# Euroopa Liidu L 150/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 150 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide17. juuni 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 150

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide17. juuni 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/923, 11. märts 2015, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 241/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid omavahendite nõudeid (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2015/924, 8. juuni 2015, millega muudetakse määrust (EL) nr 321/2013, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi veerem – kaubavagunid koostalitluse tehnilist kirjeldust (
  1
  ) | 10 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/925, 16. juuni 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 17 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2015/926, 16. märts 2015, millega määratakse kindlaks assotsiatsiooninõukogus, mis on moodustatud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel, Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses eripartnerlust ellu viiva ELi-Tuneesia tegevuskava (2013–2017) rakendamist käsitleva soovituse vastuvõtmisega | 19 |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2015/927, 9. juuni 2015, Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformide alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni (EUSEC RD Congo) juhi ametisse nimetamise ning otsuse EUSEC/1/2012 kehtetuks tunnistamise kohta (EUSEC/1/2015) | 21 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2015/928, 15. juuni 2015, millega nimetatakse ametisse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi nõukogu Leedu liige ja asendusliige | 23 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/923, 11. märts 2015, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 241/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid omavahendite nõudeid (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni määrus (EL) 2015/924, 8. juuni 2015, millega muudetakse määrust (EL) nr 321/2013, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi veerem – kaubavagunid koostalitluse tehnilist kirjeldust (
  1
  )

1

10

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/925, 16. juuni 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

17

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2015/926, 16. märts 2015, millega määratakse kindlaks assotsiatsiooninõukogus, mis on moodustatud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel, Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses eripartnerlust ellu viiva ELi-Tuneesia tegevuskava (2013–2017) rakendamist käsitleva soovituse vastuvõtmisega

19

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2015/927, 9. juuni 2015, Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformide alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni (EUSEC RD Congo) juhi ametisse nimetamise ning otsuse EUSEC/1/2012 kehtetuks tunnistamise kohta (EUSEC/1/2015)

21

*

Nõukogu otsus (EL) 2015/928, 15. juuni 2015, millega nimetatakse ametisse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi nõukogu Leedu liige ja asendusliige

23

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/40/EL (tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/37/EÜ) parandus ( ELT L 127, 29.4.2014 ) | 24 |

Parandused

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/40/EL (tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/37/EÜ) parandus ( ELT L 127, 29.4.2014 )

( ELT L 127, 29.4.2014 )

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 17.6.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 150/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2015/923,

11. märts 2015,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 241/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid omavahendite nõudeid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 36 lõike 2 kolmandat lõiku, artikli 73 lõike 7 kolmandat lõiku ja artikli 84 lõike 4 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et vältida õiguslikku arbitraaži ja tagada omavahendite nõuete ühtlustatud kohaldamine liidus, on oluline tagada, et krediidiasutuste ja investeerimisühingute enda omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate kaudsete ja sünteetiliste osaluste ning finantssektori ettevõtjates olevate kaudsete ja sünteetiliste osaluste omavahendite kirjetest mahaarvamiseks oleks olemas ühtne meetod. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et vältida õiguslikku arbitraaži ja tagada omavahendite nõuete ühtlustatud kohaldamine liidus, on oluline tagada, et krediidiasutuste ja investeerimisühingute enda omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate kaudsete ja sünteetiliste osaluste ning finantssektori ettevõtjates olevate kaudsete ja sünteetiliste osaluste omavahendite kirjetest mahaarvamiseks oleks olemas ühtne meetod.

| (2) | Arvestades, et määruses (EL) nr 575/2013 on juba sätestatud eeskirjad krediidiasutuse või investeerimisühingu enda omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate otseste osaluste ning muude finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate otseste osaluste kohta, tuleks kehtestada täiendavad eeskirjad krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate selliste osaluste omavahenditest mahaarvamise kohta, mis on seotud krediidiasutuse või investeerimisühingu enda kõnealustes instrumentides olevate kaudsete või sünteetiliste osalustega või muude finantssektori ettevõtjate sellistes instrumentides olevate kaudsete või sünteetiliste osalustega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades, et määruses (EL) nr 575/2013 on juba sätestatud eeskirjad krediidiasutuse või investeerimisühingu enda omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate otseste osaluste ning muude finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate otseste osaluste kohta, tuleks kehtestada täiendavad eeskirjad krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate selliste osaluste omavahenditest mahaarvamise kohta, mis on seotud krediidiasutuse või investeerimisühingu enda kõnealustes instrumentides olevate kaudsete või sünteetiliste osalustega või muude finantssektori ettevõtjate sellistes instrumentides olevate kaudsete või sünteetiliste osalustega.

| (3) | Indeksipõhistest osalustest tulenevaid kaudseid osalusi on käsitletud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 76 ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 (2) artiklites 25 ja 26. Delegeeritud määruses (EL) nr 241/2014 ei käsitata siiski määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i, artikli 56 punktide a, c, d ja f ning artikli 66 punktide a, c ja d kontekstis tekkivaid kaudseid ja sünteetilisi osalusi. Kõnealustes sätetes osutatud kaudsete ja sünteetiliste osaluste käsitamise kohta on vaja kehtestada uued eeskirjad. |
| --- | --- |

(3)

Indeksipõhistest osalustest tulenevaid kaudseid osalusi on käsitletud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 76 ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 (2) artiklites 25 ja 26. Delegeeritud määruses (EL) nr 241/2014 ei käsitata siiski määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i, artikli 56 punktide a, c, d ja f ning artikli 66 punktide a, c ja d kontekstis tekkivaid kaudseid ja sünteetilisi osalusi. Kõnealustes sätetes osutatud kaudsete ja sünteetiliste osaluste käsitamise kohta on vaja kehtestada uued eeskirjad.

| (4) | Juhul kui krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidikvaliteet suunab intressimäärasid, mis on määratud sellise turuindeksi alusel, mida kasutatakse ühtlasi kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvatelt instrumentidelt tehtavate väljamaksete võrdlusalusena, tekivad usaldatavusnõuete täitmisega seonduvad küsitavused seoses korrelatsiooniga instrumendilt tehtavate väljamaksete ja krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteedi vahel. Paneeli kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute arv ja mitmekesisus peaksid olema piisavalt suured, et peegeldada tegevusi seotud turul asjakohaselt. Seepärast, kui krediidiasutus või investeerimisühing emiteerib täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluva instrumendi kas ujuva intressiga või fikseeritud intressiga, mis muutub hiljem ujuvaks intressiks, ei tohiks intressimäär, mida ta sellelt instrumendilt maksab, krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteedi halvenedes suureneda. Kui intressimäär on seotud indeksiga, peaks indeks seepärast olema piisavalt laiapõhjaline tagamaks, et krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteet ei oleks peamine selle indeksi alusel määratavaid intressimäärasid mõjutav tegur. Tuleks teha vahet korrelatsioonil, mis on tingitud kogu sektori madalseisust, mis mõjutab viiteintressimäära, ning korrelatsioonil, mis on tingitud ühe krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteedist, mis mõjutab viiteintressimäära. |
| --- | --- |

(4)

Juhul kui krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidikvaliteet suunab intressimäärasid, mis on määratud sellise turuindeksi alusel, mida kasutatakse ühtlasi kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvatelt instrumentidelt tehtavate väljamaksete võrdlusalusena, tekivad usaldatavusnõuete täitmisega seonduvad küsitavused seoses korrelatsiooniga instrumendilt tehtavate väljamaksete ja krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteedi vahel. Paneeli kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute arv ja mitmekesisus peaksid olema piisavalt suured, et peegeldada tegevusi seotud turul asjakohaselt. Seepärast, kui krediidiasutus või investeerimisühing emiteerib täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluva instrumendi kas ujuva intressiga või fikseeritud intressiga, mis muutub hiljem ujuvaks intressiks, ei tohiks intressimäär, mida ta sellelt instrumendilt maksab, krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteedi halvenedes suureneda. Kui intressimäär on seotud indeksiga, peaks indeks seepärast olema piisavalt laiapõhjaline tagamaks, et krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteet ei oleks peamine selle indeksi alusel määratavaid intressimäärasid mõjutav tegur. Tuleks teha vahet korrelatsioonil, mis on tingitud kogu sektori madalseisust, mis mõjutab viiteintressimäära, ning korrelatsioonil, mis on tingitud ühe krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteedist, mis mõjutab viiteintressimäära.

| (5) | Vähemusosaluste arvutused konsolideeritud tasandil ja allkonsolideeritud tasandil peavad olema järjepidevad. Seepärast peaks ise finantssektori ettevõtja emaettevõtjaks oleva tütarettevõtja aktsepteeritavaks vähemusosaluseks olema summa, mis saadakse selle tütarettevõtja emaettevõtjast krediidiasutuse või investeerimisühingu puhul, kui emaettevõtjast krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab määruse (EL) nr 575/2013 I osa II jaotises sätestatud usaldatavusnõuete kohast konsolideerimist. |
| --- | --- |

(5)

Vähemusosaluste arvutused konsolideeritud tasandil ja allkonsolideeritud tasandil peavad olema järjepidevad. Seepärast peaks ise finantssektori ettevõtja emaettevõtjaks oleva tütarettevõtja aktsepteeritavaks vähemusosaluseks olema summa, mis saadakse selle tütarettevõtja emaettevõtjast krediidiasutuse või investeerimisühingu puhul, kui emaettevõtjast krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab määruse (EL) nr 575/2013 I osa II jaotises sätestatud usaldatavusnõuete kohast konsolideerimist.

| (6) | Arvestades, et määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 84, 85 ja 87 käsitletud mahaarvamised on oma laadilt sarnased, tuleks kõigil neil juhtudel kohaldada ühtesid ja samu aktsepteeritavate vähemusosaluste arvutamise sätteid. |
| --- | --- |

(6)

Arvestades, et määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 84, 85 ja 87 käsitletud mahaarvamised on oma laadilt sarnased, tuleks kõigil neil juhtudel kohaldada ühtesid ja samu aktsepteeritavate vähemusosaluste arvutamise sätteid.

| (7) | Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(7)

Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (8) | Euroopa Pangandusjärelevalve on läbi viinud avatud avaliku konsultatsiooni käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Pangandusjärelevalve on läbi viinud avatud avaliku konsultatsiooni käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult.

| (9) | Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) nr 241/2014 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) nr 241/2014 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määrust (EL) nr 241/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 1 lisatakse punktid o ja p:






  „o) | vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 73 lõikele 7 tingimused, mille alusel loetakse indeksid kvalifitseeruvaks laiapõhjaliste turu indeksitena; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklisse 1 lisatakse punktid o ja p:

„o)

vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 73 lõikele 7 tingimused, mille alusel loetakse indeksid kvalifitseeruvaks laiapõhjaliste turu indeksitena;

| p) | vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 84 lõikele 4 allkonsolideeritud arvutus, mis on nõutav kõnealuse määruse artikli 84 lõike 2 ning artiklite 85 ja 87 kohaselt.” |
| --- | --- |

p)

vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 84 lõikele 4 allkonsolideeritud arvutus, mis on nõutav kõnealuse määruse artikli 84 lõike 2 ning artiklite 85 ja 87 kohaselt.”

| 2) | Lisatakse artiklid 15a–15j:
  „Artikkel 15a
  Kaudsed osalused määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohaldamisel
  1.   Käesoleva määruse artiklite 15c, 15d, 15e ja 15i kohaldamisel hõlmab „vaheüksus”, millele on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 114, mis tahes järgmisi üksusi, kes hoiavad finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumente:






  a) | ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja; |
| --- | --- | --- |

2)

Lisatakse artiklid 15a–15j:

„Artikkel 15a

Kaudsed osalused määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohaldamisel

1.   Käesoleva määruse artiklite 15c, 15d, 15e ja 15i kohaldamisel hõlmab „vaheüksus”, millele on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 114, mis tahes järgmisi üksusi, kes hoiavad finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumente:

a)

ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja;

| b) | pensionifond, välja arvatud kindlaksmääratud hüvitisega pensionifond; |
| --- | --- |

b)

pensionifond, välja arvatud kindlaksmääratud hüvitisega pensionifond;

| c) | kindlaksmääratud hüvitisega pensionifond, kui krediidiasutus või investeerimisühing toetab investeerimisriski ning kindlaksmääratud hüvitisega pensionifond ei ole teda sponsoreerivast krediidiasutusest või investeerimisühingust sõltumatu; |
| --- | --- |

c)

kindlaksmääratud hüvitisega pensionifond, kui krediidiasutus või investeerimisühing toetab investeerimisriski ning kindlaksmääratud hüvitisega pensionifond ei ole teda sponsoreerivast krediidiasutusest või investeerimisühingust sõltumatu;

| d) | üksused, mis on otseselt või kaudselt mõne järgmise üksuse kontrolli või olulise mõju all:






  1) | krediidiasutus või investeerimisühing või tema tütarettevõtjad; |
| --- | --- | --- |

d)

üksused, mis on otseselt või kaudselt mõne järgmise üksuse kontrolli või olulise mõju all:

1)

krediidiasutus või investeerimisühing või tema tütarettevõtjad;

| 2) | krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtja või kõnealuse emaettevõtja tütarettevõtjad; |
| --- | --- |

2)

krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtja või kõnealuse emaettevõtja tütarettevõtjad;

| 3) | krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja või kõnealuse emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja tütarettevõtjad; |
| --- | --- |

3)

krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja või kõnealuse emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja tütarettevõtjad;

| 4) | krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtjana tegutsev segavaldusettevõtja või kõnealuse emaettevõtjana tegutseva segavaldusettevõtja tütarettevõtjad; |
| --- | --- |

4)

krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtjana tegutsev segavaldusettevõtja või kõnealuse emaettevõtjana tegutseva segavaldusettevõtja tütarettevõtjad;

| 5) | krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja või kõnealuse emaettevõtjana tegutseva segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtjad; |
| --- | --- |

5)

krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja või kõnealuse emaettevõtjana tegutseva segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtjad;

| e) | üksused, mida koosvõetuna kontrollib otseselt või kaudselt või avaldab neile koosvõetuna otseselt või kaudselt olulist mõju üks krediidiasutus või investeerimisühing, mitu krediidiasutust või investeerimisühingut või krediidiasutuste ja investeerimisühingute võrgustik, kes on sama krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi liikmed või keskasutusega seotud krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi või keskasutusega seotud krediidiasutuste ja investeerimisühingute võrgustiku liikmed, mis ei ole organiseeritud konsolideerimisgrupina, millesse krediidiasutus või investeerimisühing kuulub; |
| --- | --- |

e)

üksused, mida koosvõetuna kontrollib otseselt või kaudselt või avaldab neile koosvõetuna otseselt või kaudselt olulist mõju üks krediidiasutus või investeerimisühing, mitu krediidiasutust või investeerimisühingut või krediidiasutuste ja investeerimisühingute võrgustik, kes on sama krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi liikmed või keskasutusega seotud krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi või keskasutusega seotud krediidiasutuste ja investeerimisühingute võrgustiku liikmed, mis ei ole organiseeritud konsolideerimisgrupina, millesse krediidiasutus või investeerimisühing kuulub;

| f) | eriotstarbelised ettevõtjad; |
| --- | --- |

f)

eriotstarbelised ettevõtjad;

| g) | üksused, kelle tegevuseks on finantssektori ettevõtjate finantsinstrumentide hoidmine; |
| --- | --- |

g)

üksused, kelle tegevuseks on finantssektori ettevõtjate finantsinstrumentide hoidmine;

| h) | mis tahes üksus, mida pädeva asutuse arvates kasutatakse tahtlikuks kõrvalehoidumiseks kaudsete ja sünteetiliste osaluste mahaarvamise eeskirjadest. |
| --- | --- |

h)

mis tahes üksus, mida pädeva asutuse arvates kasutatakse tahtlikuks kõrvalehoidumiseks kaudsete ja sünteetiliste osaluste mahaarvamise eeskirjadest.

2.   Ilma et see piiraks lõike 1 punkti h kohaldamist, ei hõlma „vaheüksus”, nagu sellele osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 114, järgmist:

| a) | segavaldusettevõtjad, krediidiasutused ja investeerimisühingud, kindlustus- ja edasikindlustusandjad; |
| --- | --- |

a)

segavaldusettevõtjad, krediidiasutused ja investeerimisühingud, kindlustus- ja edasikindlustusandjad;

| b) | üksused, kelle suhtes kohaldatakse kehtivatest siseriiklikest õigusaktidest tulenevalt määruse (EL) nr 575/2013 ja direktiivi 2013/36/EL nõudeid; |
| --- | --- |

b)

üksused, kelle suhtes kohaldatakse kehtivatest siseriiklikest õigusaktidest tulenevalt määruse (EL) nr 575/2013 ja direktiivi 2013/36/EL nõudeid;

| c) | punktis a nimetamata finantssektori ettevõtjad, kelle üle tehakse järelevalvet ja kellelt nõutakse enda kapitaliinstrumentides olevate otseste ja kaudsete osaluste ning finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevate osaluste mahaarvamist oma regulatiivsest kapitalist. |
| --- | --- |

c)

punktis a nimetamata finantssektori ettevõtjad, kelle üle tehakse järelevalvet ja kellelt nõutakse enda kapitaliinstrumentides olevate otseste ja kaudsete osaluste ning finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevate osaluste mahaarvamist oma regulatiivsest kapitalist.

3.   Lõike 1 punkti c kohaldamisel loetakse kindlaksmääratud hüvitisega pensionifond oma sponsoreerivast krediidiasutusest või investeerimisühingust sõltumatuks, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | kindlaksmääratud hüvitisega pensionifond on sponsoreerivast krediidiasutusest või investeerimisühingust õiguslikult eraldiseisev ning selle juhtimine on sõltumatu; |
| --- | --- |

a)

kindlaksmääratud hüvitisega pensionifond on sponsoreerivast krediidiasutusest või investeerimisühingust õiguslikult eraldiseisev ning selle juhtimine on sõltumatu;

| b) | asjaomase pensionifondi põhikiri, asutamisdokumendid ja sise-eeskirjad, olenevalt sellest, millised neist on kohaldatavad, on heaks kiitnud sõltumatu reguleeriv asutus, või on eeskirjad, mille kohaselt kindlaksmääratud hüvitisega pensionifond on asutatud ja tegutseb, olenevalt sellest, milline neist on kohaldatav, kehtestatud asjaomase liikmesriigi kehtivate siseriiklike õigusaktide kohaselt. |
| --- | --- |

b)

asjaomase pensionifondi põhikiri, asutamisdokumendid ja sise-eeskirjad, olenevalt sellest, millised neist on kohaldatavad, on heaks kiitnud sõltumatu reguleeriv asutus, või on eeskirjad, mille kohaselt kindlaksmääratud hüvitisega pensionifond on asutatud ja tegutseb, olenevalt sellest, milline neist on kohaldatav, kehtestatud asjaomase liikmesriigi kehtivate siseriiklike õigusaktide kohaselt.

| c) | kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi fondivalitsejad või haldurid on kehtivate siseriiklike õigusaktide kohaselt kohustatud tegutsema erapooletult ning skeemist kasu saajate, mitte sponsori, parimates huvides, haldama kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varasid usaldusväärselt ning järgima asjaomase pensionifondi põhikirjas, asutamisdokumentides ja sise-eeskirjades (olenevalt sellest, millised neist on kohaldatavad) või punktis b kirjeldatud õiguslikus või regulatiivses raamistikus sätestatud kitsendusi; |
| --- | --- |

c)

kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi fondivalitsejad või haldurid on kehtivate siseriiklike õigusaktide kohaselt kohustatud tegutsema erapooletult ning skeemist kasu saajate, mitte sponsori, parimates huvides, haldama kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varasid usaldusväärselt ning järgima asjaomase pensionifondi põhikirjas, asutamisdokumentides ja sise-eeskirjades (olenevalt sellest, millised neist on kohaldatavad) või punktis b kirjeldatud õiguslikus või regulatiivses raamistikus sätestatud kitsendusi;

| d) | punktis a osutatud kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi põhikirja või asutamisdokumentide või asutamist ja tegutsemist reguleerivate eeskirjadega on ette nähtud piirangud investeeringutele, mida kindlaksmääratud hüvitisega pensioniskeem võib teha sponsoreeriva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud omavahenditesse kuuluvatesse instrumentidesse. |
| --- | --- |

d)

punktis a osutatud kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi põhikirja või asutamisdokumentide või asutamist ja tegutsemist reguleerivate eeskirjadega on ette nähtud piirangud investeeringutele, mida kindlaksmääratud hüvitisega pensioniskeem võib teha sponsoreeriva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud omavahenditesse kuuluvatesse instrumentidesse.

4.   Kui lõike 1 punktis c osutatud kindlaksmääratud hüvitisega pensionifond hoiab sponsoreeriva krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahenditesse kuuluvaid instrumente, käsitab sponsoreeriv krediidiasutus või investeerimisühing seda osalust kaudse osalusena vastavalt vajadusele kas enda esimese taseme põhiomavahenditesse, enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või enda teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides. Summa, mis tuleb vastavalt vajadusele maha arvata sponsoreeriva krediidiasutuse või investeerimisühingu kas esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite või teise taseme omavahendite kirjetest, arvutatakse vastavalt artiklile 15c.

