovnávací kritérium |
| --- | --- |
| i1) | Měrná spotřeba energie prodejny na m2 (prodejní plochy) a rok |

Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí

Srovnávací kritérium

i1)

Měrná spotřeba energie prodejny na m2 (prodejní plochy) a rok

| i10) | Instalovaný výkon osvětlení a/nebo přístroje na m2 |
| --- | --- |

i10)

Instalovaný výkon osvětlení a/nebo přístroje na m2

| i11) | Systém hospodaření s energií (11) zavedený k podpoře neustálého zlepšování (a/n) |
| --- | --- |

i11)

Systém hospodaření s energií (11) zavedený k podpoře neustálého zlepšování (a/n)

| b10) | Sleduje se 100 % distribučních středisek, která výlučně zásobují maloobchodníka |
| --- | --- |

b10)

Sleduje se 100 % distribučních středisek, která výlučně zásobují maloobchodníka

3.1.9.   Používání alternativních zdrojů energie

Jakmile je minimalizována potřeba energie, je osvědčeným postupem pro environmentální řízení začlenění obnovitelných zdrojů energie do prodejen. Pokrytí energetické potřeby s využitím energie z obnovitelných zdrojů má podstatný přínos pro životní prostředí. Je však zásadní nejdříve snížit potřebu energie a zvýšit účinnost, jak je vysvětleno v bodech 3.1.1 až 3.1.8, a teprve poté začlenit obnovitelné zdroje pro zbývající potřebu energie. Mělo by být rovněž zváženo zavádění tepelných čerpadel a kombinovaných systémů pro výrobu tepla a elektřiny.

Použitelnost

Tato technika je v zásadě použitelná pro jakoukoli dispozici prodejny. Důležitými omezeními jsou dostupnost obnovitelných zdrojů, přístupnost pozemních nebo střešních instalací a stabilní poptávka po kombinovaných systémech na výrobu tepla a elektřiny.

Zelené nakupování může být dobrým řešením pro mikropodniky. Pro malé podniky je využívání energie z obnovitelných zdrojů nebo jiných alternativních zdrojů dosažitelné.

Související indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávací kritérium

| Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí | Srovnávací kritérium |
| --- | --- |
| i12) | Měrná výroba alternativní energie na místě nebo v blízkém okolí na m2 prodejní plochy podle zdroje energie |

Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí

Srovnávací kritérium

i12)

Měrná výroba alternativní energie na místě nebo v blízkém okolí na m2 prodejní plochy podle zdroje energie

| i13) | Procento energie z obnovitelných zdrojů vyráběné na místě nebo v blízkém okolí jako podíl na spotřebě energie prodejny (12) |
| --- | --- |

i13)

Procento energie z obnovitelných zdrojů vyráběné na místě nebo v blízkém okolí jako podíl na spotřebě energie prodejny (12)

| b11) | Existence budov s téměř nulovou spotřebou energie (prodejen nebo distribučních středisek), kde místní podmínky umožňují výrobu energie z obnovitelných zdrojů na místě nebo v blízkém okolí |
| --- | --- |

b11)

Existence budov s téměř nulovou spotřebou energie (prodejen nebo distribučních středisek), kde místní podmínky umožňují výrobu energie z obnovitelných zdrojů na místě nebo v blízkém okolí

3.2.   Maloobchodní dodavatelský řetězec

3.2.1.   Začlenění environmentální udržitelnosti dodavatelského řetězce do obchodní strategie a činnosti

Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je, aby vrcholový management začlenil environmentální udržitelnost dodavatelského řetězce do obchodní strategie a určení pracovníci managementu (ideálně v rámci určené jednotky) koordinovali provádění nezbytných opatření v rámci maloobchodní činnosti. Opatření by měla být koordinována alespoň mezi jednotlivci nebo odděleními odpovědnými za zadávání zakázek, výrobu, zajišťování kvality, dopravu a logistiku a marketing. Stanovení kvantitativních cílů environmentální udržitelnosti, o kterých se veřejně informuje a kterým je v rozhodovacím procesu společnosti přiřazována velká váha, je zvláště důležité, jako indikátor i jako hnací mechanismus opatření ke zlepšení environmentální udržitelnosti dodavatelského řetězce. Sled opatření týkajících se osvědčeného postupu pro systematické zlepšování dodavatelských řetězců výrobků, uvedený v chronologickém pořadí a podle účinnosti z hlediska životního prostředí, je navržen v Obr. 3.1. Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je provedení tohoto sledu opatření (i s ohledem na osvědčené postupy pro environmentální řízení popsané níže).

Použitelnost

Začlenění strategie environmentálně udržitelného dodavatelského řetězce do struktury maloobchodního řízení a činnosti je dosažitelné pro jakéhokoli maloobchodníka. V případě větších maloobchodníků je tento osvědčený postup pro environmentální řízení složitější a vyžaduje rozsáhlé školení a reorganizaci pro stanovení environmentálně udržitelných priorit v oblasti zajišťování zdrojů. Začlenění řízení environmentální udržitelnosti dodavatelského řetězce do maloobchodních organizací může zlepšit dlouhodobou hospodářskou výkonnost vytvořením silné identity značky s přidanou hodnotou a zajištěním účinných a udržitelných dodávek výrobků do budoucna.

V případě malých podniků mohou být tato opatření relativně jednoduše proveditelná a mohou být spojena se změnou pozice na trhu s cílem zdůraznit udržitelnější sortiment výrobků s přidanou hodnotou.

Související indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávací kritérium

| Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí | Srovnávací kritérium |
| --- | --- |
| i14) | Zveřejňování zpráv o kvantitativních cílech společnosti konkrétně se týkajících zlepšování environmentální udržitelnosti dodavatelských řetězců prioritních výrobků |

Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí

Srovnávací kritérium

i14)

Zveřejňování zpráv o kvantitativních cílech společnosti konkrétně se týkajících zlepšování environmentální udržitelnosti dodavatelských řetězců prioritních výrobků

| i15) | Přítomnost podnikatelské jednotky na vysoké úrovni s odpovědností za řízení a koordinaci opatření zaměřených na environmentální udržitelnost v rámci dodavatelského řetězce |
| --- | --- |

i15)

Přítomnost podnikatelské jednotky na vysoké úrovni s odpovědností za řízení a koordinaci opatření zaměřených na environmentální udržitelnost v rámci dodavatelského řetězce

| i16) | Kvantitativní interní cíle výkonnosti (např. pro jednotlivé zaměstnance) konkrétně související s environmentální udržitelností dodavatelského řetězce |
| --- | --- |

i16)

Kvantitativní interní cíle výkonnosti (např. pro jednotlivé zaměstnance) konkrétně související s environmentální udržitelností dodavatelského řetězce

| b12) | Systematické provádění programů zlepšování dodavatelského řetězce v rámci skupin prioritních výrobků |
| --- | --- |

b12)

Systematické provádění programů zlepšování dodavatelského řetězce v rámci skupin prioritních výrobků

3.2.2.   Posouzení dodavatelských řetězců hlavních výrobků k určení prioritních výrobků, dodavatelů a možností zlepšení a stanovení účinných mechanismů zlepšování dodavatelského řetězce

V souladu s pořadím osvědčených postupů pro environmentální řízení použitelných pro zlepšování vlivu maloobchodních dodavatelských řetězců na životní prostředí (Obr. 3.1) by maloobchodníci měli určit výrobky, procesy a dodavatele, kde má prioritně dojít ke zlepšení, prostřednictvím environmentálního posouzení dodavatelských řetězců výrobků za pomoci stávajících vědeckých informací, konzultací s odborníky (např. nevládními organizacemi) a nástrojů pro posuzování životního cyklu. Maloobchodníci musí poté určit relevantní možnosti zlepšení dostupné pro skupiny prioritních výrobků. V této souvislosti je důležitým aspektem určení relevantních obecně uznávaných environmentálních norem třetích stran, které lze použít pro uvedení vyšších úrovní vlivu dodavatele a/nebo výrobku na životní prostředí. Použitelnost a úroveň ochrany životního prostředí představované takovýmito normami se značně liší.

Některé normy jsou obecně použitelné (Tabulka 3.4 až Tabulka 3.7) a osvědčeným postupem je pro ně zajištění toho, aby všichni dodavatelé/všechny výrobky byli podle těchto norem certifikováni. Směrnice 2010/30/EU o energetických štítcích vytvořila právní rámec, který umožňuje spotřebitelům, ale také maloobchodníkům soustředit portfolio svých výrobků na nejvyšší třídu energetické účinnosti. Jiné normy nejsou založeny na kritériích, které lze obecně uplatnit za účelem zlepšování environmentální udržitelnosti všech výrobků a dodavatelů, ale namísto toho se snaží určit prvořadé výrobky (tabulka 3.3). Například ekoznačka EU se uděluje výrobkům, které prokazují environmentální profil během celého jejich životního cyklu odpovídající nejlepším 10–20 % výrobků v rámci příslušné kategorie. Osvědčeným postupem pro normy s vysokými požadavky, jako jsou environmentální značky typu I podle norem ISO (14) a normy ekologické produkce, je podpora jejich volby spotřebiteli.

Tabulka 3.3

Několik ilustrativních příkladů certifikačních norem pro prvořadé environmentální výrobky a skupiny výrobků, na které se vztahují

| Norma | Skupiny výrobků |
| --- | --- |
| Blue Angel
  Ekoznačka EU
  Nordic Swan
  Energetické štítky EU (třída nejvyšší účinnosti) | Nepotravinářské výrobky |
| Ekologický (podle nařízení Komise (ES) č. 889/2008 (15) a nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (16)). Zahrnuje GOTS, KRAV, Soil Association, BioSuisse atd. | Potravinářské výrobky a výrobky z přírodních vláken |

Norma

Skupiny výrobků

Blue Angel

Ekoznačka EU

Nordic Swan

Energetické štítky EU (třída nejvyšší účinnosti)

Nepotravinářské výrobky

Ekologický (podle nařízení Komise (ES) č. 889/2008 (15) a nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (16)). Zahrnuje GOTS, KRAV, Soil Association, BioSuisse atd.

Potravinářské výrobky a výrobky z přírodních vláken

Pro obecně použitelné normy se navrhuje jednoduchý systém klasifikace a jako příklad jsou uvedeny některé obecně používané normy. Tabulka 3.4 podrobně popisuje navrhovaná kritéria, která by normy závazně stanovily pro výrobky a jejich výrobu, aby tyto normy mohly být považovány za „základní“, „vylepšené“ nebo „příkladné“.

Tabulka 3.4

Navrhovaná klasifikační kritéria pro „základní“, „vylepšené“ a „příkladné“ normy pro výrobky prodávané maloobchodníky

| Základní | Vylepšené | Příkladné |
| --- | --- | --- |
| — | dodržování místních předpisů |

Základní

Vylepšené

Příkladné

—

dodržování místních předpisů

| — | vedení záznamů pro důležité environmentální aspekty |
| --- | --- |

—

vedení záznamů pro důležité environmentální aspekty

| — | zavedení obecného plánu řízení |
| --- | --- |

—

zavedení obecného plánu řízení

| — | v některých případech vyloučení nejškodlivějších postupů nebo výrobků |
| --- | --- |

—

v některých případech vyloučení nejškodlivějších postupů nebo výrobků

| — | v některých případech srovnávací kritéria pro menšinovou skupinu důležitých environmentálních aspektů |
| --- | --- |

—

v některých případech srovnávací kritéria pro menšinovou skupinu důležitých environmentálních aspektů

| — | konkrétní postupy řízení spojené s významným zlepšením vlivu na životní prostředí v souladu s kvantitativními srovnávacími kritérii vlivu činnosti organizace na životní prostředí |
| --- | --- |

—

konkrétní postupy řízení spojené s významným zlepšením vlivu na životní prostředí v souladu s kvantitativními srovnávacími kritérii vlivu činnosti organizace na životní prostředí

| — | prokázané neustálé zlepšování v mezích stanoveného rámce |
| --- | --- |

—

prokázané neustálé zlepšování v mezích stanoveného rámce

| — | konkrétní požadavky, které řeší důležité environmentální aspekty dostatečně podrobně a komplexně, aby certifikované výrobky mohly být definovány jako environmentálně udržitelné |
| --- | --- |

—

konkrétní požadavky, které řeší důležité environmentální aspekty dostatečně podrobně a komplexně, aby certifikované výrobky mohly být definovány jako environmentálně udržitelné

Příklady základních, vylepšených a příkladných environmentálních norem a skupiny výrobků, na které se vztahují, jsou uvedeny v tabulce 3.5, tabulce 3.6 resp. tabulce 3.7.

Tabulky 3.5, 3.6, 3.7 a 3.8 obsahují několik ilustrativních příkladů, které nepředstavují žádné oficiální schválení „základních“, „vylepšených“ a „příkladných“ norem pro skupiny výrobků.

Tabulka 3.5

Několik ilustrativních příkladů „základních“ environmentálních norem a skupin výrobků, na které se vztahují

| Norma | Skupiny výrobků |
| --- | --- |
| GlobalGAP (správná zemědělská praxe) a referenční normy | Rostlinná a živočišná produkce |
| Oeko-Tex 1000 | Textilie |
| Vnitrostátní/regionální certifikace výroby (např. britské osvědčení o původu Red Tractor) | Všechny výrobky |
| Ryby na červeném seznamu (vylučující kritérium) | Ryby |

Norma

Skupiny výrobků

GlobalGAP (správná zemědělská praxe) a referenční normy

Rostlinná a živočišná produkce

Oeko-Tex 1000

Textilie

Vnitrostátní/regionální certifikace výroby (např. britské osvědčení o původu Red Tractor)

Všechny výrobky

Ryby na červeném seznamu (vylučující kritérium)

Ryby

Tabulka 3.6

Několik ilustrativních příkladů „vylepšených“ environmentálních norem a iniciativ a skupin výrobků, na které se vztahují

| Normy a iniciativy | Skupiny výrobků |
| --- | --- |
| BCI, Better Cotton Initiative (Iniciativa za lepší bavlnu) | Bavlněné výrobky |
| BCRSP, Basel Criteria on Responsible Soy Production (Basilejská kritéria pro zodpovědnou produkci sóji) | Sója (plodina doplňující mléčné výrobky, vejce a maso) |
| BSI, Better Sugarcane Initiative (Iniciativa pro lepší cukrovou třtinu) | Cukrové výrobky |
| 4C, Common Code for the Coffee Community Association (Společný kodex Asociace pro kávu) | Káva |
| Fair-trade (Spravedlivý obchod) | Zemědělské výrobky z rozvojových regionů |
| RA, Rainforest Alliance (Aliance deštných pralesů) | Zemědělské produkty z tropů |
| RSPO, Round Table on Sustainable Palm Oil (Kulatý stůl o udržitelném palmovém oleji) | Výrobky z palmového oleje |
| PEFC, Programme for the Endorsement of Forestry Certification (systém certifikace lesů) | Dřevo a papír |
| RTRS, Round Table on Responsible Soy (Kulatý stůl o zodpovědném pěstování sóji) | Sója (plodina doplňující mléčné výrobky, vejce a maso) |
| UTZ | Kakao, káva, palmový olej, čaj |

Normy a iniciativy

Skupiny výrobků

BCI, Better Cotton Initiative (Iniciativa za lepší bavlnu)

Bavlněné výrobky

BCRSP, Basel Criteria on Responsible Soy Production (Basilejská kritéria pro zodpovědnou produkci sóji)

Sója (plodina doplňující mléčné výrobky, vejce a maso)

BSI, Better Sugarcane Initiative (Iniciativa pro lepší cukrovou třtinu)

Cukrové výrobky

4C, Common Code for the Coffee Community Association (Společný kodex Asociace pro kávu)

Káva

Fair-trade (Spravedlivý obchod)

Zemědělské výrobky z rozvojových regionů

RA, Rainforest Alliance (Aliance deštných pralesů)

Zemědělské produkty z tropů

RSPO, Round Table on Sustainable Palm Oil (Kulatý stůl o udržitelném palmovém oleji)

Výrobky z palmového oleje

PEFC, Programme for the Endorsement of Forestry Certification (systém certifikace lesů)

Dřevo a papír

RTRS, Round Table on Responsible Soy (Kulatý stůl o zodpovědném pěstování sóji)

Sója (plodina doplňující mléčné výrobky, vejce a maso)

UTZ

Kakao, káva, palmový olej, čaj

Tabulka 3.7

Několik ilustrativních příkladů „příkladných“ environmentálních norem a iniciativ a skupiny výrobků, na které se vztahují

| Norma | Skupiny výrobků |
| --- | --- |
| FSC, Forest Stewardship Council (systém certifikace lesů) | Dřevo a papír |
| MSC, Marine Stewardship Council (systém certifikace rybářských společností) | Plody moře z volného lovu |

Norma

Skupiny výrobků

FSC, Forest Stewardship Council (systém certifikace lesů)

Dřevo a papír

MSC, Marine Stewardship Council (systém certifikace rybářských společností)

Plody moře z volného lovu

Pokud nejsou obecně použitelné environmentální normy k dispozici, osvědčeným postupem pro maloobchodníka je v rámci smluvních ujednání stanovit environmentální kritéria zaměřená na ožehavé otázky v oblasti životního prostředí v rámci dodavatelského řetězce nebo podniknout kroky ke zlepšení vlivu dodavatelského řetězce na životní prostředí šířením osvědčených postupů a srovnáváním vlivu na životní prostředí.

Použitelnost

Každý maloobchodník může určit nejúčinnější mechanismy zlepšování dodavatelského řetězce. V případě velkých maloobchodníků s výrobky vlastní značky lze provést všechny aspekty tohoto osvědčeného postupu pro environmentální řízení.

V případě malých podniků je tato technika omezena na určení prioritních výrobků pro ovlivňování výběru nebo zelené zakázky na základě certifikace třetí stranou. Postupné zavádění systematického a cíleného přístupu nepředstavuje významné výdaje.

Související indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávací kritérium

| Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí | Srovnávací kritérium |
| --- | --- |
| i17) | Procento celkového prodeje představované výrobky z dodavatelských řetězců, které zlepšily svůj vliv na životní prostředí využíváním certifikace, maloobchodních norem nebo intervence |

Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí

Srovnávací kritérium

i17)

Procento celkového prodeje představované výrobky z dodavatelských řetězců, které zlepšily svůj vliv na životní prostředí využíváním certifikace, maloobchodních norem nebo intervence

| i18) | Počet dodavatelských řetězců prioritních výrobků, které významně zlepšily svůj vliv na životní prostředí (vylepšené výrobky představují alespoň 50 % hodnoty prodeje v rámci skupiny) uplatňováním technik osvědčených postupů |
| --- | --- |

i18)

Počet dodavatelských řetězců prioritních výrobků, které významně zlepšily svůj vliv na životní prostředí (vylepšené výrobky představují alespoň 50 % hodnoty prodeje v rámci skupiny) uplatňováním technik osvědčených postupů

| b13) | Zavedení systematického posuzování (nezávisle nebo prostřednictvím sdružení) dodavatelských řetězců hlavních výrobků |
| --- | --- |

b13)

Zavedení systematického posuzování (nezávisle nebo prostřednictvím sdružení) dodavatelských řetězců hlavních výrobků

3.2.3.   Ovlivňování výběru a zelené zakázky na skupiny prioritních výrobků na základě certifikace třetí stranou

Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je vyloučení produktů, které jsou nejméně udržitelné (např. ohrožené druhy), a vyžadování široce rozšířené (tj. cílem je 100 % podíl prodeje) certifikace podle environmentálních norem třetích stran pro výrobky, jejichž vliv na životní prostředí má být zlepšován přednostně. Environmentální normy se vztahují na výrobky a/nebo dodavatele a obecně se dělí na základní, vylepšené nebo příkladné podle přísnosti a komplexnosti environmentálních požadavků (ilustrativní příklady viz Tabulka 3.8). Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je uplatňování nejvyšší úrovně obecně uznávané a dostupné environmentální normy.

Tabulka 3.8

Několik ilustrativních příkladů osvědčených postupů podporujících srovnávací kritéria pro tento osvědčený postup u jednotlivých skupin výrobků

| Skupina výrobků | Příklady osvědčených postupů
  (skutečný nebo cílový podíl prodeje pro různé normy) |
| --- | --- |
| Káva, čaj | 100 % Fair-trade; 100 % 4C |
| Ovoce a zelenina | 100 % Global GAP |
| Tuky a oleje | 100 % RSPO; 100 % RTRS |
| Plody moře | 100 % MSC |
| Cukr | 100 % Fair-trade |
| Textilie | 100 % BCI |
| Dřevo a papír | 100 % FSC |

Skupina výrobků

Příklady osvědčených postupů

(skutečný nebo cílový podíl prodeje pro různé normy)

Káva, čaj

100 % Fair-trade; 100 % 4C

Ovoce a zelenina

100 % Global GAP

Tuky a oleje

100 % RSPO; 100 % RTRS

Plody moře

100 % MSC

Cukr

100 % Fair-trade

Textilie

100 % BCI

Dřevo a papír

100 % FSC

Použitelnost

Tento osvědčený postup pro environmentální řízení se vztahuje na všechny maloobchodníky. Srovnávací kritérium je vyjádřeno ve vztahu k výrobkům vlastní značky prodávaným většími maloobchodníky.

Malé podniky bez sortimentu výrobků vlastní značky by se měly vyhýbat výrobkům, které nejvíce škodí životnímu prostředí (např. ohrožené druhy ryb), a měly by mít na skladě značkové výrobky, které jsou certifikované podle příslušných environmentálních norem (např. tabulka 3.3).

Environmentální normy třetích stran nemusí zahrnovat všechny relevantní environmentální aspekty a procesy v rámci dodavatelského řetězce a obecně použitelné normy přísné z hlediska životního prostředí nejsou k dispozici pro všechny skupiny výrobků. Na skupiny výrobků neuvedené v tabulce 3.8 se může zaměřit zlepšování dodavatelského řetězce prosazováním požadavků na výrobky/dodavatele, intervencí ze strany maloobchodníků (např. srovnávání dodavatelů) a podporou prvořadých „ekologicky šetrných výrobků“, jak je popsáno v dalších osvědčených postupech pro environmentální řízení.

Pokud je certifikace ochrany životního prostředí stanovena jako „kvalifikační kritérium zakázky“, nesou náklady na dodržení požadavků a certifikaci dodavatelé a tyto náklady se nepřenášejí na maloobchodníky. Osvědčený postup však zahrnuje i maloobchodníky poskytující podporu stávajícím dodavatelům při získávání certifikace, kdy jsou příslušné náklady sdíleny. Pro dodavatele mohou být náklady na splnění požadavků považovány za investici, která má posílit přijímání jejich výrobků na trhu, a případně dosáhnout vyšší prodejní ceny. Pro maloobchodníky mohou být dodatečné náklady spojené s touto technikou vyváženy snížením rizika dodavatelského řetězce a potenciálními cenovými a marketingovými výhodami.

Související indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávací kritérium

| Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí | Srovnávací kritérium |
| --- | --- |
| i19) | Procento výrobků prodávaných v rámci konkrétní skupiny výrobků, které jsou certifikovány podle konkrétní environmentální normy třetí strany, podle hodnoty prodeje |

Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí

Srovnávací kritérium

i19)

Procento výrobků prodávaných v rámci konkrétní skupiny výrobků, které jsou certifikovány podle konkrétní environmentální normy třetí strany, podle hodnoty prodeje

| i20) | Environmentální přísnost a úplnost normy třetí strany, jak obecně ukazuje kategorizace na základní, vylepšené a příkladné normy |
| --- | --- |

i20)

Environmentální přísnost a úplnost normy třetí strany, jak obecně ukazuje kategorizace na základní, vylepšené a příkladné normy

| i21) | Počet skupin výrobků, u nichž je více než polovina prodeje certifikována podle environmentální normy třetí strany |
| --- | --- |

i21)

Počet skupin výrobků, u nichž je více než polovina prodeje certifikována podle environmentální normy třetí strany

| b14) | Maloobchodník úspěšně plní podrobný plán dosažení 100 % certifikace podle „vylepšené“ environmentální normy (tabulka 3.6) u výrobků vlastní značky v rámci určitých skupin výrobků, jako například káva, čaj, tuky a oleje, cukr a textilie |
| --- | --- |

b14)

Maloobchodník úspěšně plní podrobný plán dosažení 100 % certifikace podle „vylepšené“ environmentální normy (tabulka 3.6) u výrobků vlastní značky v rámci určitých skupin výrobků, jako například káva, čaj, tuky a oleje, cukr a textilie

| (b15) | Maloobchodník úspěšně plní podrobný plán dosažení 100 % certifikace podle „příkladné“ environmentální normy (tabulka 3.7) u určitých skupin výrobků, jako například plody moře, dřevo a papír |
| --- | --- |

(b15)

Maloobchodník úspěšně plní podrobný plán dosažení 100 % certifikace podle „příkladné“ environmentální normy (tabulka 3.7) u určitých skupin výrobků, jako například plody moře, dřevo a papír

3.2.4.   Prosazování environmentálních požadavků na dodavatele skupin prioritních výrobků

Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je stanovení environmentálních kritérií pro prioritní výrobky a jejich dodavatele se zaměřením na určené ožehavé otázky v oblasti životního prostředí a prosazování dodržování těchto kritérií prostřednictvím auditu výrobků a dodavatelů.

Použitelnost

Tento osvědčený postup pro environmentální řízení je použitelný pro velké maloobchodníky a pro prioritní výrobky vlastní značky. Auditování vlivu činnosti dodavatelů na životní prostředí lze začlenit do sociálních auditů a systémů kontroly jakosti výrobků s cílem minimalizovat dodatečné náklady. Pro dodavatele mohou být náklady na splnění požadavků vyváženy lepším zabezpečením poptávky a zvýšenou prodejností jejich výrobků, a případně vyšší prodejní cenou, které mohou následně dosáhnout. Pro maloobchodníky mohou být náklady vyváženy nižším reputačním rizikem a nižším rizikem střednědobého podnikání dodavatelského řetězce, která jsou spojena s neudržitelnými postupy, a zvýšením ceny a zlepšením marketingu, kterých mohou následně dosáhnout.