Artikkel 15b

Sünteetilised osalused määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohaldamisel

1.   Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohasteks sünteetilisteks osalusteks kapitaliinstrumentides loetakse järgmisi finantstooteid:

| a) | tuletisinstrumendid, mille alusvaraks on finantssektori ettevõtja kapitaliinstrumendid või mille aluseks olev üksus on finantssektori ettevõtja; |
| --- | --- |

a)

tuletisinstrumendid, mille alusvaraks on finantssektori ettevõtja kapitaliinstrumendid või mille aluseks olev üksus on finantssektori ettevõtja;

| b) | garantiid või krediidiriski kaitse, mis on antud kolmandale isikule seoses tema investeeringutega finantssektori ettevõtja kapitaliinstrumendisse. |
| --- | --- |

b)

garantiid või krediidiriski kaitse, mis on antud kolmandale isikule seoses tema investeeringutega finantssektori ettevõtja kapitaliinstrumendisse.

2.   Lõikes 1 sätestatud finantstooted hõlmavad järgmist:

| a) | investeeringud finantssektori ettevõtja kapitaliinstrumendi kogutulu vahetustehingutesse; |
| --- | --- |

a)

investeeringud finantssektori ettevõtja kapitaliinstrumendi kogutulu vahetustehingutesse;

| b) | finantssektori ettevõtja kapitaliinstrumendi ostuoptsioonid, mille krediidiasutus või investeerimisühing on ostnud; |
| --- | --- |

b)

finantssektori ettevõtja kapitaliinstrumendi ostuoptsioonid, mille krediidiasutus või investeerimisühing on ostnud;

| c) | finantssektori ettevõtja kapitaliinstrumendi müügioptsioonid, mille krediidiasutus või investeerimisühing on müünud, või krediidiasutuse või investeerimisühingu mis tahes muud tegelikud või tingimuslikud lepingulised kohustused osta enda omavahenditesse kuuluvaid instrumente; |
| --- | --- |

c)

finantssektori ettevõtja kapitaliinstrumendi müügioptsioonid, mille krediidiasutus või investeerimisühing on müünud, või krediidiasutuse või investeerimisühingu mis tahes muud tegelikud või tingimuslikud lepingulised kohustused osta enda omavahenditesse kuuluvaid instrumente;

| d) | investeeringud finantssektori ettevõtja kapitaliinstrumendi forvardostulepingutesse. |
| --- | --- |

d)

investeeringud finantssektori ettevõtja kapitaliinstrumendi forvardostulepingutesse.

Artikkel 15c

Kaudsete osaluste arvutamine määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohaldamisel

Kaudsete osaluste summa, mis kuulub määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohaselt esimese taseme põhiomavahendite kirjetest mahaarvamisele, arvutatakse ühel järgmistest viisidest:

| a) | kasutades artiklis 15d sätestatud vaikimisi meetodit; |
| --- | --- |

a)

kasutades artiklis 15d sätestatud vaikimisi meetodit;

| b) | kui krediidiasutus või investeerimisühing tõendab pädevale asutusele teda rahuldaval viisil, et artiklis 15d kirjeldatud meetod on ülemäära koormav, siis kasutades artiklis 15e kirjeldatud struktuuripõhist meetodit. Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kasuta artiklis 15e kirjeldatud struktuuripõhist meetodit kõnealuste mahaarvamiste arvutamiseks seoses investeeringutega artikli 15a lõike 1 punktides d ja e osutatud vaheüksustesse. |
| --- | --- |

b)

kui krediidiasutus või investeerimisühing tõendab pädevale asutusele teda rahuldaval viisil, et artiklis 15d kirjeldatud meetod on ülemäära koormav, siis kasutades artiklis 15e kirjeldatud struktuuripõhist meetodit. Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kasuta artiklis 15e kirjeldatud struktuuripõhist meetodit kõnealuste mahaarvamiste arvutamiseks seoses investeeringutega artikli 15a lõike 1 punktides d ja e osutatud vaheüksustesse.

Artikkel 15d

Kaudsete osaluste arvutamise vaikimisi meetod määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohaldamisel

1.   Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate kaudsete osaluste summa, mis kuulub määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohaselt mahaarvamisele, arvutatakse järgmiselt:

| a) | kui kõigi investorite riskipositsioonid asjaomase vaheüksuse suhtes kuuluvad samasse nõudeõiguse järku, võrdub see summa rahastamise protsendiga korrutatuna vaheüksuse poolt hoitavate finantssektori ettevõtja esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide summaga; |
| --- | --- |

a)

kui kõigi investorite riskipositsioonid asjaomase vaheüksuse suhtes kuuluvad samasse nõudeõiguse järku, võrdub see summa rahastamise protsendiga korrutatuna vaheüksuse poolt hoitavate finantssektori ettevõtja esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide summaga;

| b) | kui kõigi investorite riskipositsioonid asjaomase vaheüksuse suhtes ei kuulu samasse nõudeõiguse järku, võrdub see summa rahastamise protsendiga korrutatuna järgmistest summadest väiksemaga:






  i) | vaheüksuse hoitavate finantssektori ettevõtja esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide summa; |
| --- | --- | --- |

b)

kui kõigi investorite riskipositsioonid asjaomase vaheüksuse suhtes ei kuulu samasse nõudeõiguse järku, võrdub see summa rahastamise protsendiga korrutatuna järgmistest summadest väiksemaga:

i)

vaheüksuse hoitavate finantssektori ettevõtja esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide summa;

| ii) | krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsioon vaheüksuse suhtes koos kogu muu vaheüksusele antud rahastamisega, mis kuulub krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsiooniga samasse nõudeõiguse järku. |
| --- | --- |

ii)

krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsioon vaheüksuse suhtes koos kogu muu vaheüksusele antud rahastamisega, mis kuulub krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsiooniga samasse nõudeõiguse järku.

2.   Lõike 1 punktis b sätestatud arvutusmeetodit kasutatakse rahastamise iga seeria puhul, mis kuulub krediidiasutuse või investeerimisühingu antud rahastamisega samasse nõudeõiguse järku.

3.   Lõike 1 kohaldamisel tähendab rahastamise protsent vaheüksuse suhtes olevat krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsiooni jagatuna summaga, mille liidetavateks on krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsioon vaheüksuse suhtes ja kõik muud selle vaheüksuse suhtes olevad riskipositsioonid, mis kuuluvad krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsiooniga samasse nõudeõiguse järku.

4.   Lõikes 1 sätestatud arvutus tehakse eraldi iga osaluse kohta, mis igal vaheüksustel on finantssektori ettevõtjas.

5.   Juhul kui investeeringuid finantssektori ettevõtja esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatesse instrumentidesse hoitakse järgnevate vaheüksuste või mitme vaheüksuse kaudu kaudselt, määratakse lõikes 1 sätestatud rahastamise protsent kindlaks käesoleva lõike punktis a osutatud summa jagamise teel käesoleva lõike punktis b osutatud summaga:

| a) | korrutis, mille teguriteks on krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt vaheüksustele antud rahastamise summad, kõnealuste vaheüksuste poolt järgnevatele vaheüksustele antud rahastamise summad ja kõnealuste järgnevate vaheüksuste poolt finantssektori ettevõtjale antud rahastamise summad; |
| --- | --- |

a)

korrutis, mille teguriteks on krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt vaheüksustele antud rahastamise summad, kõnealuste vaheüksuste poolt järgnevatele vaheüksustele antud rahastamise summad ja kõnealuste järgnevate vaheüksuste poolt finantssektori ettevõtjale antud rahastamise summad;

| b) | korrutis, mille teguriteks on iga vaheüksuse emiteeritud kapitaliinstrumentide või kui see on asjakohane, siis muude instrumentide summad. |
| --- | --- |

b)

korrutis, mille teguriteks on iga vaheüksuse emiteeritud kapitaliinstrumentide või kui see on asjakohane, siis muude instrumentide summad.

6.   Lõikes 5 osutatud rahastamise protsent arvutatakse eraldi iga vaheüksuste osaluse kohta finantssektori ettevõtjas ning rahastamise iga seeria kohta, mis kuulub krediidiasutuse või investeerimisühingu ja järgnevate vaheüksuste antud rahastamisega samasse nõudeõiguse järku.

Artikkel 15e

Kaudsete osaluste arvutamise struktuuripõhine meetod määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohaldamisel

1.   Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktis f osutatud esimese taseme põhiomavahendite kirjetest mahaarvamisele kuuluv summa võrdub käesoleva määruse artikli 15d lõikes 3 määratletud rahastamise protsendiga korrutatuna vaheüksuse poolt hoitavate krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide summaga.

2.   Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktides h ja i osutatud esimese taseme põhiomavahendite kirjetest mahaarvamisele kuuluv summa võrdub käesoleva määruse artikli 15d lõikes 3 määratletud rahastamise protsendiga korrutatuna vaheüksuse poolt hoitavate finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide koondsummaga.

3.   Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel arvutab krediidiasutus või investeerimisühing iga vaheüksuse puhul eraldi koondsumma, mida vaheüksus hoiab krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, ja koondsumma, mida vaheüksus hoiab muude finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides.

4.   Krediidiasutus või investeerimisühing käsitab finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste summat, mis on arvutatud käesoleva artikli lõike 2 kohaselt, määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 43 osutatud olulise investeeringuna ning arvab selle summa maha kooskõlas kõnealuse määruse artikli 36 lõike 1 punktiga i.

5.   Juhul kui investeeringuid esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatesse instrumentidesse hoitakse järgnevate vaheüksuste või mitme vaheüksuse kaudu kaudselt, kohaldatakse artikli 15d lõikeid 5 ja 6.

6.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda vaheüksuse poolt krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides või finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides hoitavaid koondsummasid täpselt kindlaks määrata, kasutab krediidiasutus või investeerimisühing selliste summade hindamiseks, mida ta ei suuda kindlaks määrata, maksimumsummasid, mida vaheüksus võib oma investeerimisvolituste kohaselt hoida.

7.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda kõnealuste investeerimisvolituste põhjal kindlaks määrata maksimumsummat, mida vaheüksus hoiab krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides või finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, käsitab krediidiasutus või investeerimisühing rahastamise summat, mida ta vaheüksuses hoiab, investeeringuna enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatesse instrumentidesse ning arvab selle maha kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktiga f.