Tento osvědčený postup pro environmentální řízení není použitelný pro malé podniky.

Související indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávací kritérium

| Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí | Srovnávací kritérium |
| --- | --- |
| i22) | Procento prodeje výrobků vlastní značky v rámci skupiny výrobků splňující stanovené environmentální požadavky |

Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí

Srovnávací kritérium

i22)

Procento prodeje výrobků vlastní značky v rámci skupiny výrobků splňující stanovené environmentální požadavky

| i23) | Vliv činnosti organizace na životní prostředí reprezentovaný těmito požadavky |
| --- | --- |

i23)

Vliv činnosti organizace na životní prostředí reprezentovaný těmito požadavky

| i24) | Procento cílů týkajících se splnění požadavků pro skupiny výrobků, kde je zaváděn program pro všeobecné plnění požadavků |
| --- | --- |

i24)

Procento cílů týkajících se splnění požadavků pro skupiny výrobků, kde je zaváděn program pro všeobecné plnění požadavků

| i25) | Počet skupin výrobků, u nichž více než polovina prodeje splňuje zvláštní environmentální požadavky |
| --- | --- |

i25)

Počet skupin výrobků, u nichž více než polovina prodeje splňuje zvláštní environmentální požadavky

| b16) | 100 % prodeje výrobků vlastní značky v rámci skupiny výrobků splňuje konkrétní environmentální požadavky stanovené maloobchodníkem |
| --- | --- |

b16)

100 % prodeje výrobků vlastní značky v rámci skupiny výrobků splňuje konkrétní environmentální požadavky stanovené maloobchodníkem

3.2.5.   Podpora zlepšování vlivu dodavatele na životní prostředí srovnáváním a šířením osvědčených postupů

Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je podpora zlepšování dodavatelů vytvářením systémů pro výměnu informací, kterých lze využívat ke srovnávání dodavatelů, a šířením lepších postupů řízení. Tento druhý aspekt může přispět k dodržování norem třetích stran a kritérií stanovených maloobchodníkem ze strany dodavatelů.

Použitelnost

Tento osvědčený postup pro environmentální řízení je použitelný pro velké maloobchodníky a pro prioritní výrobky vlastní značky. Maloobchodníci mohou dodavatelům nabídnout drobné zvýšení ceny, aby podpořili účast na systémech zlepšování, a hradit sběr údajů a šíření lepších technik v oblasti postupů pro řízení. Tyto náklady by měly být vyváženy nižším reputačním rizik a nižším rizikem střednědobého podnikání dodavatelského řetězce, spojenými s neudržitelnými postupy a zvýšením ceny, kterého mohou maloobchodníci následně dosáhnout. Zisky z jakýchkoli určených zlepšení účinnosti si mohou maloobchodníci smluvně rozdělit.

Tento osvědčený postup pro environmentální řízení není použitelný pro malé podniky.

Související indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávací kritérium

| Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí | Srovnávací kritérium |
| --- | --- |
| i26) | Procento prodeje výrobků vlastní značky, které pocházejí od dodavatelů zapojených do maloobchodních programů zaměřených na zlepšování vlivu činnosti organizace na životní prostředí |

Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí

Srovnávací kritérium

i26)

Procento prodeje výrobků vlastní značky, které pocházejí od dodavatelů zapojených do maloobchodních programů zaměřených na zlepšování vlivu činnosti organizace na životní prostředí

| i27) | Úroveň vlivu činnosti organizace na životní prostředí reprezentovaný těmito programy |
| --- | --- |

i27)

Úroveň vlivu činnosti organizace na životní prostředí reprezentovaný těmito programy

| i28) | Cílové procento zapojených dodavatelů pro skupiny výrobků, u nichž je zaváděn program zlepšování dodavatelů |
| --- | --- |

i28)

Cílové procento zapojených dodavatelů pro skupiny výrobků, u nichž je zaváděn program zlepšování dodavatelů

| i29) | Počet skupin výrobků, u nichž více než polovina prodeje pochází od dodavatelů zapojených do maloobchodních programů zaměřených na zlepšování vlivu činnosti organizace na životní prostředí |
| --- | --- |

i29)

Počet skupin výrobků, u nichž více než polovina prodeje pochází od dodavatelů zapojených do maloobchodních programů zaměřených na zlepšování vlivu činnosti organizace na životní prostředí

| b17) | 100 % prodeje výrobků vlastní značky v rámci skupiny výrobků je zajišťováno od dodavatelů zapojených do maloobchodních programů zaměřených na zlepšování vlivu činnosti organizace na životní prostředí |
| --- | --- |

b17)

100 % prodeje výrobků vlastní značky v rámci skupiny výrobků je zajišťováno od dodavatelů zapojených do maloobchodních programů zaměřených na zlepšování vlivu činnosti organizace na životní prostředí

3.2.6.   Společný výzkum a vývoj k podpoře všeobecného zlepšování a inovace dodavatelského řetězce

Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je strategická spolupráce s dalšími zúčastněnými stranami s cílem určit a rozvíjet inovativní možnosti zlepšování dodavatelského řetězce a vytváření obecně přijímaných environmentálních norem.

Použitelnost

Kterýkoli velký maloobchodník s dodavatelskými řetězci vlastní značky může spolupracovat s výzkumnými ústavy nebo poradenskými službami za účelem zlepšení udržitelnosti dodavatelského řetězce. Maloobchodníci mohou chtít takovýto výzkum a vývoj zaměřit na skupiny výrobků, pro které neexistují žádné obchodně realizovatelné a obecně použitelné možnosti zlepšení. Tento postup lze považovat ze investici do zajištění udržitelných a hospodářsky konkurenceschopných dodavatelských řetězců.

Tento osvědčený postup pro environmentální řízení není použitelný pro malé podniky.

Související indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávací kritéria

| Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí | Srovnávací kritéria |
| --- | --- |
| i30) | Výdaje na výzkum udržitelných dodavatelských řetězců (vyjádřené ve vztahu k obratu) |

Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí

Srovnávací kritéria

i30)

Výdaje na výzkum udržitelných dodavatelských řetězců (vyjádřené ve vztahu k obratu)

| i31) | Kvalitativní posouzení otázky, zda je výzkum zaměřen na inovativní a přizpůsobitelné možnosti s vysokým potenciálem zlepšení |
| --- | --- |

i31)

Kvalitativní posouzení otázky, zda je výzkum zaměřen na inovativní a přizpůsobitelné možnosti s vysokým potenciálem zlepšení

| i32) | Konkrétní zlepšení vlivu na životní prostředí, které lze přisuzovat provádění výstupů výzkumu |
| --- | --- |

i32)

Konkrétní zlepšení vlivu na životní prostředí, které lze přisuzovat provádění výstupů výzkumu

—

3.2.7.   Podpora prvořadých ekologických výrobků

Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je podpora prvořadých certifikovaných ekologických výrobků. Kampaně na zvyšování povědomí, zajišťování zdrojů, cenotvorba, umisťování v prodejně a reklama jsou důležitými součástmi této techniky, kterou lze účinně provádět vytvářením ekologického sortimentu vlastní značky.

Použitelnost

Všichni maloobchodníci mohou mít na skladě prvořadé ekologické výrobky a podporovat jejich spotřebu. Velcí maloobchodníci mohou tuto techniku zavést ve větším rozsahu, vytvářením ekologického sortimentu vlastní značky. Náklady dodavatelů spojené s certifikací prvořadých výrobků mohou být přeneseny na maloobchodníky. Certifikované prvořadé ekologické výrobky jsou spojeny s významným zvýšením ceny a vyšším ziskovým rozpětím. Ekologický sortiment vlastní značky také pravděpodobně zvýší celkový prodej výrobků vlastní značky dosahovaný maloobchodníkem díky pozitivnímu „haló efektu“.

Tento osvědčený postup pro environmentální řízení je použitelný pro malé podniky.

Související indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávací kritéria

| Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí | Srovnávací kritéria |
| --- | --- |
| i33) | Procento prodeje v rámci skupiny výrobků certifikovaných podle prvořadých příkladných norem |

Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí

Srovnávací kritéria

i33)

Procento prodeje v rámci skupiny výrobků certifikovaných podle prvořadých příkladných norem

| i34) | Počet skupin výrobků, pro které jsou nabízeny prvořadé ekologické výrobky |
| --- | --- |

i34)

Počet skupin výrobků, pro které jsou nabízeny prvořadé ekologické výrobky

| i35) | Existence rozsáhlého sortimentu ekologických výrobků vlastní značky (a/n) |
| --- | --- |

i35)

Existence rozsáhlého sortimentu ekologických výrobků vlastní značky (a/n)

| b18) | 10 % prodeje v rámci skupin potravinářských výrobků certifikovaných jako ekologické |
| --- | --- |

b18)

10 % prodeje v rámci skupin potravinářských výrobků certifikovaných jako ekologické

| b19) | 50 % prodeje bavlny certifikované jako ekologicky pěstovaná |
| --- | --- |

b19)

50 % prodeje bavlny certifikované jako ekologicky pěstovaná

| b20) | 10 % prodeje v rámci skupin nepotravinářských výrobků certifikovaných podle oficiálních environmentálních značek ověřených třetí stranou, podle definice typu I v souladu s normami ISO. |
| --- | --- |

b20)

10 % prodeje v rámci skupin nepotravinářských výrobků certifikovaných podle oficiálních environmentálních značek ověřených třetí stranou, podle definice typu I v souladu s normami ISO.

3.3.   Doprava a logistika

3.3.1.   Zelené zakázky a environmentální požadavky na poskytovatele přepravních služeb

Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je začlenění vlivu činnosti organizace na životní prostředí a kritéria pro podávání zpráv do zadávání zakázek na přepravní a logistické služby poskytované třetími stranami, včetně požadavků na zavedení osvědčených postupů pro environmentální řízení popsaných v tomto dokumentu.

Použitelnost

Všichni maloobchodníci nakupují přinejmenším část své přepravní a logistické činnosti od poskytovatelů, kteří jsou třetími stranami, a mohou činit nákupní rozhodnutí podle účinnosti nebo environmentálních kritérií. Nicméně zlepšování účinnosti přepravních a logistických činností snižuje provozní náklady a vyžaduje účinné sledování a podávání zpráv. Účinně fungující poskytovatelé přepravních služeb, kteří jsou třetími stranami, mohou být schopni nabídnout maloobchodníkům levnější služby.

Malí maloobchodníci jsou obvykle závislí na poskytovatelích, kteří jsou třetími stranami.

Související indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávací kritéria

| Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí | Srovnávací kritéria |
| --- | --- |
| i36) | Procento poskytovatelů přepravních služeb certifikovaných podle norem souvisejících s životním prostředím (včetně registrace v programech podávání zpráv) |

Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí

Srovnávací kritéria

i36)

Procento poskytovatelů přepravních služeb certifikovaných podle norem souvisejících s životním prostředím (včetně registrace v programech podávání zpráv)

| i37) | Procento poskytovatelů přepravních služeb splňujících zvláštní environmentální požadavky nebo osvědčené postupy pro environmentální řízení popsané v tomto dokumentu |
| --- | --- |

i37)

Procento poskytovatelů přepravních služeb splňujících zvláštní environmentální požadavky nebo osvědčené postupy pro environmentální řízení popsané v tomto dokumentu

| b21) | 100 % poskytovatelů přepravních a logistických služeb splňuje buď:






  i) | normy související s životním prostředím ověřované třetí stranou nebo |
| --- | --- | --- |

b21)

100 % poskytovatelů přepravních a logistických služeb splňuje buď:

i)

normy související s životním prostředím ověřované třetí stranou nebo

| ii) | zvláštní environmentální požadavky nebo |
| --- | --- |

ii)

zvláštní environmentální požadavky nebo

| iii) | osvědčené postupy pro environmentální řízení popsané v tomto dokumentu |
| --- | --- |

iii)

osvědčené postupy pro environmentální řízení popsané v tomto dokumentu

3.3.2.   Sledování účinnosti a podávání zpráv pro veškeré přepravní a logistické činnosti

Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je podávání zpráv o účinnosti všech přepravních a logistických činností a jejich vlivu na životní prostředí mezi přímými dodavateli, distribučními středisky, maloobchodníky a zařízeními pro nakládání s odpady, na základě sledování interních činností a údajů poskytovaných třetími stranami.

Použitelnost

Tento postup je použitelný pro všechny maloobchodníky. Podávání zpráv o interních přepravních a logistických činnostech se bude vztahovat pouze na větší maloobchodníky. Účinné sledování a podávání zpráv vyžaduje malou investici do nezbytných systémů informačních technologií a řízení, ale může určit možnosti ke zlepšení účinnosti přepravních a logistických činností.

Pro malé podniky jsou pro odhad emisí k dispozici základní údaje o průměrných emisních faktorech pro různé druhy dopravy.

Související indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávací kritéria

| Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí | Srovnávací kritéria |
| --- | --- |
| i38) | Tuny ekvivalentu CO2 za rok emitovaného z přepravních a logistických činností |

Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí

Srovnávací kritéria

i38)

Tuny ekvivalentu CO2 za rok emitovaného z přepravních a logistických činností

| i39) | Kilogramy ekvivalentu CO2 na dodaný m3 nebo dodanou paletu |
| --- | --- |

i39)

Kilogramy ekvivalentu CO2 na dodaný m3 nebo dodanou paletu

| i40) | To, zda jsou podávány zprávy o následujících parametrech pro všechny relevantní přepravní a logistické činnosti:






  i) | počet a procento km/tunokilometrů (tkm) podle různých druhů dopravy |
| --- | --- | --- |

i40)

To, zda jsou podávány zprávy o následujících parametrech pro všechny relevantní přepravní a logistické činnosti:

i)

počet a procento km/tunokilometrů (tkm) podle různých druhů dopravy

| ii) | kilogramy ekvivalentu CO2 na dodanou tunu, na dodaný m3 nebo na dodanou paletu |
| --- | --- |

ii)

kilogramy ekvivalentu CO2 na dodanou tunu, na dodaný m3 nebo na dodanou paletu

| i41) | To zda, jsou podávány zprávy o následujících parametrech pro všechny interní přepravní a logistické činnosti:






  i) | faktor zatížení nákladního vozidla (hmotnostní nebo objemové %) |
| --- | --- | --- |

i41)

To zda, jsou podávány zprávy o následujících parametrech pro všechny interní přepravní a logistické činnosti:

i)

faktor zatížení nákladního vozidla (hmotnostní nebo objemové %)

| ii) | kilogramy ekvivalentu CO2 na tkm |
| --- | --- |

ii)

kilogramy ekvivalentu CO2 na tkm

| b22) | Pro 100 % přepravních a logistických činností mezi přímými dodavateli, maloobchodními prodejnami a zařízeními pro nakládání s odpady, včetně činností vykonávaných poskytovateli přepravních služeb, kteří jsou třetími stranami, se podávají zprávy o těchto indikátorech:






  i) | procento dopravy podle různých druhů |
| --- | --- | --- |

b22)

Pro 100 % přepravních a logistických činností mezi přímými dodavateli, maloobchodními prodejnami a zařízeními pro nakládání s odpady, včetně činností vykonávaných poskytovateli přepravních služeb, kteří jsou třetími stranami, se podávají zprávy o těchto indikátorech:

i)

procento dopravy podle různých druhů

| ii) | kilogramy ekvivalentu CO2 na dodaný m3 nebo na dodanou paletu |
| --- | --- |

ii)

kilogramy ekvivalentu CO2 na dodaný m3 nebo na dodanou paletu

| b23) | Pro všechny interní přepravní a logistické činnosti mezi přímými dodavateli, maloobchodními prodejnami a zařízeními pro nakládání s odpady se podávají zprávy o těchto indikátorech:






  i) | faktor zatížení nákladního vozidla (hmotnostní nebo objemové %) |
| --- | --- | --- |

b23)

Pro všechny interní přepravní a logistické činnosti mezi přímými dodavateli, maloobchodními prodejnami a zařízeními pro nakládání s odpady se podávají zprávy o těchto indikátorech:

i)

faktor zatížení nákladního vozidla (hmotnostní nebo objemové %)

| ii) | kilogramy ekvivalentu CO2 na tkm |
| --- | --- |

ii)

kilogramy ekvivalentu CO2 na tkm

3.3.3.   Začlenění účinnosti dopravy do rozhodování o nákupu a návrhu balení

Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je začlenění účinnosti dopravy do rozhodování o nákupu a návrhu balení na základě posouzení životního cyklu výrobků získávaných z různých regionů a maximalizace hustoty přepravních jednotek prostřednictvím návrhu balení.

Použitelnost

Tento postup je použitelný pro velké maloobchodníky se sortimentem vlastní značky. Je vysoce závislý na umístění výrobku a zdroje, což souvisí s mnoha faktory v oblasti zajišťování zdrojů. V případě balení může zvýšení hustoty baleného zboží významně zlepšit účinnost dopravy, a tedy snížit náklady na dopravu.

Tento osvědčený postup pro environmentální řízení není použitelný pro malé podniky.

Související indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávací kritérium

| Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí | Srovnávací kritérium |
| --- | --- |
| i39) | Kilogramy ekvivalentu CO2 na dodaný m3 (nebo dodanou paletu) |

Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí

Srovnávací kritérium

i39)

Kilogramy ekvivalentu CO2 na dodaný m3 (nebo dodanou paletu)

| i42) | Členění dopravy podle druhu |
| --- | --- |

i42)

Členění dopravy podle druhu

| i43) | Počet skupin výrobků, u nichž byl změněn zdroj nebo balení konkrétně za účelem omezení dopadu dopravy a logistiky a životního cyklu na životní prostředí |
| --- | --- |

i43)

Počet skupin výrobků, u nichž byl změněn zdroj nebo balení konkrétně za účelem omezení dopadu dopravy a logistiky a životního cyklu na životní prostředí

| i44) | Systematické zavádění zlepšení v oblasti balení s cílem maximalizovat hustotu a zlepšit účinnost dopravy a logistiky (a/n) |
| --- | --- |

i44)

Systematické zavádění zlepšení v oblasti balení s cílem maximalizovat hustotu a zlepšit účinnost dopravy a logistiky (a/n)

| b24) | Systematické zavádění zlepšení v oblasti balení s cílem maximalizovat hustotu a zlepšit účinnost dopravy a logistiky |
| --- | --- |

b24)

Systematické zavádění zlepšení v oblasti balení s cílem maximalizovat hustotu a zlepšit účinnost dopravy a logistiky

3.3.4.   Přechod k účinnějším druhům dopravy

Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je přechod k účinnějším druhům dopravy, zejména k železnici, vodní dopravě a větším nákladním vozidlům, a minimalizace letecké nákladní dopravy na maximální možnou přepravní vzdálenost. Možnost uskutečnění těchto přechodů může být omezena na primární distribuci, z dodavatelských distribučních středisek do maloobchodních distribučních středisek, uvážíme-li, že první a poslední kilometry často vyžadují silniční dopravu. Přechody k jiným druhům dopravy tedy vyžadují optimalizaci distribučních sítí tak, aby zvládly intermodální přesuny (např. umístění distribučních středisek s přístupem k železnici a vodním sítím). Přechod z menších na větší nákladní vozidla, včetně nákladních vozidel s dvoupatrovým přípojným vozidlem, je do této techniky zahrnut z důvodu značně vyšší účinnosti velkých nákladních vozidel v porovnání s těmi malými. Přechody k jiným druhům dopravy mohou také při rozhodování o nákupu výrobků poskytnout informaci o tom, kde doprava představuje významnou složku dopadů na životní prostřední během celého životního cyklu výrobku (s přihlédnutím ke všem relevantním důsledkům životního cyklu).

Tabulka 3.9

Klasifikace druhů dopravy v pořadí podle environmentálních preferencí (nejvyšší jako první)

| Pořadí | Druh dopravy |
| --- | --- |
| 1 | Nákladní vlak |
| 2 | Námořní loď |
| 3 | Vnitrozemské vodní cesty |
| 4 | Velké nákladní vozidlo |
| 5 | Střední nákladní vozidlo |
| 6 | Malé nákladní vozidlo |
| 7 | Letecká nákladní doprava |

Pořadí

Druh dopravy

1

Nákladní vlak

2

Námořní loď

3

Vnitrozemské vodní cesty

4

Velké nákladní vozidlo

5

Střední nákladní vozidlo

6

Malé nákladní vozidlo

7

Letecká nákladní doprava

Použitelnost

Všichni maloobchodníci mohou přejít na méně znečišťující druhy dopravy výrobků, alespoň v závislosti na velikosti vozidla, a většina velkých maloobchodníků může převést alespoň část primární distribuce ze silniční na železniční nebo vodní dopravu. Dosažení rozsáhlých přechodů ze silniční na železniční a vnitrozemskou lodní dopravu při přepravě maloobchodního zboží však bude vyžadovat zlepšení vnitrostátních infrastruktur železniční a vodní dopravy a větší přeshraniční koordinaci ze strany provozujících společností. Vnitrostátní dopravní infrastruktura a politika (např. zpoplatnění silnic) proto může na straně maloobchodníků mít významný vliv na rozsah zlepšení a rozhodování v otázkách druhů dopravy.

Tento postup není použitelný pro malé podniky, s výjimkou případů, kdy dostupné volby při zadávání zakázek umožňují výběr účinnějších druhů dopravy pro konkrétní výrobky.

Související indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávací kritéria

| Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí | Srovnávací kritéria |
| --- | --- |
| i45) | Procento celkové dopravy výrobků (tkm), od přímých dodavatelů do prodejen, zastoupené určitými účinnějšími druhy dopravy |

Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí

Srovnávací kritéria

i45)

Procento celkové dopravy výrobků (tkm), od přímých dodavatelů do prodejen, zastoupené určitými účinnějšími druhy dopravy

| i46) | Procento mezinárodní dopravy výrobků (tkm) zastoupené určitými účinnějšími druhy dopravy |
| --- | --- |

i46)

Procento mezinárodní dopravy výrobků (tkm) zastoupené určitými účinnějšími druhy dopravy

| b25) | Více než 50 % vnitrozemské dopravy mezi přímými dodavateli a maloobchodními distribučními středisky, podle hodnoty prodeje, probíhá po vodě/železnici (pokud to infrastruktura dovoluje) |
| --- | --- |

b25)

Více než 50 % vnitrozemské dopravy mezi přímými dodavateli a maloobchodními distribučními středisky, podle hodnoty prodeje, probíhá po vodě/železnici (pokud to infrastruktura dovoluje)

| b26) | Více než 99 % námořní dopravy, podle hodnoty prodeje, tvoří lodě |
| --- | --- |

b26)

Více než 99 % námořní dopravy, podle hodnoty prodeje, tvoří lodě

3.3.5.   Optimalizace distribuční sítě

Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je optimalizace distribuční sítě systematickým zaváděním nejúčinnější z těchto možností: i) strategické centralizované uzly zahrnující železniční a vodní dopravu, ii) konsolidační platformy a iii) přímé trasy.

Použitelnost

Toto je použitelné pro velké maloobchodníky s interními přepravními a logistickými službami a pro poskytovatele přepravních služeb, kteří jsou třetími stranami, zejména pokud jsou výrobky nakupovány na delší vzdálenosti. Tento postup nevyžaduje významnou investici. Vybudování nových centrálních uzlů propojených se železničními a vodními dopravními sítěmi vyžaduje významnou investici. V obou případech může zvýšená účinnost nakládky a používání účinnějších druhů dopravy na delší vzdálenosti významně snížit provozní náklady.

Tento postup není použitelný pro malé podniky.

Související indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávací kritérium

| Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí | Srovnávací kritérium |
| --- | --- |
| i39) | Kilogramy ekvivalentu CO2 na dodaný m3 (nebo dodanou paletu) |

Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí

Srovnávací kritérium

i39)

Kilogramy ekvivalentu CO2 na dodaný m3 (nebo dodanou paletu)

| i47) | Počet používaných konsolidačních platforem nebo počet používaných strategických centrálních uzlů nebo počet používaných přímých dopravních cest |
| --- | --- |

i47)

Počet používaných konsolidačních platforem nebo počet používaných strategických centrálních uzlů nebo počet používaných přímých dopravních cest

| i48) | Snížení procenta emisí skleníkových plynů souvisejících s dopravou a logistikou zaváděním určitých možností zlepšení distribuční sítě |
| --- | --- |

i48)

Snížení procenta emisí skleníkových plynů souvisejících s dopravou a logistikou zaváděním určitých možností zlepšení distribuční sítě

| i49) | Externí zajišťování přepravních a logistických činností od poskytovatelů, kteří jsou třetími stranami, s optimalizovanou distribuční sítí (a/n) |
| --- | --- |

i49)

Externí zajišťování přepravních a logistických činností od poskytovatelů, kteří jsou třetími stranami, s optimalizovanou distribuční sítí (a/n)

| i50) | Systematická optimalizace distribučních sítí zaváděním strategických uzlů, konsolidačních platforem a přímých tras (a/n) |
| --- | --- |

i50)

Systematická optimalizace distribučních sítí zaváděním strategických uzlů, konsolidačních platforem a přímých tras (a/n)

| b27) | Systematická optimalizace distribučních sítí zaváděním strategických uzlů, konsolidačních platforem a přímých tras |
| --- | --- |

b27)

Systematická optimalizace distribučních sítí zaváděním strategických uzlů, konsolidačních platforem a přímých tras

3.3.6.   Optimalizace plánování trasy, používání telematiky a školení řidičů

Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je optimalizace provozní účinnosti prostřednictvím účinného plánování trasy, používání telematiky a školení řidičů. Účinné plánování trasy zahrnuje zpětné nakládání vozidel, které zásobují prodejny, odpadem a dodávkami dodavatelů do distribučních středisek a noční dodávky, aby se zamezilo přetížení dopravy.

Použitelnost

Tento postup je použitelný pro všechny výrobky, které mají být dodány velkým maloobchodníkům s interními přepravními a logistickými službami a pro poskytovatele přepravních služeb, kteří jsou třetími stranami. Školení řidičů obvykle přinese 5 % úsporu pohonných hmot. Optimalizace trasy může vyžadovat významnou investici do informačních technologií, ale může snížit kapitálové investiční náklady (je zapotřebí méně nákladních vozidel) a významně snížit provozní náklady (na pohonné hmoty).