8.   Erandina käesoleva artikli lõikest 7 käsitab krediidiasutus või investeerimisühing rahastamise summat, mida ta hoiab vaheüksuses, väheolulise investeeringuna ning arvab selle maha kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktiga h, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | rahastamise summad on väiksemad kui 0,25 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditest; |
| --- | --- |

a)

rahastamise summad on väiksemad kui 0,25 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditest;

| b) | rahastamise summad on väiksemad kui 10 miljonit eurot; |
| --- | --- |

b)

rahastamise summad on väiksemad kui 10 miljonit eurot;

| c) | krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole mõistlikult võimalik kindlaks määrata enda nende esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide summasid, mida hoiab vaheüksus. |
| --- | --- |

c)

krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole mõistlikult võimalik kindlaks määrata enda nende esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide summasid, mida hoiab vaheüksus.

9.   Kui vaheüksusele antud rahastamine on ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiate või osakute vormis, võib krediidiasutus või investeerimisühing käesoleva artikli lõikes 6 sätestatud koondsummade arvutamisel ja nende kohta aruandluse esitamisel tugineda määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 132 sätestatud tingimustel kõnealuse artikli lõikes 5 osutatud kolmandatele isikutele.

Artikkel 15f

Sünteetiliste osaluste arvutamine määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohaldamisel

1.   Sünteetiliste osaluste summa, mis kuulub määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohaselt esimese taseme põhiomavahendite kirjetest mahaarvamisele, on järgmine:

| a) | kauplemisportfelli kuuluvate osaluste puhul:






  i) | optsioonide puhul asjaomaste instrumentide delta ekvivalendi summa, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotisele; |
| --- | --- | --- |

a)

kauplemisportfelli kuuluvate osaluste puhul:

i)

optsioonide puhul asjaomaste instrumentide delta ekvivalendi summa, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotisele;

| ii) | mis tahes muude sünteetiliste osaluste puhul nimiväärtus või tinglik väärtus, olenevalt sellest, kumb neist on kohaldatav; |
| --- | --- |

ii)

mis tahes muude sünteetiliste osaluste puhul nimiväärtus või tinglik väärtus, olenevalt sellest, kumb neist on kohaldatav;

| b) | kauplemisportfelliväliste osaluste puhul:






  i) | ostuoptsioonide puhul praegune turuväärtus; |
| --- | --- | --- |

b)

kauplemisportfelliväliste osaluste puhul:

i)

ostuoptsioonide puhul praegune turuväärtus;

| ii) | mis tahes muude sünteetiliste osaluste puhul nimiväärtus või tinglik väärtus, olenevalt sellest, kumb neist on kohaldatav; |
| --- | --- |

ii)

mis tahes muude sünteetiliste osaluste puhul nimiväärtus või tinglik väärtus, olenevalt sellest, kumb neist on kohaldatav;

2.   Krediidiasutus või investeerimisühing arvab lõikes 1 osutatud sünteetilised osalused maha krediidiasutuse või investeerimisühingu ja vastaspoole vahelise lepingu allkirjastamise kuupäevast arvates.

Artikkel 15g

Oluliste investeeringute arvutamine määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti i kohaldamisel

1.   Selleks et hinnata, kas krediidiasutus või investeerimisühing hoiab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti i kohaldamisel vastavalt kõnealuse määruse artikli 43 punktile a üle 10 % finantssektori ettevõtja emiteeritud esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatest instrumentidest, liidavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kokku oma otsestes osalustes olevate pikkade kogupositsioonide summad ning kaudsed osalused kõnealuse finantssektori ettevõtja esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, millele on osutatud käesoleva määruse artikli 15a lõike 1 punktides d–h.

2.   Selleks et hinnata, kas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 43 punktides b ja c sätestatud tingimused on täidetud, võtab pädev asutus arvesse kaudseid ja sünteetilisi osalusi.

Artikkel 15h

Osalused täiendavates esimese taseme omavahendites ja teise taseme omavahendites

Käesoleva määruse artiklites 15a–15f sätestatud metoodikat kohaldatakse mutatis mutandis ka täiendavates esimese taseme omavahendites olevate osaluste suhtes määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punktide a, c ja d kohaldamisel ning teise taseme omavahendites olevate osaluste suhtes kõnealuse määruse artikli 66 punktide a, c ja d kohaldamisel, kusjuures viiteid esimese taseme põhiomavahenditele käsitatakse viidetena kas täiendavatele esimese taseme omavahenditele või teise taseme omavahenditele, olenevalt sellest, milline neist on kohaldatav.

Artikkel 15i

Finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate kaudsete osaluste mahaarvamise järjekord ja maksimumsumma

1.   Kui vaheüksus hoiab finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente ja teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente, arvatakse esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid maha esimesena, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid teisena ning teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid viimasena, ilma et see piiraks lõikes 2 või 3 sätestatud kohaldatavate piirangute kohaldamist.

2.   Kui vaheüksus hoiab krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahenditesse kuuluvaid instrumente, siis arvavad krediidiasutused ja investeerimisühingud lõike 1 kohaldamisel iga osaluse liigi suhtes esimesena maha nende endi omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevad osalused.

3.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing hoiab finantssektori ettevõtja kapitaliinstrumente kaudse osalusena, ei tohi krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahenditest mahaarvatav summa ületada järgmistest summadest väiksemat:

| a) | kogu rahastamine, mille krediidiasutus või investeerimisühing on vaheüksusele andnud; |
| --- | --- |

a)

kogu rahastamine, mille krediidiasutus või investeerimisühing on vaheüksusele andnud;

| b) | vaheüksuse poolt hoitavate finantssektori ettevõtja omavahenditesse kuuluvate instrumentide summa. |
| --- | --- |

b)

vaheüksuse poolt hoitavate finantssektori ettevõtja omavahenditesse kuuluvate instrumentide summa.

Artikkel 15j

Firmaväärtus

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktis h sätestatud mahaarvamiste kohaldamisel võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud otsustada, et kõnealuse määruse artikli 46 kohaselt mahaarvamisele kuuluva summa kindlaksmääramisel ei määra nad eraldi kindlaks firmaväärtust.”

| 3) | Lisatakse artikkel 24a:
  „Artikkel 24a
  Väljamaksed omavahenditesse kuuluvatelt instrumentidelt – laiapõhjalised turuindeksid
  1.   Intressimäära indeksit käsitatakse laiapõhjalise turuindeksina, kui see vastab kõigile järgmistele tingimustele:






  a) | seda kasutatakse pankadevaheliste laenuintressimäärade määramiseks ühes või mitmes valuutas; |
| --- | --- | --- |

3)

Lisatakse artikkel 24a:

„Artikkel 24a

Väljamaksed omavahenditesse kuuluvatelt instrumentidelt – laiapõhjalised turuindeksid

1.   Intressimäära indeksit käsitatakse laiapõhjalise turuindeksina, kui see vastab kõigile järgmistele tingimustele:

a)

seda kasutatakse pankadevaheliste laenuintressimäärade määramiseks ühes või mitmes valuutas;

| b) | seda kasutatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt samas valuutas väljastatud ujuva intressimääraga võla viiteintressimäärana, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

b)

seda kasutatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt samas valuutas väljastatud ujuva intressimääraga võla viiteintressimäärana, kui see on asjakohane;

| c) | seda arvutab keskmise intressimäärana asutus, mis on indeksis osalevatest krediidiasutustest ja investeerimisühingutest (edaspidi „paneel”) sõltumatu; |
| --- | --- |

c)

seda arvutab keskmise intressimäärana asutus, mis on indeksis osalevatest krediidiasutustest ja investeerimisühingutest (edaspidi „paneel”) sõltumatu;

| d) | kõik selle indeksi alusel määratud intressimäärad põhinevad kõnealusel pankadevahelisel turul tegutsevate krediidiasutuste ja investeerimisühingute paneeli poolt esitatud noteeringutel; |
| --- | --- |

d)

kõik selle indeksi alusel määratud intressimäärad põhinevad kõnealusel pankadevahelisel turul tegutsevate krediidiasutuste ja investeerimisühingute paneeli poolt esitatud noteeringutel;

| e) | punktis c osutatud paneeli koosseis tagab liikmesriigis tegutsevate krediidiasutuste ja investeerimisühingute piisava esinduslikkuse taseme. |
| --- | --- |

e)

punktis c osutatud paneeli koosseis tagab liikmesriigis tegutsevate krediidiasutuste ja investeerimisühingute piisava esinduslikkuse taseme.

2.   Lõike 1 punkti e kohaldamisel loetakse piisav esinduslikkuse tase saavutatuks ühel järgmistest juhtudest:

| a) | kui lõike 1 punktis c osutatud paneeli kuulub enne, kui intressimäära määramiseks kohaldatakse noteeringute mis tahes diskonteerimist, vähemalt kuus erinevat osalist; |
| --- | --- |

a)

kui lõike 1 punktis c osutatud paneeli kuulub enne, kui intressimäära määramiseks kohaldatakse noteeringute mis tahes diskonteerimist, vähemalt kuus erinevat osalist;

| b) | kui on täidetud kõik järgmised tingimused:






  i) | lõike 1 punktis c osutatud paneeli kuulub enne, kui intressimäära määramiseks kohaldatakse noteeringute mis tahes diskonteerimist, vähemalt neli erinevat osalist; |
| --- | --- | --- |

b)

kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

i)

lõike 1 punktis c osutatud paneeli kuulub enne, kui intressimäära määramiseks kohaldatakse noteeringute mis tahes diskonteerimist, vähemalt neli erinevat osalist;

| ii) | lõike 1 punktis c osutatud paneeli osalised esindavad vähemalt 60 % seotud turust. |
| --- | --- |

ii)

lõike 1 punktis c osutatud paneeli osalised esindavad vähemalt 60 % seotud turust.

3.   Lõike 2 punkti b alapunktis ii osutatud seotud turg on tegelike paneelis osalejate varade ja kohustuste summa omavääringus, jagatuna asjaomases liikmesriigis tegutsevate krediidiasutuste, sealhulgas seal asutatud filiaalide, ning asjaomases liikmesriigis tegutsevate rahaturufondide varade ja kohustuste summaga omavääringus.

4.   Aktsiaindeksit käsitatakse laiapõhjalise turuindeksina, kui see on vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 344 nõuetekohaselt diversifitseeritud.”

| 4) | Lisatakse artikkel 34a:
  „Artikkel 34a
  Vähemusosalused, mis arvatakse konsolideeritud esimese taseme põhiomavahendite hulka
  1.   Selleks et täpsustada allkonsolideeritud arvutus, mis on nõutav kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 84 lõikega 2, artikli 85 lõikega 2 ja artikli 87 lõikega 2, arvutatakse kõnealuse määruse artiklis 81 osutatud tütarettevõtja kvalifitseeruvad vähemusosalused sellise tütarettevõtja puhul, kes on ise emaettevõtjaks kõnealuse määruse artikli 81 lõikes 1 osutatud finantssektori ettevõtjale, vastavalt käesoleva artikli lõigetes 2–4 kirjeldatule.
  2.   Kui pädev asutus on kasutanud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 9 lõikega 1 ette nähtud kaalutlusõigust, tehakse käesoleva artikli lõigete 3 ja 4 kohane arvutus lähtuvalt krediidiasutuse või investeerimisühingu sellisest olukorrast, milles ta oleks, kui kaalutlusõigust poleks kasutatud.
  3.   Kui tütarettevõtja vastab oma konsolideeritud olukorra alusel määruse (EL) nr 575/2013 III osa sätetele, siis kohaldatakse järgmist käsitlust:






  a) | kõnealuse tütarettevõtja konsolideeritud esimese taseme põhiomavahendite hulka, millele on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 84 lõike 1 punktis a, arvatakse aktsepteeritavad vähemusosalused, mis tekivad tema enda tütarettevõtjatest ning mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 84 ja käesolevale määrusele; |
| --- | --- | --- |

4)

Lisatakse artikkel 34a:

„Artikkel 34a

Vähemusosalused, mis arvatakse konsolideeritud esimese taseme põhiomavahendite hulka

1.   Selleks et täpsustada allkonsolideeritud arvutus, mis on nõutav kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 84 lõikega 2, artikli 85 lõikega 2 ja artikli 87 lõikega 2, arvutatakse kõnealuse määruse artiklis 81 osutatud tütarettevõtja kvalifitseeruvad vähemusosalused sellise tütarettevõtja puhul, kes on ise emaettevõtjaks kõnealuse määruse artikli 81 lõikes 1 osutatud finantssektori ettevõtjale, vastavalt käesoleva artikli lõigetes 2–4 kirjeldatule.

2.   Kui pädev asutus on kasutanud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 9 lõikega 1 ette nähtud kaalutlusõigust, tehakse käesoleva artikli lõigete 3 ja 4 kohane arvutus lähtuvalt krediidiasutuse või investeerimisühingu sellisest olukorrast, milles ta oleks, kui kaalutlusõigust poleks kasutatud.

3.   Kui tütarettevõtja vastab oma konsolideeritud olukorra alusel määruse (EL) nr 575/2013 III osa sätetele, siis kohaldatakse järgmist käsitlust:

a)

kõnealuse tütarettevõtja konsolideeritud esimese taseme põhiomavahendite hulka, millele on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 84 lõike 1 punktis a, arvatakse aktsepteeritavad vähemusosalused, mis tekivad tema enda tütarettevõtjatest ning mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 84 ja käesolevale määrusele;

| b) | allkonsolideeritud arvutuse tegemisel on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 84 lõike 1 punkti a alapunktiga i nõutavaks esimese taseme põhiomavahendite summaks summa, mis on vajalik kõnealuse määruse artikli 84 lõike 1 punkti a kohaselt arvutatud kõnealuse tütarettevõtja esimese taseme põhiomavahendite nõuete täitmiseks tema konsolideeritud olukorra tasandil. Direktiivi 2013/36/EL artiklis 104 osutatud konkreetseteks omavahendite nõueteks on tütarettevõtja pädeva asutuse poolt ettenähtud nõuded; |
| --- | --- |

b)

allkonsolideeritud arvutuse tegemisel on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 84 lõike 1 punkti a alapunktiga i nõutavaks esimese taseme põhiomavahendite summaks summa, mis on vajalik kõnealuse määruse artikli 84 lõike 1 punkti a kohaselt arvutatud kõnealuse tütarettevõtja esimese taseme põhiomavahendite nõuete täitmiseks tema konsolideeritud olukorra tasandil. Direktiivi 2013/36/EL artiklis 104 osutatud konkreetseteks omavahendite nõueteks on tütarettevõtja pädeva asutuse poolt ettenähtud nõuded;

| c) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 84 lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaselt nõutavaks konsolideeritud esimese taseme põhiomavahendite summaks on panus, mille tütarettevõtja on oma konsolideeritud olukorra alusel teinud krediidiasutuse või investeerimisühingu neisse esimese taseme põhiomavahendite nõuetesse, mille jaoks arvutatakse aktsepteeritavad vähemusosalused konsolideeritud alusel. Kõnealuse panuse arvutamisel jäetakse elimineeritakse grupisisesed tehingud ettevõtjate vahel, kes on kaasatud krediidiasutuse või investeerimisühingu usaldatavusnõuete kohasesse konsolideerimisse. |
| --- | --- |

c)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 84 lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaselt nõutavaks konsolideeritud esimese taseme põhiomavahendite summaks on panus, mille tütarettevõtja on oma konsolideeritud olukorra alusel teinud krediidiasutuse või investeerimisühingu neisse esimese taseme põhiomavahendite nõuetesse, mille jaoks arvutatakse aktsepteeritavad vähemusosalused konsolideeritud alusel. Kõnealuse panuse arvutamisel jäetakse elimineeritakse grupisisesed tehingud ettevõtjate vahel, kes on kaasatud krediidiasutuse või investeerimisühingu usaldatavusnõuete kohasesse konsolideerimisse.

4.   Lõike 3 punktis c osutatud konsolideerimisel ei võta tütarettevõtja arvesse omavahendite nõudeid, mis tekivad tema tütarettevõtjatest, kes ei ole kaasatud selle krediidiasutuse või investeerimisühingu usaldatavusnõuete kohasesse konsolideerimisse, kelle kohta aktsepteeritavaid vähemusosalusi arvutatakse.

5.   Kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 84 lõikes 3 osutatud loobumist kohaldatakse tütarettevõtja suhtes, võib selle tütarettevõtja iga emaettevõtja, kes saab sellest loobumisest kasu, arvata oma esimese taseme põhiomavahendite hulka vähemusosalused, mis tekivad selle tütarettevõtja enda tütarettevõtjatest, kes saavad sellest loobumisest kasu, tingimusel et kõnealuse määruse artikli 84 lõikes 1 ja käesolevas määruses osutatud arvutused on tehtud igaühe kohta neist tütarettevõtjatest. Emaettevõtja tasandil omavahendite hulka arvatavate esimese taseme põhiomavahendite summa ei tohi ületada summat, mis oleks nende hulka arvatud juhul, kui tütarettevõtja suhtes ei oleks loobumist kohaldatud.

6.   Kui emaettevõtjal on vahepealse astme tütarettevõtja, kellele ei ole osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 81 lõikes 1, ja sellel vahepealse astme tütarettevõtjal on endal tütarettevõtjaid, kellele on osutatud kõnealuse määruse artikli 81 lõikes 1, võib emaettevõtja arvata oma esimese taseme põhiomavahendite hulka kõnealustest tütarettevõtjatest tulenevate vähemusosaluste summa, mis on arvutatud kõnealuse määruse artikli 81 lõike 1 kohaselt. Emaettevõtja ei saa siiski arvata oma esimese taseme põhiomavahendite hulka mis tahes vähemusosalusi, mis tulenevad vahepealse astme tütarettevõtjast, kellele ei ole osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 81 lõikes 1.

7.   Lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud metoodikat kohaldatakse mutatis mutandis ka kvalifitseeruvate esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide summa arvutamiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 85 ning kvalifitseeruvate omavahendite summa arvutamiseks vastavalt kõnealuse määruse artiklile 87, kusjuures viiteid esimese taseme põhiomavahenditele käsitatakse viidetena esimese taseme omavahenditele või omavahenditele.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. märts 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

1

(2)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 241/2014, 7. jaanuar 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid omavahendite nõudeid (ELT L 74, 14.3.2014, lk 8).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

3

---

| 17.6.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 150/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 150/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2015/924,

8. juuni 2015,

millega muudetakse määrust (EL) nr 321/2013, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – kaubavagunid” koostalitluse tehnilist kirjeldust

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/57/EÜ ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 881/2004 (2) artikliga 12 nõutakse, et Euroopa Raudteeagentuur (edaspidi „agentuur”) tagaks koostalitluse tehniliste kirjelduste (edaspidi „KTKd”) kohandamise kooskõlas tehnika arengu, turusuundumuste ja sotsiaalsete nõuetega ning teeks komisjonile ettepanekuid KTKdes selliste muudatuste tegemiseks, mida ta peab vajalikuks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 881/2004 (2) artikliga 12 nõutakse, et Euroopa Raudteeagentuur (edaspidi „agentuur”) tagaks koostalitluse tehniliste kirjelduste (edaspidi „KTKd”) kohandamise kooskõlas tehnika arengu, turusuundumuste ja sotsiaalsete nõuetega ning teeks komisjonile ettepanekuid KTKdes selliste muudatuste tegemiseks, mida ta peab vajalikuks.

| (2) | Komisjon andis 13. juuli 2007. aasta otsusega K(2007)3371 agentuurile raamvolituse teatavate toimingute teostamiseks kooskõlas nõukogu direktiiviga 96/48/EÜ (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/16/EÜ (4). Kõnealuse raamvolituse tingimuste kohaselt pidi agentuur läbi vaatama komisjoni määruses (EL) nr 321/2013 (5) kaubavagunite kohta sätestatud KTK. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon andis 13. juuli 2007. aasta otsusega K(2007)3371 agentuurile raamvolituse teatavate toimingute teostamiseks kooskõlas nõukogu direktiiviga 96/48/EÜ (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/16/EÜ (4). Kõnealuse raamvolituse tingimuste kohaselt pidi agentuur läbi vaatama komisjoni määruses (EL) nr 321/2013 (5) kaubavagunite kohta sätestatud KTK.

| (3) | 21. jaanuaril 2014 andis agentuur välja soovituse laiendada märgistuse „GE” kasutamist vagunitel (ERA-ADV-2014-1). |
| --- | --- |

(3)

21. jaanuaril 2014 andis agentuur välja soovituse laiendada märgistuse „GE” kasutamist vagunitel (ERA-ADV-2014-1).

| (4) | 21. mail 2014 esitas agentuur soovituse muuta KTKd seoses teatatud asutuse poolse liitpiduriklotside hindamisega (ERA-REC-109-2014-REC). |
| --- | --- |

(4)

21. mail 2014 esitas agentuur soovituse muuta KTKd seoses teatatud asutuse poolse liitpiduriklotside hindamisega (ERA-REC-109-2014-REC).