Tento postup je použitelný pro malé podniky, pokud mají svá vlastní přepravní vozidla (např. dodávkové vozy).

Související indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávací kritéria

| Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí | Srovnávací kritéria |
| --- | --- |
| i39) | Kilogramy ekvivalentu CO2 na dodaný m3 (nebo na dodanou paletu) |

Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí

Srovnávací kritéria

i39)

Kilogramy ekvivalentu CO2 na dodaný m3 (nebo na dodanou paletu)

| i51) | Průměrné procentuální vytížení vozového parku (objemová nebo hmotnostní kapacita) nebo průměrné procento jízd bez nákladu v rámci vozového parku (km jízdy nákladního vozidla) nebo průměrný ekvivalent CO2 v gramech na tunokilometr v rámci vozového parku |
| --- | --- |

i51)

Průměrné procentuální vytížení vozového parku (objemová nebo hmotnostní kapacita) nebo průměrné procento jízd bez nákladu v rámci vozového parku (km jízdy nákladního vozidla) nebo průměrný ekvivalent CO2 v gramech na tunokilometr v rámci vozového parku

| i52) | Procento řidičů průběžně školených v účinném řízení |
| --- | --- |

i52)

Procento řidičů průběžně školených v účinném řízení

| i53) | Zavádění motivačních programů účinného řízení pro řidiče (a/n) |
| --- | --- |

i53)

Zavádění motivačních programů účinného řízení pro řidiče (a/n)

| i54) | Procentuální snížení emisí skleníkových plynů z přepravní a logistické činnosti zaváděním určitých možností (tj. zpětná přeprava odpadu nebo dodávek dodavatelů, telematika, školení řidičů a motivační programy, dodávky mimo špičku) |
| --- | --- |

i54)

Procentuální snížení emisí skleníkových plynů z přepravní a logistické činnosti zaváděním určitých možností (tj. zpětná přeprava odpadu nebo dodávek dodavatelů, telematika, školení řidičů a motivační programy, dodávky mimo špičku)

| i55) | Systematická optimalizace tras zpětnou přepravou odpadu a dodávek dodavatelů při návratu vozidel zásobujících prodejny, používání telematiky a rozšířené časy vyhrazené pro dodávky (a/n) |
| --- | --- |

i55)

Systematická optimalizace tras zpětnou přepravou odpadu a dodávek dodavatelů při návratu vozidel zásobujících prodejny, používání telematiky a rozšířené časy vyhrazené pro dodávky (a/n)

| b28) | 100 % řidičů průběžně školených v účinném řízení nebo zavádění motivačních programů účinného řízení pro řidiče |
| --- | --- |

b28)

100 % řidičů průběžně školených v účinném řízení nebo zavádění motivačních programů účinného řízení pro řidiče

| b29) | Systematická optimalizace tras zpětnou přepravou odpadu a dodávek dodavatelů při návratu vozidel zásobujících prodejny, používání telematiky a rozšířené časy vyhrazené pro dodávky |
| --- | --- |

b29)

Systematická optimalizace tras zpětnou přepravou odpadu a dodávek dodavatelů při návratu vozidel zásobujících prodejny, používání telematiky a rozšířené časy vyhrazené pro dodávky

3.3.7.   Minimalizace dopadu silničních vozidel na životní prostředí prostřednictvím rozhodování o nákupu a modernizačních úprav

Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je minimalizace dopadu silničních vozidel na životní prostředí prostřednictvím rozhodování o nákupu a modernizačních úprav. Toto zahrnuje nákup vozidel s alternativním pohonem, účinných a méně znečišťujících vozidel s nízkou hlučností, aerodynamické úpravy a používání pneumatik s nízkým valivým odporem.

Použitelnost

Tento postup je použitelný pro všechny výrobky, které mají být dodány velkým maloobchodníkům s interními přepravními a logistickými službami, a pro poskytovatele přepravních služeb, kteří jsou třetími stranami. Pro vozidla provozovaná na dlouhé vzdálenosti při vyšších rychlostech (> 80 km/h) nabízejí malé investice do aerodynamických úprav a větší investice do modernizace na aerodynamičtější tažná a přípojná vozidla dobu návratnosti až dva roky. Stejná doba návratnosti se vztahuje na montáž pneumatik s nízkým valivým odporem. Vozidla s alternativním pohonem vyžadují podstatně vyšší investiční náklady.

Tento postup je použitelný pro malé podniky, pokud mají svá vlastní přepravní vozidla (např. dodávkové vozy).

Související indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávací kritéria

| Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí | Srovnávací kritéria |
| --- | --- |
| i56) | l/100 km (spotřeba pohonných hmot vozidla) nebo kilogramy ekvivalentu CO2 na tkm |

Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí

Srovnávací kritéria

i56)

l/100 km (spotřeba pohonných hmot vozidla) nebo kilogramy ekvivalentu CO2 na tkm

| i57) | Procento vozidel v rámci vozového parku splňujících různé třídy EURO |
| --- | --- |

i57)

Procento vozidel v rámci vozového parku splňujících různé třídy EURO

| i58) | Procento vozidel, přípojných vozidel a nakládacích zařízení splňujících normy pro hlučnost PIEK nebo rovnocenné normy, které umožňují noční dodávky |
| --- | --- |

i58)

Procento vozidel, přípojných vozidel a nakládacích zařízení splňujících normy pro hlučnost PIEK nebo rovnocenné normy, které umožňují noční dodávky

| i59) | Procento vozidel v rámci vozového parku poháněných alternativními palivy, včetně zemního plynu, bioplynu nebo elektřiny |
| --- | --- |

i59)

Procento vozidel v rámci vozového parku poháněných alternativními palivy, včetně zemního plynu, bioplynu nebo elektřiny

| i60) | Procento vozidel v rámci vozového parku vybavených pneumatikami s nízkým valivým odporem |
| --- | --- |

i60)

Procento vozidel v rámci vozového parku vybavených pneumatikami s nízkým valivým odporem

| i61) | Procento vozidel a přípojných vozidel v rámci vozového parku navržených nebo upravených za účelem zlepšení aerodynamické účinnosti |
| --- | --- |

i61)

Procento vozidel a přípojných vozidel v rámci vozového parku navržených nebo upravených za účelem zlepšení aerodynamické účinnosti

| b30) | 100 % nákladních vozidel splňujících normu EURO V (17) a vykazujících spotřebu pohonných hmot těžkých nákladních vozidel nižší než 30 l/100 km |
| --- | --- |

b30)

100 % nákladních vozidel splňujících normu EURO V (17) a vykazujících spotřebu pohonných hmot těžkých nákladních vozidel nižší než 30 l/100 km

| b31) | 100 % vozidel, přípojných vozidel a nakládacích zařízení splňujících normy pro hlučnost PIEK nebo rovnocenné normy, které umožňují noční dodávky |
| --- | --- |

b31)

100 % vozidel, přípojných vozidel a nakládacích zařízení splňujících normy pro hlučnost PIEK nebo rovnocenné normy, které umožňují noční dodávky

| b32) | Provozování vozidel s alternativním pohonem (zemní plyn, bioplyn, elektřina) |
| --- | --- |

b32)

Provozování vozidel s alternativním pohonem (zemní plyn, bioplyn, elektřina)

| b33) | 100 % vozidel vybavených pneumatikami s nízkým valivým odporem |
| --- | --- |

b33)

100 % vozidel vybavených pneumatikami s nízkým valivým odporem

| b34) | 100 % vozidel a přípojných vozidel navržených nebo upravených za účelem zlepšení aerodynamické účinnosti |
| --- | --- |

b34)

100 % vozidel a přípojných vozidel navržených nebo upravených za účelem zlepšení aerodynamické účinnosti

3.4.   Nakládání s odpady

3.4.1.   Minimalizace potravinových odpadů

Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je začlenění postupů šetrných k životnímu prostředí, aby se zamezilo vytváření potravinových odpadů, např. sledování, provádění auditů, určování priorit, logistické otázky, lepší mechanismy uchovávání, kontrola teploty a vlhkosti v prodejnách, distribučních střediscích a nákladních vozidlech zajišťujících dodávky, školení zaměstnanců, dárcovství, poradenství pro spotřebitele atd., a aby se zamezilo ukládání potravinového odpadu na skládku a jeho spalování prostřednictvím fermentačních procesů.

Použitelnost

Toto je nákladově efektivní opatření použitelné pro maloobchodníky s potravinami jakékoli velikosti a v kterémkoli členském státě. Mohou však být zavedeny politiky, aby se zamezilo a zabránilo darování potravin.

Všechny malé podniky mohou uplatnit preventivní opatření, aby se zamezilo produkci potravinového odpadu. Náklady na nakládání s odpady by byly kompenzovány úsporami nákladů vyplývajícími z nižších ztrát výrobku a menšího množství vyprodukovaného odpadu.

Související indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávací kritérium

| Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí | Srovnávací kritérium |
| --- | --- |
| i62) | Kilogramy nebo tuny potravinového odpadu, v absolutních hodnotách, na m2 nebo obrat v milionech EUR |

Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí

Srovnávací kritérium

i62)

Kilogramy nebo tuny potravinového odpadu, v absolutních hodnotách, na m2 nebo obrat v milionech EUR

| i63) | Procento vyprodukovaného potravinového odpadu ve vztahu k celkovému nákupu potravin |
| --- | --- |

i63)

Procento vyprodukovaného potravinového odpadu ve vztahu k celkovému nákupu potravin

| i64) | Kilogramy nebo tuny potravin překračujících doporučené datum prodeje, ale nikoli doporučené datum spotřeby, darovaných charitativním institucím |
| --- | --- |

i64)

Kilogramy nebo tuny potravin překračujících doporučené datum prodeje, ale nikoli doporučené datum spotřeby, darovaných charitativním institucím

| i65) | Kilogramy potravinového odpadu odesílaného k opětovnému využití, např. k fermentaci |
| --- | --- |

i65)

Kilogramy potravinového odpadu odesílaného k opětovnému využití, např. k fermentaci

| i66) | Kilogramy potravinového odpadu odeslaného na skládku nebo do spalovacích zařízení |
| --- | --- |

i66)

Kilogramy potravinového odpadu odeslaného na skládku nebo do spalovacích zařízení

| b35) | Nula potravinového odpadu odeslaného na skládku nebo do spalovacích zařízení |
| --- | --- |

b35)

Nula potravinového odpadu odeslaného na skládku nebo do spalovacích zařízení

3.4.2.   Začlenění nakládání s odpady do maloobchodních činností

Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je začlenění postupů pro nakládání s odpady tam, kde je prevence prioritou. Osvědčené postupy zahrnují:

| — | interní postupy pro nakládání s odpady:






  — | tříděný sběr a zvláštní zpracování pro opětovné použití: zhutňování, briketování papírových a plastových odpadů, chlazení potravinových odpadů atd., |
| --- | --- | --- |

—

interní postupy pro nakládání s odpady:

—

tříděný sběr a zvláštní zpracování pro opětovné použití: zhutňování, briketování papírových a plastových odpadů, chlazení potravinových odpadů atd.,

| — | sledování produkce odpadů, |
| --- | --- |

—

sledování produkce odpadů,

| — | příprava obalových materiálů pro opětovné použití, například palety a plastové bedny pro dodavatele, distribuční střediska, vitríny v prodejnách a dodávky do domu, |
| --- | --- |

—

příprava obalových materiálů pro opětovné použití, například palety a plastové bedny pro dodavatele, distribuční střediska, vitríny v prodejnách a dodávky do domu,

| — | školení personálu. |
| --- | --- |

—

školení personálu.

| — | Postupy organizačního řízení:






  — | sledování odpadu produkovaného prodejnami podle kategorie a podle konečného místa určení, |
| --- | --- | --- |

—

Postupy organizačního řízení:

—

sledování odpadu produkovaného prodejnami podle kategorie a podle konečného místa určení,

| — | zavádění zpětné logistiky pro nakládání s obalovými materiály (pro opětovné použití nebo recyklaci), OEEZ a jinými odpady (například nebezpečnými odpady) pro dodavatele, zpracovatelské provozy a/nebo distribuční střediska, |
| --- | --- |

—

zavádění zpětné logistiky pro nakládání s obalovými materiály (pro opětovné použití nebo recyklaci), OEEZ a jinými odpady (například nebezpečnými odpady) pro dodavatele, zpracovatelské provozy a/nebo distribuční střediska,

| — | zřizování místních a/nebo regionálních partnerství pro nakládání s odpady, |
| --- | --- |

—

zřizování místních a/nebo regionálních partnerství pro nakládání s odpady,

| — | informování spotřebitelů o odpovědném nakládání s odpady v domácnostech. |
| --- | --- |

—

informování spotřebitelů o odpovědném nakládání s odpady v domácnostech.

Použitelnost

Popsané techniky jsou použitelné pro kteréhokoli maloobchodníka. Osvědčené postupy by měly být vhodné pro maloobchodníky, kteří řídí významný počet prodejen a distribučních středisek. Přidělení zdrojů na účinné omezování odpadů by bylo ekonomicky odůvodnitelné. Přeprava volně loženého zboží zpět do distribučních středisek by umožnila snížení nákladů na manipulaci v porovnání s náklady vyjednanými na místní úrovni nebo na úrovni provozovny.