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 321/2013 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 321/2013 vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2008/57/EÜ artikli 29 lõike 1 kohaselt moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2008/57/EÜ artikli 29 lõike 1 kohaselt moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 321/2013 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 3 lisatakse punkt c:






  „c) | olemasoleva veeremi vagunid, mis on saanud kasutuselevõtuloa kooskõlas komisjoni otsusega 2006/861/EÜ, nagu seda on muudetud otsusega 2009/107/EÜ, või kooskõlas komisjoni otsusega 2006/861/EÜ, nagu seda on muudetud otsustega 2009/107/EÜ ja 2012/464/EL, ning mis vastavad otsuse 2009/107/EÜ punktis 7.6.4 sätestatud tingimustele, võivad saada lisa C liite punktis 5 kujutatud märgistuse „GE”, ilma et oleks vaja kolmanda isiku poolset hindamist või uut kasutuselevõtuluba. Käitatavate vagunite sellise märgistuse kasutamise eest vastutab raudteeveo-ettevõtja.” |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklisse 3 lisatakse punkt c:

„c)

olemasoleva veeremi vagunid, mis on saanud kasutuselevõtuloa kooskõlas komisjoni otsusega 2006/861/EÜ, nagu seda on muudetud otsusega 2009/107/EÜ, või kooskõlas komisjoni otsusega 2006/861/EÜ, nagu seda on muudetud otsustega 2009/107/EÜ ja 2012/464/EL, ning mis vastavad otsuse 2009/107/EÜ punktis 7.6.4 sätestatud tingimustele, võivad saada lisa C liite punktis 5 kujutatud märgistuse „GE”, ilma et oleks vaja kolmanda isiku poolset hindamist või uut kasutuselevõtuluba. Käitatavate vagunite sellise märgistuse kasutamise eest vastutab raudteeveo-ettevõtja.”

| 2) | Lisatakse artiklid 8a, 8b ja 8c:
  „Artikkel 8a
  1.   Olenemata lisa punkti 6.3 sätetest võib alates käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast algava kümneaastase üleminekuperioodi jooksul anda EÜ vastavustõendamise sertifikaadi allsüsteemile, mis sisaldab komponente, mis vastavad koostalitluse komponendile „ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement” ja millel ei ole EÜ vastavusdeklaratsiooni, kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | komponent on toodetud enne käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva ja |
| --- | --- | --- |

2)

Lisatakse artiklid 8a, 8b ja 8c:

„Artikkel 8a

1.   Olenemata lisa punkti 6.3 sätetest võib alates käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast algava kümneaastase üleminekuperioodi jooksul anda EÜ vastavustõendamise sertifikaadi allsüsteemile, mis sisaldab komponente, mis vastavad koostalitluse komponendile „ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement” ja millel ei ole EÜ vastavusdeklaratsiooni, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

komponent on toodetud enne käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva ja

| b) | koostalitluse komponenti on kasutatud allsüsteemis, mille on enne käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva heaks kiitnud ja kasutusele võtnud vähemalt üks liikmesriik. |
| --- | --- |

b)

koostalitluse komponenti on kasutatud allsüsteemis, mille on enne käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva heaks kiitnud ja kasutusele võtnud vähemalt üks liikmesriik.

2.   Sertifitseerimata koostalitluskomponente kasutava allsüsteemi tootmine, ajakohastamine ja uuendamine, sh allsüsteemile kasutuselevõtuloa väljaandmine, viiakse lõpule enne lõikes 1 sätestatud üleminekuperioodi lõppemist.

3.   Lõikes 1 viidatud üleminekuperioodi jooksul:

| a) | määratakse lõikes 1 viidatud allsüsteemi vastavuse tõendamise menetluse käigus nõuetekohaselt kindlaks mis tahes koostalitluskomponentide sertifitseerimata jätmise põhjused ja |
| --- | --- |

a)

määratakse lõikes 1 viidatud allsüsteemi vastavuse tõendamise menetluse käigus nõuetekohaselt kindlaks mis tahes koostalitluskomponentide sertifitseerimata jätmise põhjused ja

| b) | riiklikud ohutusasutused annavad direktiivi 2004/49/EÜ artiklis 18 viidatud aastaaruandes aru sertifitseerimata koostalitluskomponentide „ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement” kasutamisest seoses loamenetlusega. |
| --- | --- |

b)

riiklikud ohutusasutused annavad direktiivi 2004/49/EÜ artiklis 18 viidatud aastaaruandes aru sertifitseerimata koostalitluskomponentide „ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement” kasutamisest seoses loamenetlusega.

Artikkel 8b

1.   Lisa G liites loetletud koostalitluskomponentidel „ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement” ei pea kuni praeguse tüübikinnituse kehtivuse lõppemiseni olema EÜ vastavusdeklaratsiooni. Kõnealusel perioodil käsitatakse lisa G liites loetletud koostalitluskomponenti „ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement” käesolevale määrusele vastavana.

2.   Pärast praeguse tüübikinnituse kehtivuse lõppu peab lisa G liites loetletud koostalitluskomponentidel „ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement” olema EÜ vastavusdeklaratsioon.

Artikkel 8c

1.   Olenemata lisa punkti 6.3 sätetest võib pärast koostalitluskomponendi tüübikinnituse kehtivuse lõppemist algava kümneaastase üleminekuperioodi jooksul anda EÜ vastavustõendamise sertifikaadi allsüsteemile, mis sisaldab komponente, mis vastavad koostalitluse komponendile „ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement” ja millel ei ole EÜ vastavusdeklaratsiooni, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | koostalitluskomponent on toodetud enne selle tüübikinnituse kehtivuse lõppemist ja |
| --- | --- |

a)

koostalitluskomponent on toodetud enne selle tüübikinnituse kehtivuse lõppemist ja

| b) | koostalitluse komponenti on kasutatud allsüsteemis, mille on enne selle tüübikinnituse kehtivuse lõppemist heaks kiitnud ja kasutusele võtnud vähemalt üks liikmesriik. |
| --- | --- |

b)

koostalitluse komponenti on kasutatud allsüsteemis, mille on enne selle tüübikinnituse kehtivuse lõppemist heaks kiitnud ja kasutusele võtnud vähemalt üks liikmesriik.

2.   Sertifitseerimata koostalitluskomponente kasutava allsüsteemi tootmine, ajakohastamine ja uuendamine, sh allsüsteemile kasutuselevõtuloa väljaandmine, viiakse lõpule enne lõikes 1 sätestatud üleminekuperioodi lõppemist.

3.   Lõikes 1 viidatud üleminekuperioodi jooksul:

| a) | määratakse lõikes 1 viidatud allsüsteemi vastavuse tõendamise menetluse käigus nõuetekohaselt kindlaks mis tahes koostalitluskomponentide sertifitseerimata jätmise põhjused ja |
| --- | --- |

a)

määratakse lõikes 1 viidatud allsüsteemi vastavuse tõendamise menetluse käigus nõuetekohaselt kindlaks mis tahes koostalitluskomponentide sertifitseerimata jätmise põhjused ja

| b) | riiklikud ohutusasutused annavad direktiivi 2004/49/EÜ artiklis 18 viidatud aastaaruandes aru sertifitseerimata koostalitluskomponentide „ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement” kasutamisest seoses loamenetlusega.” |
| --- | --- |

b)

riiklikud ohutusasutused annavad direktiivi 2004/49/EÜ artiklis 18 viidatud aastaaruandes aru sertifitseerimata koostalitluskomponentide „ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement” kasutamisest seoses loamenetlusega.”

| 3) | Lisatakse artikkel 9a:
  „Artikkel 9a
  Koostalitluse komponendile „ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement” antud EÜ tüübihindamis- või EÜ projektihindamissertifikaat kehtib kümme aastat. Selle aja jooksul võib turule lasta sama tüüpi koostalitluskomponente sellise EÜ vastavusdeklaratsiooni alusel, milles viidatakse kõnealusele EÜ tüübihindamis- või EÜ projektihindamissertifikaadile.” |
| --- | --- |

3)

Lisatakse artikkel 9a:

„Artikkel 9a

Koostalitluse komponendile „ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement” antud EÜ tüübihindamis- või EÜ projektihindamissertifikaat kehtib kümme aastat. Selle aja jooksul võib turule lasta sama tüüpi koostalitluskomponente sellise EÜ vastavusdeklaratsiooni alusel, milles viidatakse kõnealusele EÜ tüübihindamis- või EÜ projektihindamissertifikaadile.”

| 4) | Artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Agentuur avaldab oma veebisaidil selliste lisa G liites viidatud liitpiduriklotside loetelu, mis on rahvusvahelise transpordi jaoks täielikult heaks kiidetud perioodil, kui neil piduritel ei ole EÜ deklaratsioone.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Agentuur avaldab oma veebisaidil selliste lisa G liites viidatud liitpiduriklotside loetelu, mis on rahvusvahelise transpordi jaoks täielikult heaks kiidetud perioodil, kui neil piduritel ei ole EÜ deklaratsioone.”

| 5) | Lisatakse artikkel 10a:
  „Artikkel 10a
  1.   Tehnika arenguga sammu pidamiseks võib olla vaja uuenduslikke lahendusi, mis ei vasta lisas sätestatud nõuetele ja/või mille puhul ei ole võimalik kasutada lisas esitatud hindamismeetodeid. Sel juhul töötatakse välja nende uuenduslike lahendustega seotud uued tehnilised kirjeldused ja/või uued hindamismeetodid.
  2.   Uuenduslikud lahendused võivad olla seotud allsüsteemiga „veerem – kaubavagunid”, selle osadega ja selle koostalitluskomponentidega.
  3.   Kui tehakse ettepanek uuendusliku lahenduse kohta, peab tootja või tema volitatud esindaja, kelle asukoht on liidus, näitama, kuidas see kaldub kõrvale käesoleva KTK asjaomastest sätetest või kuidas sellega täiendatakse käesoleva KTK asjaomaseid sätteid, ning esitama kõrvalekalded komisjonile analüüsimiseks.
  4.   Komisjon esitab oma arvamuse kavandatud uuendusliku lahenduse kohta. Kui komisjoni arvamus on positiivne, töötatakse välja asjakohased funktsioonide ja liideste kirjeldused ja hindamismeetodid, mis tuleb KTKsse lisada sellise uuendusliku lahenduse kasutamise lubamiseks, ning seejärel lisatakse need kirjeldused ja meetodid KTKsse direktiivi 2008/57/EÜ artikli 6 kohase läbivaatamisprotsessi käigus. Kui arvamus on negatiivne, ei tohi kavandatud uuenduslikku lahendust kohaldada.
  5.   Kuni KTKd ei ole läbi vaadatud, leitakse, et komisjoni positiivne arvamus on vastuvõetav tõend direktiivi 2008/57/EÜ olulistele nõuetele vastavuse kohta ning seda arvamust võib seega kasutada allsüsteemi hindamiseks.” |
| --- | --- |

5)

Lisatakse artikkel 10a:

„Artikkel 10a

1.   Tehnika arenguga sammu pidamiseks võib olla vaja uuenduslikke lahendusi, mis ei vasta lisas sätestatud nõuetele ja/või mille puhul ei ole võimalik kasutada lisas esitatud hindamismeetodeid. Sel juhul töötatakse välja nende uuenduslike lahendustega seotud uued tehnilised kirjeldused ja/või uued hindamismeetodid.

2.   Uuenduslikud lahendused võivad olla seotud allsüsteemiga „veerem – kaubavagunid”, selle osadega ja selle koostalitluskomponentidega.

3.   Kui tehakse ettepanek uuendusliku lahenduse kohta, peab tootja või tema volitatud esindaja, kelle asukoht on liidus, näitama, kuidas see kaldub kõrvale käesoleva KTK asjaomastest sätetest või kuidas sellega täiendatakse käesoleva KTK asjaomaseid sätteid, ning esitama kõrvalekalded komisjonile analüüsimiseks.

4.   Komisjon esitab oma arvamuse kavandatud uuendusliku lahenduse kohta. Kui komisjoni arvamus on positiivne, töötatakse välja asjakohased funktsioonide ja liideste kirjeldused ja hindamismeetodid, mis tuleb KTKsse lisada sellise uuendusliku lahenduse kasutamise lubamiseks, ning seejärel lisatakse need kirjeldused ja meetodid KTKsse direktiivi 2008/57/EÜ artikli 6 kohase läbivaatamisprotsessi käigus. Kui arvamus on negatiivne, ei tohi kavandatud uuenduslikku lahendust kohaldada.

5.   Kuni KTKd ei ole läbi vaadatud, leitakse, et komisjoni positiivne arvamus on vastuvõetav tõend direktiivi 2008/57/EÜ olulistele nõuetele vastavuse kohta ning seda arvamust võib seega kasutada allsüsteemi hindamiseks.”

| 6) | Määruse (EL) nr 321/2013 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

6)

Määruse (EL) nr 321/2013 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 8. juuni 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 191, 18.7.2008, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 881/2004, 29. aprill 2004, millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur (ELT L 164, 30.4.2004, lk 1).

2

(3)  Nõukogu direktiiv 96/48/EÜ, 23. juuli 1996, üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 6).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/16/EÜ, 19. märts 2001, üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta (EÜT L 110, 20.4.2001, lk 1).

4

(5)  Komisjoni määrus (EL) nr 321/2013, 13. märts 2013, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – kaubavagunid” koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2006/861/EÜ (ELT L 104, 12.4.2013, lk 1).

5

---

LISA

Määruse (EL) nr 321/2013 (WAG KTK) lisa muudetakse järgmiselt.

| (1) | 3. jaotise „Olulised nõuded” tabelisse 1 lisatakse veerus „Punkt” punktile 4.2.4.3.4 vastava rea alla järgmisi andmeid sisaldav rida:











  „4.2.4.3.5 | Ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement | 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3, 2.4.1 | | | | 2.4.3” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(1)

3. jaotise „Olulised nõuded” tabelisse 1 lisatakse veerus „Punkt” punktile 4.2.4.3.4 vastava rea alla järgmisi andmeid sisaldav rida:

„4.2.4.3.5

Ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement

1.1.1, 1.1.2, 1.1.3, 2.4.1

2.4.3”

| (2) | 4. jaotist „Allsüsteemi iseloomustus” muudetakse järgmiselt:






  a) | punktist 4.2.1 jäetakse välja kolmas lõik; |
| --- | --- | --- |

(2)

4. jaotist „Allsüsteemi iseloomustus” muudetakse järgmiselt:

a)

punktist 4.2.1 jäetakse välja kolmas lõik;

| b) | lisatakse punkt 4.2.4.3.5:
  „4.2.4.3.5.   
  Ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement


  Ratta veerepinna pidurite (s.o piduriklots) hõõrdumisel veerepinnaga tekib pidurdusjõud.
  Ratta veerepinna pidurite kasutamise korral aitab hõõrdeelement usaldusväärselt saavutada vajalikku pidurdustõhusust.
  Vastavustõendamist on kirjeldatud käesoleva KTK punktis 6.1.2.5.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse punkt 4.2.4.3.5:

„4.2.4.3.5.   
  Ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement

Ratta veerepinna pidurite (s.o piduriklots) hõõrdumisel veerepinnaga tekib pidurdusjõud.

Ratta veerepinna pidurite kasutamise korral aitab hõõrdeelement usaldusväärselt saavutada vajalikku pidurdustõhusust.

Vastavustõendamist on kirjeldatud käesoleva KTK punktis 6.1.2.5.”

| (3) | 5. jaotist „Koostalitluse komponendid” muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 5.2 asendatakse järgmisega:
  „5.2.   Uuenduslikud lahendused

  Artikli 10a kohaselt võivad uuenduslikud lahendused nõuda uusi kirjeldusi ja/või uusi hindamismeetodeid. Kõnealused kirjeldused ja hindamismeetodid töötatakse välja punktis 6.1.3 kirjeldatud protsessi abil, kui koostalitluse komponendi jaoks on ette nähtud uuenduslik lahendus.”; |
| --- | --- | --- |

(3)

5. jaotist „Koostalitluse komponendid” muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 5.2 asendatakse järgmisega:

„5.2.   Uuenduslikud lahendused

Artikli 10a kohaselt võivad uuenduslikud lahendused nõuda uusi kirjeldusi ja/või uusi hindamismeetodeid. Kõnealused kirjeldused ja hindamismeetodid töötatakse välja punktis 6.1.3 kirjeldatud protsessi abil, kui koostalitluse komponendi jaoks on ette nähtud uuenduslik lahendus.”;

| b) | lisatakse punkt 5.3.4a:
  „5.3.4a.   Ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement

  Ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement projekteeritakse kasutusvaldkonna jaoks ja seda hinnatakse sellega seoses järgmiste näitajate alusel:






  — | dünaamilise hõõrde tegurid ja nende tolerantsipiirid, |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punkt 5.3.4a:

„5.3.4a.   Ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement

Ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement projekteeritakse kasutusvaldkonna jaoks ja seda hinnatakse sellega seoses järgmiste näitajate alusel:

—

dünaamilise hõõrde tegurid ja nende tolerantsipiirid,

| — | minimaalse staatilise hõõrde tegur, |
| --- | --- |

—

minimaalse staatilise hõõrde tegur,

| — | elemendile avalduv maksimaalne lubatud pidurdusjõud, |
| --- | --- |

—

elemendile avalduv maksimaalne lubatud pidurdusjõud,

| — | sobivus teestruktuuril põhinevate rongituvastussüsteemide jaoks, |
| --- | --- |

—

sobivus teestruktuuril põhinevate rongituvastussüsteemide jaoks,

| — | sobivus raskete keskkonnatingimuste korral. |
| --- | --- |

—

sobivus raskete keskkonnatingimuste korral.

Ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement peab vastama punkti 4.2.4.3.5 nõuetele. Kõnealuseid nõudeid hinnatakse koostalitluse komponendi tasandil.”

| (4) | 6. jaotist „Vastavushindamine ja EÜ vastavustõendamine” muudetakse järgmiselt:






  a) | tabelisse 8 lisatakse rea „Moodul CH1” alla järgmine rida:






  „Moodul CV | Tüübivalideerimine ekspluatatsioonikogemuse alusel (kasutuskõlblikkus)” |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

6. jaotist „Vastavushindamine ja EÜ vastavustõendamine” muudetakse järgmiselt:

a)

tabelisse 8 lisatakse rea „Moodul CH1” alla järgmine rida:

„Moodul CV

Tüübivalideerimine ekspluatatsioonikogemuse alusel (kasutuskõlblikkus)”

| b) | tabelit 9 muudetakse järgmiselt:

  „Tabel 9


  Koostalitluse komponentide suhtes kohaldatavad moodulid













  Punkt | Komponent | Moodulid |
| --- | --- | --- | --- |
| CA1 või CA2 | CB + CD | CB + CF | CH | CH1 | CV |
| 4.2.3.6.1 | Käiguosa | | X | X | | X | |
| Käiguosa – kindlaksmääratud | X | | | X | | |
| 4.2.3.6.2 | Rattapaar | X (*) | X | X | X (*) | X | |
| 4.2.3.6.3 | Ratas | X (*) | X | X | X (*) | X | |
| 4.2.3.6.4 | Telg | X (*) | X | X | X (*) | X | |
| 4.2.4.3.5 | Ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement | X (*) | X | X | X (*) | X | X (**) |
| 5.3.5 | Tagaosa signaaltuli | X | | | X | | |

b)

tabelit 9 muudetakse järgmiselt:

„Tabel 9

Koostalitluse komponentide suhtes kohaldatavad moodulid

Punkt

Komponent

Moodulid

CA1 või CA2

CB + CD

CB + CF

CH

CH1

CV

4.2.3.6.1

Käiguosa

X

X

X

Käiguosa – kindlaksmääratud

X

X

4.2.3.6.2

Rattapaar

X (*)

X

X

X (*)

X

4.2.3.6.3

Ratas

X (*)

X

X

X (*)

X

4.2.3.6.4

Telg

X (*)

X

X

X (*)

X

4.2.4.3.5

Ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement

X (*)

X

X

X (*)

X

X (**)

5.3.5

Tagaosa signaaltuli

X

X

| c) | punkti 6.1.2.4 järele lisatakse punkt 6.1.2.5:
  „6.1.2.5.   Ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement

  Ratta veerepinna pidurite hõõrdeelemendi vastavuse tõendamiseks tuleb kindlaks määrata järgmised hõõrdeelemendi näitajad kooskõlas Euroopa Raudteeagentuuri (ERA) tehnilise dokumendi ERA/TD/2013-02/INT versiooniga 2.0 (XX.XX.2014), mis on avaldatud ERA veebisaidil (http://www.era.europa.eu):






  — | dünaamilise hõõrdumise tõhusus (4. peatükk); |
| --- | --- | --- |

c)

punkti 6.1.2.4 järele lisatakse punkt 6.1.2.5:

„6.1.2.5.   Ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement

Ratta veerepinna pidurite hõõrdeelemendi vastavuse tõendamiseks tuleb kindlaks määrata järgmised hõõrdeelemendi näitajad kooskõlas Euroopa Raudteeagentuuri (ERA) tehnilise dokumendi ERA/TD/2013-02/INT versiooniga 2.0 (XX.XX.2014), mis on avaldatud ERA veebisaidil (http://www.era.europa.eu):

—

dünaamilise hõõrdumise tõhusus (4. peatükk);

| — | staatilise hõõrdumise tõhusus (5. peatükk); |
| --- | --- |

—

staatilise hõõrdumise tõhusus (5. peatükk);

| — | mehaanilised näitajad, sh nihke- ja paindetugevuskatsega määratud omadused (6. peatükk). |
| --- | --- |

—

mehaanilised näitajad, sh nihke- ja paindetugevuskatsega määratud omadused (6. peatükk).