Malé podniky produkující velké množství odpadů by měly přidělovat zdroje a školit zaměstnance v osvědčených postupech pro nakládání s odpady.

Související indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávací kritérium

| Indikátor vlivu činnosti organizace na životní prostředí | Srovnávací kritérium |
| --- | --- |
| i67) | Míra recyklace a opětovného použití |

Indikátor vlivu činnosti organizace na životní prostředí

Srovnávací kritérium

i67)

Míra recyklace a opětovného použití

| b36) | Systém nakládání s odpady je začleněn do prodejny a jeho cílem je recyklovat nebo opětovně použít 100 % sekundárních obalových materiálů |
| --- | --- |

b36)

Systém nakládání s odpady je začleněn do prodejny a jeho cílem je recyklovat nebo opětovně použít 100 % sekundárních obalových materiálů

3.4.3.   Systémy zpětného odběru pro PET a PE láhve a pro použité výrobky

Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je zavádění systémů zpětného oděru a jejich začleňování do logistiky společnosti, například pro PET nebo PE láhve.

Použitelnost

Tento postup mohou zavést maloobchodníci s potravinami, a zejména velké řetězce. Vyžaduje přidělení zdrojů, údržbu a zařízení. V některých zemích je již povinný (např. Nizozemsko, Švédsko a Německo).

Pro malé podniky tento postup vyžaduje dodatečné zdroje na každodenní provozování systému zpětného odběru.

Související indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávací kritérium

| Indikátor vlivu činnosti organizace na životní prostředí | Srovnávací kritérium |
| --- | --- |
| i68) | Procento recyklace od spotřebitelů definované na prodej vratných láhví |

Indikátor vlivu činnosti organizace na životní prostředí

Srovnávací kritérium

i68)

Procento recyklace od spotřebitelů definované na prodej vratných láhví

| b37) | Vracení lahví spotřebiteli: 80 % nezálohovaných a 95 % zálohovaných |
| --- | --- |

b37)

Vracení lahví spotřebiteli: 80 % nezálohovaných a 95 % zálohovaných

3.5.   Používání méně papíru a certifikovaného/recyklovaného papíru na tiskoviny

Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je omezování dopadu snižováním spotřeby materiálů, např. optimalizace papíru pro komerční tiskoviny nebo používání papíru šetrnějšího k životnímu prostředí.

Použitelnost

Všichni maloobchodníci, a zejména velké řetězce produkující velké množství komerčních tiskovin, mohou mít ze zavedení tohoto osvědčeného postupu užitek. Dobře zavedený postup snižování spotřeby papíru může vést k úsporám nákladů.

Tento osvědčený postup pro environmentální řízení je použitelný pro malé podniky.

Související indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávací kritéria

| Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí | Srovnávací kritéria |
| --- | --- |
| i69) | Procento používaného papíru, který je certifikovaný |

Indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí

Srovnávací kritéria

i69)

Procento používaného papíru, který je certifikovaný

| i70) | Gramáž používaného papíru |
| --- | --- |

i70)

Gramáž používaného papíru

| i71) | Procento natíraného papíru |
| --- | --- |

i71)

Procento natíraného papíru

| i72) | Procento tiskáren certifikovaných podle norem EMAS a ISO 14001 |
| --- | --- |

i72)

Procento tiskáren certifikovaných podle norem EMAS a ISO 14001

| b38) | 100 % certifikovaný/recyklovaný papír |
| --- | --- |

b38)

100 % certifikovaný/recyklovaný papír

| b39) | Gramáž nižší než 49 g/m2 |
| --- | --- |

b39)

Gramáž nižší než 49 g/m2

| b40) | Méně než 10 % natíraného papíru |
| --- | --- |

b40)

Méně než 10 % natíraného papíru

| b41) | 100 % tiskáren certifikovaných podle norem EMAS/ISO 14001 |
| --- | --- |

b41)

100 % tiskáren certifikovaných podle norem EMAS/ISO 14001

3.6.   Zachycování a opětovné používání dešťových vod

Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je zachycování a opětovné používání a/nebo prosakování místních dešťových vod ze střech a parkovišť.

Použitelnost

Tento postup mohou zavést maloobchodníci, kteří jsou vlastníky budov a/nebo parkovacích ploch a nacházejí se v místech se správnými podmínkami. Klimatické podmínky a standardní systémy zachycování dešťových vod v obci mohou uplatnění této techniky ovlivnit. Jedná se o nákladné opatření.

Tento osvědčený postup pro environmentální řízení je použitelný pro malé podniky.

Související indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávací kritérium

| Indikátor vlivu činnosti organizace na životní prostředí | Srovnávací kritérium |
| --- | --- |
| i73) | Zachycování dešťových vod a/nebo jejich prosakování na místě jsou začleněny do systému vodního hospodářství (a/n) |

Indikátor vlivu činnosti organizace na životní prostředí

Srovnávací kritérium

i73)

Zachycování dešťových vod a/nebo jejich prosakování na místě jsou začleněny do systému vodního hospodářství (a/n)

| b42) | Zachycování dešťových vod a/nebo jejich prosakování na místě jsou začleněny do systému vodního hospodářství |
| --- | --- |

b42)

Zachycování dešťových vod a/nebo jejich prosakování na místě jsou začleněny do systému vodního hospodářství

3.7.   Prevence jednorázových plastových tašek nebo jiná opatření k ovlivnění chování spotřebitelů

Osvědčeným postupem pro environmentální řízení je ovlivňování spotřebitelů tak, aby snižovali vliv své činnosti na životní prostředí prostřednictvím kampaní, jako je eliminace plastových tašek, odpovědná reklama a poskytování informací o osvědčených pokynech spotřebitelům.

Použitelnost

Tento postup mohou zavést všichni maloobchodníci. Hlavním hnacím mechanismem pro jejich zavedení jsou obvykle předpisy.

Tento osvědčený postup pro environmentální řízení je použitelný pro malé podniky.

Související indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávací kritérium

| Indikátor vlivu činnosti organizace na životní prostředí | Srovnávací kritérium |
| --- | --- |
| i74) | Počet dostupných jednorázových tašek na pokladnách |

Indikátor vlivu činnosti organizace na životní prostředí

Srovnávací kritérium

i74)

Počet dostupných jednorázových tašek na pokladnách

| b43) | Nula jednorázových tašek dostupných na pokladnách |
| --- | --- |

b43)

Nula jednorázových tašek dostupných na pokladnách

4.   DOPORUČENÉ KLÍČOVÉ INDIKÁTORY VLIVU ČINNOSTI ORGANIZACE V KONKRÉTNÍM ODVĚTVÍ NA ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ

| Indikátor | Obvyklé jednotky | Stručný popis | Doporučená minimální úroveň sledování | Související klíčový indikátor podle přílohy IV nařízení (ES) č. 1221/2009 (oddíl C.2) | Srovnávací kritérium a související osvědčený postup pro environmentální řízení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ENERGETICKÁ NÁROČNOST |
| 1. | Měrná spotřeba energie |

Indikátor

Obvyklé jednotky

Stručný popis

Doporučená minimální úroveň sledování

Související klíčový indikátor podle přílohy IV nařízení (ES) č. 1221/2009 (oddíl C.2)

Srovnávací kritérium a související osvědčený postup pro environmentální řízení

ENERGETICKÁ NÁROČNOST

1.

Měrná spotřeba energie

kWh/(m2/rok)

Spotřeba energie (elektřina, teplo, ostatní paliva) na jednotku prodejní plochy a rok

Poznámky:

| — | Spotřeba energie z obnovitelných zdrojů by neměla být odečítána. |
| --- | --- |

—

Spotřeba energie z obnovitelných zdrojů by neměla být odečítána.

| — | K určení prodejní plochy lze použít korekční součinitele (v závislosti na výšce a dalších technických parametrech). „Prodejní plochu“ by měl definovat maloobchodník. |
| --- | --- |

—

K určení prodejní plochy lze použít korekční součinitele (v závislosti na výšce a dalších technických parametrech). „Prodejní plochu“ by měl definovat maloobchodník.

| — | Nedoporučuje se provádět žádnou korekci ve vztahu k provozní době. Je třeba podávat zprávy o roční spotřebě energie. |
| --- | --- |

—

Nedoporučuje se provádět žádnou korekci ve vztahu k provozní době. Je třeba podávat zprávy o roční spotřebě energie.

Podle prodejny (místa), distribučního střediska či jinak a na úrovni organizace (souhrnná hodnota)

Podle hlavních procesů spotřebovávajících energii: teplo, elektřina pro chlazení (je-li relevantní) a elektřina pro ostatní způsoby využití

Energetická účinnost

Měrná spotřeba energie na m2 prodejní plochy pro vytápění, chlazení a klimatizaci nižší nebo rovna 0 kWh/(m2/rok), pokud lze začlenit odpadní teplo z chlazení. V ostatních případech nižší nebo rovna 40 kWh/(m2/rok) pro nové budovy a 55 kWh/(m2/rok) pro stávající budovy

(viz osvědčené postupy pro environmentální řízení: 3.1.1, 3.1.2, 3.1.3, 3.1.4)

| 2. | Měrná (lineární) spotřeba energie pro chlazení |
| --- | --- |

2.

Měrná (lineární) spotřeba energie pro chlazení

kWh/(m/rok)

Spotřeba energie systému chlazení na lineární metr vitríny a rok

Poznámky:

| — | Nevztahuje se na prodejny bez chladicích vitrín, jako jsou například maloobchodníci s nepotravinářskými výrobky. |
| --- | --- |

—

Nevztahuje se na prodejny bez chladicích vitrín, jako jsou například maloobchodníci s nepotravinářskými výrobky.

Podle prodejny (místa)

Energetická účinnost

Měrná (lineární) spotřeba centrálního chlazení3 000 kWh/(m/rok)

(viz osvědčený postup pro environmentální řízení: 3.1.6)

| 3. | Intenzita záření |
| --- | --- |

3.

Intenzita záření

W/m2

Instalovaný výkon osvětlení pro splnění potřeb osvětlení (základní a pro účely prezentace výrobků) na jednotku prodejní plochy a rok

Poznámky:

| — | Jedná se o indikátor týkající se koncepce návrhu a prodeje, použitelný pro všechny velikosti a typy maloobchodníků. |
| --- | --- |

—

Jedná se o indikátor týkající se koncepce návrhu a prodeje, použitelný pro všechny velikosti a typy maloobchodníků.

| — | K určení prodejní plochy lze použít korekční součinitele (v závislosti na výšce a dalších technických parametrech). „Prodejní plochu“ by měl definovat maloobchodník. |
| --- | --- |

—

K určení prodejní plochy lze použít korekční součinitele (v závislosti na výšce a dalších technických parametrech). „Prodejní plochu“ by měl definovat maloobchodník.

| — | Lumeny na m2 je dobrý technický indikátor, avšak vliv činnosti organizace na životní prostředí by měl být měřen ve wattech na metr čtvereční. |
| --- | --- |

—

Lumeny na m2 je dobrý technický indikátor, avšak vliv činnosti organizace na životní prostředí by měl být měřen ve wattech na metr čtvereční.

| — | Může se lišit v rámci prodejny (podle zóny) a během dne (podle období). |
| --- | --- |

—

Může se lišit v rámci prodejny (podle zóny) a během dne (podle období).

Podle prodejny (místa), distribučního střediska či jinak

Podle plochy prodejny, a případně podle denní doby

Energetická účinnost

Instalovaný výkon osvětlení nižší než 12 W/m
  2 pro supermarkety a nižší než 30 W/m
  2 pro specializované prodejny

(viz osvědčený postup pro environmentální řízení: 3.1.7)

| 4. | Sledování energie |
| --- | --- |

4.

Sledování energie

%

Procento prodejen sledovaných v rámci systému hospodaření s energií

Poznámky:

| — | Sledování by mělo zahrnovat všechny prodejny a nejdůležitější procesy. |
| --- | --- |

—

Sledování by mělo zahrnovat všechny prodejny a nejdůležitější procesy.

| — | Měly by být poskytnuty informace o srovnávacích mechanismech, pokud byly zavedeny. |
| --- | --- |

—

Měly by být poskytnuty informace o srovnávacích mechanismech, pokud byly zavedeny.

Podle prodejny (místa)

Podle procesu

Energetická účinnost

100 % prodejen a procesů sledováno

Zavedené srovnávací mechanismy

(viz osvědčené postupy pro environmentální řízení: 3.1.5, 3.1.8)

| 5. | Procento úniku chladicích prostředků |
| --- | --- |

5.

Procento úniku chladicích prostředků

%

Ztráta chladicích prostředků ve vztahu k celkové chladicí zátěži instalovaného zařízení

Poznámky:

| — | Vhodné pro chlazení potravin ve velkých zařízeních (centralizované systémy). |
| --- | --- |

—

Vhodné pro chlazení potravin ve velkých zařízeních (centralizované systémy).

| — | Doporučuje se toto procento počítat z ročních nákupů chladicích prostředků. |
| --- | --- |

—

Doporučuje se toto procento počítat z ročních nákupů chladicích prostředků.

| — | Tento indikátor není z hlediska životního prostředí relevantní pro zařízení používající přírodní chladicí prostředky. |
| --- | --- |

—

Tento indikátor není z hlediska životního prostředí relevantní pro zařízení používající přírodní chladicí prostředky.

Podle prodejny (místa), distribučního střediska či jinak a na úrovni organizace (souhrnná hodnota)

Podle typu chladicích prostředků

Emise

—

(viz osvědčený postup pro environmentální řízení: 3.1.6)

| 6. | Procento prodejen používajících přírodní chladicí prostředky |
| --- | --- |

6.

Procento prodejen používajících přírodní chladicí prostředky

%

Procento prodejen používajících přírodní chladicí prostředky z celkového počtu prodejen s chladicími vitrínami

Poznámky:

| — | Vhodné pro maloobchodníky s potravinami s chladicími vitrínami |
| --- | --- |

—

Vhodné pro maloobchodníky s potravinami s chladicími vitrínami

Úroveň organizace

Emise

Obecné používání přírodních chladicích prostředků

(viz osvědčený postup pro environmentální řízení: 3.1.6)

VLIV DODAVATELSKÉHO ŘETĚZCE NA ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ

| 7. | Systematické provádění programů zlepšování dodavatelského řetězce v rámci skupin prioritních výrobků |
| --- | --- |

7.

Systematické provádění programů zlepšování dodavatelského řetězce v rámci skupin prioritních výrobků

(a/n)

Tento indikátor uvádí, zda jsou programy zlepšování dodavatelského řetězce zavedeny systematicky pro skupiny prioritních výrobků.

Poznámky:

| — | Použitelné pro obchodníky všech velikostí. |
| --- | --- |

—

Použitelné pro obchodníky všech velikostí.

| — | V případě malých podniků se toto vztahuje na uplatňování zelených zakázek a na podporu spotřeby šetrné k životního prostředí. |
| --- | --- |

—

V případě malých podniků se toto vztahuje na uplatňování zelených zakázek a na podporu spotřeby šetrné k životního prostředí.

| — | V případě velkých maloobchodníků, kteří prodávají výrobky privátní značky, je možná vyšší úroveň začlenění udržitelnosti dodavatelského řetězce do obchodní strategie. |
| --- | --- |

—

V případě velkých maloobchodníků, kteří prodávají výrobky privátní značky, je možná vyšší úroveň začlenění udržitelnosti dodavatelského řetězce do obchodní strategie.

Úroveň organizace, podle dodavatelského řetězce výrobků

Zlepšování vlivu dodavatelského řetězce na životní prostředí zahrnuje tyto oblasti:

| | Energetická účinnost |
| --- | --- |

Energetická účinnost

| | Materiálová účinnost |
| --- | --- |

Materiálová účinnost

| | Voda |
| --- | --- |

Voda

| | Odpady |
| --- | --- |

Odpady

| | Biologická rozmanitost |
| --- | --- |

Biologická rozmanitost

| | Emise |
| --- | --- |

Emise

Systematické provádění programů zlepšování dodavatelského řetězce v rámci skupin prioritních výrobků

(viz osvědčený postup pro environmentální řízení: 3.2.1)

| 8. | Zavedení systematického posuzování (nezávisle nebo prostřednictvím sdružení) dodavatelských řetězců hlavních výrobků |
| --- | --- |

8.

Zavedení systematického posuzování (nezávisle nebo prostřednictvím sdružení) dodavatelských řetězců hlavních výrobků

(a/n)

Tento indikátor se vztahuje na posuzování dopadů dodavatelského řetězce na životní prostředí a na určení účinných mechanismů zlepšování dodavatelských řetězců výrobků.

Poznámky:

| — | Jsou-li k dispozici příslušné údaje, mohla by být pro posuzované výrobky podána zpráva o environmentální zátěži během celého životního cyklu (ekvivalent CO2, kg ekvivalentu SOx, kg ekvivalentu těkavých organických sloučenin, kg ekvivalentu 1,4-DCB, kg ekvivalentu Sb, m3 vody, kg ekvivalentu PO4), tlacích na biologickou rozmanitost, tlacích na vodu v konkrétních místech, vyjádřeno podle hmotnosti výrobku, nebo je-li to přesnější, podle funkční jednotky. |
| --- | --- |

—

Jsou-li k dispozici příslušné údaje, mohla by být pro posuzované výrobky podána zpráva o environmentální zátěži během celého životního cyklu (ekvivalent CO2, kg ekvivalentu SOx, kg ekvivalentu těkavých organických sloučenin, kg ekvivalentu 1,4-DCB, kg ekvivalentu Sb, m3 vody, kg ekvivalentu PO4), tlacích na biologickou rozmanitost, tlacích na vodu v konkrétních místech, vyjádřeno podle hmotnosti výrobku, nebo je-li to přesnější, podle funkční jednotky.

| — | Výrobky s vysokým odbytem by měly být považovány za hlavní výrobky a při posuzování by měly mít přednost. |
| --- | --- |

—

Výrobky s vysokým odbytem by měly být považovány za hlavní výrobky a při posuzování by měly mít přednost.

Úroveň organizace, podle dodavatelského řetězce výrobků

Zlepšování vlivu dodavatelského řetězce na životní prostředí zahrnuje tyto oblasti:

| | Energetická účinnost |
| --- | --- |

Energetická účinnost

| | Materiálová účinnost |
| --- | --- |

Materiálová účinnost

| | Voda |
| --- | --- |

Voda

| | Odpady |
| --- | --- |

Odpady

| | Biologická rozmanitost |
| --- | --- |

Biologická rozmanitost

| | Emise |
| --- | --- |

Emise

Zavedení systematického posuzování (nezávisle nebo prostřednictvím sdružení) dodavatelských řetězců hlavních výrobků

(viz osvědčený postup pro environmentální řízení: 3.2.2)

| 9. | Míra zlepšení výrobku |
| --- | --- |

9.

Míra zlepšení výrobku

Procento prodeje výrobků certifikovaných na určitou úroveň vlivu činnosti organizace na životní prostředí

Měly by být zohledněny tyto míry:

Procento prodeje:

| — | výrobků s environmentální certifikací třetí stranou |
| --- | --- |

—

výrobků s environmentální certifikací třetí stranou

| — | výrobků privátních značek splňujících environmentálních požadavky stanovené maloobchodníkem |
| --- | --- |

—

výrobků privátních značek splňujících environmentálních požadavky stanovené maloobchodníkem

| — | potravinářských výrobků certifikovaných jako ekologické |
| --- | --- |

—

potravinářských výrobků certifikovaných jako ekologické

| — | bavlny certifikované jako ekologicky pěstovaná |
| --- | --- |

—

bavlny certifikované jako ekologicky pěstovaná

| — | nepotravinářských výrobků s ekoznačkou |
| --- | --- |

—

nepotravinářských výrobků s ekoznačkou

Úroveň organizace, podle skupiny výrobků

Environmentální normy se zabývají těmito oblastmi:

| | Energetická účinnost |
| --- | --- |

Energetická účinnost

| | Materiálová účinnost |
| --- | --- |

Materiálová účinnost

| | Voda |
| --- | --- |

Voda

| | Odpady |
| --- | --- |

Odpady

| | Biologická rozmanitost |
| --- | --- |

Biologická rozmanitost

| | Emise |
| --- | --- |

Emise

100 % certifikace, v rámci skupiny výrobků, podle environmentálních norem třetí strany

100 % prodej privátních značek, v rámci skupiny výrobků, splňujících environmentální normy stanovené maloobchodníkem

10 % prodeje v rámci skupin potravinářských výrobků certifikovaných jako ekologické

50 % prodeje bavlny certifikované jako ekologicky pěstovaná

10 % prodeje v rámci skupin nepotravinářských výrobků certifikovaných podle oficiálních (ISO typ I) ekoznaček

(viz osvědčené postupy pro environmentální řízení: 3.2.2, 3.2.3, 3.2.4, 3.2.5, 3.2.6, 3.2.7)

VLIV DOPRAVY A LOGISTIKY NA ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ

| 10. | Měrná spotřeba energie pro dopravu |
| --- | --- |

10.

Měrná spotřeba energie pro dopravu

MJ/tkm

Přímá spotřeba palivové energie na přepravený tunokilometr, pro dopravu jako celek a podle druhu dopravy pro srovnání jednotlivých druhů dopravy

Poznámky:

| — | Na základě obsahu palivové energie |
| --- | --- |

—

Na základě obsahu palivové energie

| — | V případě elektrické energie na základě primární energie pro výrobu elektřiny (např. násobek 2,7) |
| --- | --- |

—

V případě elektrické energie na základě primární energie pro výrobu elektřiny (např. násobek 2,7)

Úroveň organizace

Podle druhu dopravy a hlavní trasy

Energetická účinnost

Materiálová účinnost

—

(viz osvědčené postupy pro environmentální řízení: 3.3.1, 3.3.2, 3.3.3, 3.3.4, 3.3.5, 3.3.6, 3.3.7)

| 11. | Měrné emise skleníkových plynů pro dopravu (podle množství výrobku a vzdálenosti) |
| --- | --- |

11.

Měrné emise skleníkových plynů pro dopravu (podle množství výrobku a vzdálenosti)

kg ekvivalentu CO2 na tkm

Poskytuje informace o environmentální účinnosti přepravní činnosti.

Poznámky:

| — | V případě fosilních paliv na základě přímého spalování plus nepřímých emisí z extrakce a zpracování |
| --- | --- |

—

V případě fosilních paliv na základě přímého spalování plus nepřímých emisí z extrakce a zpracování

| — | V případě elektřiny na základě vnitrostátních průměrných měrných emisí skleníkových plynů spojených s výrobou elektřiny |
| --- | --- |

—

V případě elektřiny na základě vnitrostátních průměrných měrných emisí skleníkových plynů spojených s výrobou elektřiny

| — | V případě biopaliv na základě posouzení životního cyklu emisí skleníkových plynů pro příslušný zdroj paliva |
| --- | --- |

—

V případě biopaliv na základě posouzení životního cyklu emisí skleníkových plynů pro příslušný zdroj paliva

Úroveň organizace

Podle druhu dopravy a hlavní trasy

Podle druhu paliva

Materiálová účinnost

Emise

—

(viz osvědčené postupy pro environmentální řízení: 3.3.1, 3.3.2, 3.3.3, 3.3.4, 3.3.5, 3.3.6, 3.3.7)

| 12. | Měrné emise skleníkových plynů pro dopravu (podle množství výrobku) |
| --- | --- |

12.

Měrné emise skleníkových plynů pro dopravu (podle množství výrobku)

kg ekvivalentu CO2/dodaný m3 (nebo dodanou paletu)

kg ekvivalentu CO2/dodanou tunu výrobku

Poskytuje informace o konečném dopadu přepravní činnosti na životní prostředí.

Tento indikátor odráží vzdálenost, na kterou jsou výrobky přepravovány. Je nižší, pokud jsou výrobky nakupovány místně/regionálně.

Poznámky:

| — | V případě fosilních paliv na základě přímého spalování plus nepřímých emisí z extrakce a zpracování |
| --- | --- |

—

V případě fosilních paliv na základě přímého spalování plus nepřímých emisí z extrakce a zpracování

| — | V případě elektřiny na základě vnitrostátních průměrných měrných emisí skleníkových plynů spojených s výrobou elektřiny |
| --- | --- |

—

V případě elektřiny na základě vnitrostátních průměrných měrných emisí skleníkových plynů spojených s výrobou elektřiny

| — | V případě biopaliv na základě posouzení životního cyklu emisí skleníkových plynů pro příslušný zdroj paliva |
| --- | --- |

—

V případě biopaliv na základě posouzení životního cyklu emisí skleníkových plynů pro příslušný zdroj paliva

Úroveň organizace

Podle druhu dopravy a hlavní trasy

Podle skupiny výrobků

Materiálová účinnost

Emise

—

(viz osvědčené postupy pro environmentální řízení: 3.3.1, 3.3.2, 3.3.3, 3.3.4, 3.3.5, 3.3.6, 3.3.7)

| 13. | Procento vodní/železniční dopravy mezi přímými dodavateli a maloobchodními distribučními středisky |
| --- | --- |

13.

Procento vodní/železniční dopravy mezi přímými dodavateli a maloobchodními distribučními středisky

%

Tento indikátor ukazuje podíl účinnějších druhů dopravy z celkové přepravní činnosti maloobchodníka.

Poznámky:

| — | Procento dopravy podle druhu lze vypočítat na základě tkm nebo hodnoty prodeje. |
| --- | --- |

—

Procento dopravy podle druhu lze vypočítat na základě tkm nebo hodnoty prodeje.

| — | Maloobchodníci by měli rozlišovat mezi dopravou po pevnině (železniční, silniční a po vnitrozemských vodních cestách) a přes moře (lodní, leteckou) dopravou. |
| --- | --- |

—

Maloobchodníci by měli rozlišovat mezi dopravou po pevnině (železniční, silniční a po vnitrozemských vodních cestách) a přes moře (lodní, leteckou) dopravou.

| — | Tento indikátor je použitelný pro výrobky nakupované na delší vzdálenosti. |
| --- | --- |

—

Tento indikátor je použitelný pro výrobky nakupované na delší vzdálenosti.

Úroveň organizace

Podle hlavní trasy nebo alespoň rozlišení mezi pozemní a námořní dopravou

Energetická účinnost

Materiálová účinnost

Více než 50 % dopravy po pevnině mezi přímými dodavateli a maloobchodními distribučními středisky (tkm nebo hodnota prodeje) probíhá po vnitrozemských vodních cestách/železnici (pokud to infrastruktura dovoluje).

Více než 99 % dopravy přes moře, podle hodnoty prodeje, je uskutečňováno lodí.

(viz osvědčený postup pro environmentální řízení: 3.3.4)

| 14. | Systematická optimalizace plánování trasy |
| --- | --- |

14.

Systematická optimalizace plánování trasy

(a/n)

Tento indikátor ukazuje, zda maloobchodník zavedl systematickou optimalizaci svých distribučních sítí zaváděním strategických uzlů, konsolidačních platforem a přímých tras.

Toto zahrnuje zpětnou přepravu odpadu a dodávek dodavatelů při návratu vozidel zásobujících prodejny, používání telematiky a rozšířené časy vyhrazené pro dodávky.

Úroveň organizace

Energetická účinnost

Materiálová účinnost

Systematická optimalizace plánování trasy

(viz osvědčený postup pro environmentální řízení: 3.3.5, 3.3.6)

| 15. | Procento vozidel splňujících normy EURO V |
| --- | --- |

15.

Procento vozidel splňujících normy EURO V

%

Poznámky:

| — | Použitelné pro velké maloobchodníky s interními přepravními a logistickými službami a pro poskytovatele přepravních služeb, kteří jsou třetími stranami. |
| --- | --- |

—

Použitelné pro velké maloobchodníky s interními přepravními a logistickými službami a pro poskytovatele přepravních služeb, kteří jsou třetími stranami.

| — | Pokud je to možné, měla by být sledována i spotřeba paliva vozidla (l/100 km). |
| --- | --- |

—

Pokud je to možné, měla by být sledována i spotřeba paliva vozidla (l/100 km).

Úroveň organizace

Emise

100 % nákladních vozidel splňuje normy EURO V

(viz osvědčený postup pro environmentální řízení: 3.3.7)

NAKLÁDÁNÍ S ODPADY

| 16. | Produkce odpadů |
| --- | --- |

16.

Produkce odpadů

kg/rok

t/rok

kg/(m2/rok)

Hmotnost vyprodukovaného odpadu za rok

Poznámky:

| — | Lze ji vyjádřit na jednotku prodejní plochy. |
| --- | --- |

—

Lze ji vyjádřit na jednotku prodejní plochy.

| — | Měla by být sledována samostatně pro různé druhy odpadů. |
| --- | --- |

—

Měla by být sledována samostatně pro různé druhy odpadů.

Úroveň organizace

Podle druhu odpadu: např. potravinový odpad, plasty, papír a karton, dřevo, kovy, nebezpečné materiály atd.

Podle místa určení: opětovné využití, externí recyklace, fermentace, darování atd.

Odpady

—

(viz osvědčený postup pro environmentální řízení: 3.4.1, 3.4.2)

| 17. | Procento potravinového odpadu odeslaného na skládku nebo do spalovacích zařízení |
| --- | --- |

17.

Procento potravinového odpadu odeslaného na skládku nebo do spalovacích zařízení

%

Procento potravinového odpadu, který se neodesílá k opětovného využití, např. k fermentaci, z celkového vyprodukovaného potravinového odpadu.

Úroveň organizace

Odpady

0 % potravinového odpadu odeslaného na skládku nebo do spalovacích zařízení

(viz osvědčený postup pro environmentální řízení: 3.4.1)

| 18. | Míra recyklace sekundárních obalů |
| --- | --- |

18.

Míra recyklace sekundárních obalů

%

Hmotnost recyklovaných materiálů děleno celkové množství odpadů

Poznámky:

| — | Někteří maloobchodníci zahrnují množství opětovně používaných materiálů. Při podávání zpráv o tomto indikátoru by o tom měly být poskytnuty jasné informace. |
| --- | --- |

—

Někteří maloobchodníci zahrnují množství opětovně používaných materiálů. Při podávání zpráv o tomto indikátoru by o tom měly být poskytnuty jasné informace.

Úroveň organizace

Materiálová účinnost

Odpady

Systém nakládání s odpady je začleněn do prodejny a jeho cílem je recyklovat nebo opětovně používat 100 % sekundárních obalových materiálů.

(viz osvědčený postup pro environmentální řízení: 3.4.2)

| 19. | Návratnost obalů a použitých výrobků |
| --- | --- |

19.

Návratnost obalů a použitých výrobků

%

Návratnost obalů výrobků, jako jsou plastové láhve, a použitých výrobků, jako jsou baterie a elektronická zařízení, spotřebiteli vzhledem k celkovému prodeji těchto výrobků

Poznámky:

| — | V případě systémů zpětného odběru PET a PE lahví by měl být „zpětný odběr“ měřen podle prodaných vratných lahví. |
| --- | --- |

—

V případě systémů zpětného odběru PET a PE lahví by měl být „zpětný odběr“ měřen podle prodaných vratných lahví.

Podle druhu vratného obalu/výrobku

Materiálová účinnost

Odpady

Vracení 80 % nezálohovaných obalů spotřebitelem

Vracení 95 % zálohovaných obalů spotřebitelem

(viz osvědčený postup pro environmentální řízení: 3.4.3)

SPOTŘEBA MATERIÁLU KROMĚ CHLADICÍCH PROSTŘEDKŮ

| 20. | Certifikovaný nebo recyklovaný papír pro komerční tiskoviny |
| --- | --- |

20.

Certifikovaný nebo recyklovaný papír pro komerční tiskoviny

%

Procento certifikovaného papíru (např. FSC) nebo recyklovaného papíru používaného pro komerční tiskoviny

—

Materiálová účinnost

Odpady

100 % certifikovaný nebo recyklovaný papír

(viz osvědčený postup pro environmentální řízení: 3.5)

VODNÍ HOSPODÁŘSTVÍ

| 21. | Prodejny se zachycováním dešťových vod |
| --- | --- |

21.

Prodejny se zachycováním dešťových vod

%

Procento prodejen se systémem zachycování dešťových vod a/nebo systémy prosakování dešťových vod

—

Voda

Zachycování dešťových vod a/nebo jejich prosakování na místě je začleněno do systému vodního hospodářství.

(viz osvědčený postup pro environmentální řízení: 3.6)

CHOVÁNÍ SPOTŘEBITELŮ

| 22. | Počet tašek |
| --- | --- |

22.

Počet tašek

ks

Počet plastových tašek poskytovaných nebo prodávaných na pokladnách

Poznámky:

| — | Počet bezplatných jednorázových plastových tašek by měl být kontrolován, stejně jako počet prodaných nebo bezplatně poskytnutých tašek pro účely propagace nebo počet znovu použitelných prodaných plastových tašek. |
| --- | --- |

—

Počet bezplatných jednorázových plastových tašek by měl být kontrolován, stejně jako počet prodaných nebo bezplatně poskytnutých tašek pro účely propagace nebo počet znovu použitelných prodaných plastových tašek.

| — | Zprávu lze podávat na jednoho zákazníka nebo na 1 000 zákazníků nebo na jednotku obratu. |
| --- | --- |

—

Zprávu lze podávat na jednoho zákazníka nebo na 1 000 zákazníků nebo na jednotku obratu.

Bezplatné jednorázové plastové tašky, bezplatné jednorázové biologicky rozložitelné plastové tašky, prodané jednorázové plastové tašky, prodané znovu použitelné tašky

Materiálová účinnost

Odpady

Nula jednorázových tašek dostupných na pokladnách

(viz osvědčený postup pro environmentální řízení: 3.7)

---

(1)  Vědecká a politická zpráva je veřejně dostupná na internetových stránkách JRC/IPTS na této adrese: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/RetailTradeSector.pdf. Závěry týkající se osvědčených postupů pro environmentální řízení a jejich použitelnosti, jakož i určené konkrétní indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a srovnávací kritéria obsažená v tomto odvětvovém referenčním dokumentu vycházejí ze zjištění zdokumentovaných ve vědecké a politické zprávě. Veškeré podkladové informace a technické podrobnosti lze v uvedené zprávě najít.

(2)  Nařízení Rady (EHS) č. 1836/93 ze dne 29. června 1993 o dobrovolné účasti průmyslových podniků v systému řízení podniků a auditu z hlediska ochrany životního prostředí (Úř. věst. L 168, 10.7.1993, s. 1).

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 761/2001 ze dne 19. března 2001 o dobrovolné účasti organizací v systému řízení podniků a auditu z hlediska ochrany životního prostředí (EMAS) (Úř. věst. L 114, 24.4.2001, s. 1).

(4)  Rozhodnutí Komise 2013/131/EU ze dne 4. března 2013, kterým se vytváří příručka pro uživatele, která stanoví kroky nutné k účasti v systému EMAS podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 o dobrovolné účasti organizací v systému Společenství pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS) (Úř. věst. L 76, 19.3.2013, s. 1).

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 ze dne 20. prosince 2006, kterým se zavádí statistická klasifikace ekonomických činností NACE Revize 2 a kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3037/90 a některá nařízení ES o specifických statistických oblastech (Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1).

(6)  Jedná se o přibližnou klasifikaci povahy environmentálních aspektů podle definicí uvedených v nařízení (ES) č. 1221/2009. Přímá nebo nepřímá povaha každého environmentálního aspektu by měla být posuzována pro každý konkrétní případ.

(7)  Výrobky vyráběné určitou společností, které se prodávají pod značkou jiné společnosti (např. pod maloobchodní značkou). Výrobky vlastní značky se také označují jako privátní značky.

(8)  Malé podniky jsou vymezeny jako podniky, které zaměstnávají méně než 50 osob a jejichž roční obrat nebo bilanční suma roční rozvahy nepřesahuje 10 milionů EUR (doporučení Komise 2003/361/ES).

(9)  Toto srovnávacím kritérium lze také posuzovat na základě směrnice 2010/31/EU o energetické náročnosti budov a vnitrostátních definic pro budovy s téměř nulovou spotřebou energie. Ukázkou/příkladem toho je hraniční hodnota 20 kWh/(m2/rok) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52013DC0483R(01):CS:NOT.

(*)

Poznámka: Podle směrnice o energetické účinnosti jsou velké podniky povinny uskutečňovat energetické audity, které provádějí kvalifikovaní odborníci, každé čtyři roky, přičemž první musí být proveden do 5. prosince 2015.

(10)  Toto srovnávací kritérium by také mělo být posuzováno na základě kritérií zelených veřejných zakázek v EU pro vnitřní osvětlení maloobchodů, což znamená 3,5 W/m2/100 lux (základní kritéria) nebo 3,2 W/m2/100 lux (komplexní kritéria). Viz: http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/criteria/indoor_lighting.pdf.

(11)  Systém hospodaření s energií může být součástí EMAS.

(12)  Alternativně poměr energie z obnovitelných zdrojů vyráběné na místě nebo v blízkém okolí podle normy prEN15603.

(13)  Hlavní výrobky se vztahují k výrobkům s vysokým objemem prodeje (podle hodnoty).

Prioritní výrobky jsou pak výrobky s vysokým objemem prodeje (podle hodnoty) i vysokým dopadem na životní prostředí: Jakmile maloobchodník určí své hlavní výrobky, provede se posouzení jejich vlivu na životní prostředí a uvažují se pouze ty nejvýznamnější.

(14)  Environmentální značky typu I: environmentální značení certifikované třetí stranou (ISO 14024).

(15)  Nařízení Komise (ES) č. 889/2008 ze dne 5. září 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů, pokud jde o ekologickou produkci, označování a kontrolu (Úř. věst. L 250, 18.9.2008, s. 1).

(16)  Nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (Úř. věst. L 189, 20.7.2007, s. 1).

(17)  Norma EURO VI pro emise vozidel vstoupila v platnost ke konci roku 2012, a proto může být v nadcházejících letech považována za srovnávací kritérium.

---

Opravy

| 22.5.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 127/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 127/61

---

Oprava konečného přijetí (EU, Euratom) 2015/371 opravného rozpočtu Evropské unie č. 7 na rozpočtový rok 2014

(
  Úřední věstník Evropské unie L 73 ze dne 17. března 2015
  )

Strana 516, sloupec „Nová částka“, řádek týkající se hlavy 1 – „VLASTNÍ ZDROJE“:

místo:

„124 290 661 280“

má být:

„128 387 935 513“

Strana 516, sloupec „Nová částka“, řádek „CELKOVÝ SOUČET“:

místo:

„134 936 959 482“

má být:

„139 034 233 715“

Strana 518, sloupec „Nová částka“, řádky týkající se kapitoly 1 4 a článku 1 4 0:

místo:

„90 516 325 930“

má být:

„94 613 600 163“

Strana 518, sloupec „Nová částka“, řádek „Hlava 1 – Celkem“:

místo:

„124 290 661 280“

má být:

„128 387 935 513“

Strana 519, sloupec „Nová částka“ v tabulce:

místo:

„90 516 325 930“

má být:

„94 613 600 163“

---