Järgmiste asjaoludega sobivust tuleb tõendada kooskõlas ERA tehnilise dokumendi ERA/TD/2013-02/INT versiooni 2.0 ((XX.XX.2014), mis on avaldatud ERA veebisaidil (http://www.era.europa.eu)) 7. ja 8. peatükiga, kui hõõrdeelement on ette nähtud:

| — | teestruktuuril põhinevate rongituvastussüsteemide jaoks ja/või |
| --- | --- |

—

teestruktuuril põhinevate rongituvastussüsteemide jaoks ja/või

| — | rasketes keskkonnatingimustes. |
| --- | --- |

—

rasketes keskkonnatingimustes.

Kui tootjal ei ole (tema enda hinnangu kohaselt) piisavalt ekspluatatsioonikogemusi seoses kavandatava konstruktsiooniga, peab tüübivalideerimine ekspluatatsioonikogemuste alusel (moodul CV) olema kasutuskõlblikkuse hindamise üks osa. Enne sõidukatsetuste alustamist tuleb sobiva mooduli (CB või CH1) abil kindlaks teha koostalitluse komponendi konstruktsiooni vastavus nõuetele.

Sõidukatsetused tehakse tootja taotluse alusel ja tootja peab sõlmima raudteeveo-ettevõtjaga kokkuleppe raudteeveo-ettevõtja osalemiseks sellises hindamises.

Selliste hõõrdeelementide sobivust teestruktuuril põhinevate rongituvastussüsteemide jaoks, mida kavatsetakse kasutada ERA tehnilise dokumendi ERA/TD/2013-02/INT versiooni 2.0 ((XX.XX.2014), mis on avaldatud ERA veebisaidil (http://www.era.europa.eu)) 7. peatükiga ettenähtust laiemalt, võib tõendada punktis 6.1.3 uuenduslike lahenduste kohta kehtestatud menetlusega.

Selliste hõõrdeelementide sobivust dünamomeetriliselt katsetatud keskkonnatingimuste jaoks, mida kavatsetakse kasutada ERA tehnilise dokumendi ERA/TD/2013-02/INT versiooni 2.0 ((XX.XX.2014), mis on avaldatud ERA veebisaidil (http://www.era.europa.eu)) punktiga 8.2.1 ettenähtust laiemalt, võib tõendada punktis 6.1.3 uuenduslike lahenduste kohta kehtestatud menetlusega.”;

| d) | punkt 6.1.3 asendatakse järgmisega:
  „6.1.3.   Uuenduslikud lahendused

  Kui koostalitluse komponendiks kavandatakse artiklis 10a viidatud uuenduslikku lahendust, peab selle tootja või tema volitatud esindaja, kes on asutatud Euroopa Liidus, kohaldama artiklis 10a kirjeldatud menetlust.”; |
| --- | --- |

d)

punkt 6.1.3 asendatakse järgmisega:

„6.1.3.   Uuenduslikud lahendused

Kui koostalitluse komponendiks kavandatakse artiklis 10a viidatud uuenduslikku lahendust, peab selle tootja või tema volitatud esindaja, kes on asutatud Euroopa Liidus, kohaldama artiklis 10a kirjeldatud menetlust.”;

| e) | punkti 6.2.2.3 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Kui standardi EN 14363:2005 punktis 5.4.4.4 kirjeldatud katseid kahel erineva kaldega rööbasteel ei ole võimalik teha, võib katsed teha ainult ühe rööbastee kaldega, tingimusel et need hõlmavad kokkupuutetingimuste vahemikku, mis on esitatud ERA 11. veebruari 2013. aasta tehnilise dokumendi ERA/TD/2013/01/INT versiooni 1.0 (avaldatud ERA veebisaidil (http://www.era.europa.eu) punktis 1.1.”; |
| --- | --- |

e)

punkti 6.2.2.3 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Kui standardi EN 14363:2005 punktis 5.4.4.4 kirjeldatud katseid kahel erineva kaldega rööbasteel ei ole võimalik teha, võib katsed teha ainult ühe rööbastee kaldega, tingimusel et need hõlmavad kokkupuutetingimuste vahemikku, mis on esitatud ERA 11. veebruari 2013. aasta tehnilise dokumendi ERA/TD/2013/01/INT versiooni 1.0 (avaldatud ERA veebisaidil (http://www.era.europa.eu) punktis 1.1.”;

| f) | punkt 6.2.3 asendatakse järgmisega:
  „6.2.3.   Uuenduslikud lahendused

  Kui allsüsteemi „veerem – kaubavagunid” jaoks kavandatakse artiklis 10a viidatud uuenduslikku lahendust, peab taotleja kohaldama artiklis 10a kirjeldatud menetlust.” |
| --- | --- |

f)

punkt 6.2.3 asendatakse järgmisega:

„6.2.3.   Uuenduslikud lahendused

Kui allsüsteemi „veerem – kaubavagunid” jaoks kavandatakse artiklis 10a viidatud uuenduslikku lahendust, peab taotleja kohaldama artiklis 10a kirjeldatud menetlust.”

| (5) | 7. peatüki „Rakendamine” punkti 7.1.2 alapunkti j teine lause jäetakse välja. |
| --- | --- |

(5)

7. peatüki „Rakendamine” punkti 7.1.2 alapunkti j teine lause jäetakse välja.

| (6) | A liite tabeli A.1 viimane rida jäetakse välja. |
| --- | --- |

(6)

A liite tabeli A.1 viimane rida jäetakse välja.

| (7) | C liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 9 taane l asendatakse järgmisega:






  „l) | Kui pidurisüsteemil peab koostalitluse komponendina olema ratta veerepinda mõjutav hõõrdeelement, peab see koostalitluse komponent vastama lisaks punkti 6.1.2.5 nõuetele ka dokumendile UIC 541–4:2010. Sel juhul peab ratta veerepinna pidurite hõõrdeelemendi tootja või tema volitatud esindaja, kes on asutatud Euroopa Liidus, saama Rahvusvaheliselt Raudteeliidult sellekohase loa.”; |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

C liidet muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 9 taane l asendatakse järgmisega:

„l)

Kui pidurisüsteemil peab koostalitluse komponendina olema ratta veerepinda mõjutav hõõrdeelement, peab see koostalitluse komponent vastama lisaks punkti 6.1.2.5 nõuetele ka dokumendile UIC 541–4:2010. Sel juhul peab ratta veerepinna pidurite hõõrdeelemendi tootja või tema volitatud esindaja, kes on asutatud Euroopa Liidus, saama Rahvusvaheliselt Raudteeliidult sellekohase loa.”;

| b) | punkti 14 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Ratta veerepinna pidurisüsteemide kasutamise korral on see tingimus täidetud, kui ratta veerepinna piduri hõõrdeelement kui koostalitluse komponent vastab lisaks punkti 6.1.2.5 nõuetele ka dokumendile UIC 541–4:2010 ning kui ratast:






  — | on hinnatud kooskõlas punktiga 6.1.2.3 ja |
| --- | --- | --- |

b)

punkti 14 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Ratta veerepinna pidurisüsteemide kasutamise korral on see tingimus täidetud, kui ratta veerepinna piduri hõõrdeelement kui koostalitluse komponent vastab lisaks punkti 6.1.2.5 nõuetele ka dokumendile UIC 541–4:2010 ning kui ratast:

—

on hinnatud kooskõlas punktiga 6.1.2.3 ja

| — | see vastab C liite punkti 15 tingimustele.” |
| --- | --- |

—

see vastab C liite punkti 15 tingimustele.”

| (8) | D liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | Rea „Seisupidur – 4.2.4.3.2.2” järele lisatakse veergu „Hinnatavad omadused” uus rida järgmiste andmetega:








  „Ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement | 4.2.4.3.5 | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.1.2.5 | ERA [kuupäev] tehniline dokument ERA/TD/2013-02/INT, versioon 2.0 (XX.XX.2014) | Kõik” |

(8)

D liidet muudetakse järgmiselt:

a)

Rea „Seisupidur – 4.2.4.3.2.2” järele lisatakse veergu „Hinnatavad omadused” uus rida järgmiste andmetega:

„Ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement

4.2.4.3.5

—

—

6.1.2.5

ERA [kuupäev] tehniline dokument ERA/TD/2013-02/INT, versioon 2.0 (XX.XX.2014)

Kõik”

| b) | veerus „Viited kohustuslikule standardile” asendatakse rida „EN 15551:2009+A1:2010” järgmisega: | | „EN 15551:2009+A1:2010 | 6.2, 6.2.3.1” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

veerus „Viited kohustuslikule standardile” asendatakse rida „EN 15551:2009+A1:2010” järgmisega:

„EN 15551:2009+A1:2010

6.2, 6.2.3.1”

| c) | veerus „Viited kohustuslikule standardile” lisatakse rea „UIC 542:2010” alla järgmine rida: | | „UIC 541–4:2010 | Kõik” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

veerus „Viited kohustuslikule standardile” lisatakse rea „UIC 542:2010” alla järgmine rida:

„UIC 541–4:2010

Kõik”

| (9) | E liite punkti 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Tagalampide värv on kooskõlas standardi EN 15153-1:2013 punktiga 5.5.3.” |
| --- | --- |

(9)

E liite punkti 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Tagalampide värv on kooskõlas standardi EN 15153-1:2013 punktiga 5.5.3.”

| (10) | F liites lisatakse veerus „Veeremi allsüsteemi element” rea „Rataste lohisemise vältimise süsteem” järele järgmine rida:










  „Ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement | 4.2.4.3.5 | X | X | X | 6.1.2.5” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(10)

F liites lisatakse veerus „Veeremi allsüsteemi element” rea „Rataste lohisemise vältimise süsteem” järele järgmine rida:

„Ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement

4.2.4.3.5

X

X

X

6.1.2.5”

---

(*)  Mooduleid CA1, CA2 või CH võib kasutada ainult nende toodete puhul, mis on turule viidud ja seega välja töötatud enne käesoleva KTK jõustumist, kui tootja tõendab teavitatud asutusele, et projekti ülevaatus ja tüübihindamine viidi eelnevaks rakendamiseks ellu võrreldavates tingimustes ning et need on kooskõlas käesoleva KTK nõuetega; kõnealune tõendamine dokumenteeritakse ning seda peetakse samal tasemel tõendusmaterjaliks kui moodul CB või projektihindamine kooskõlas mooduliga CH1.

(**)  Moodulit CV tuleb kasutada juhul, kui ratta veerepinna pidurite hõõrdeelemendi tootjal ei ole seoses kavandatava konstruktsiooniga (tema enda hinnangul) piisavalt ekspluatatsioonikogemusi.”;

---

| 17.6.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 150/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 150/17

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/925,

16. juuni 2015,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuni 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 142,4 |
| MK | 77,9 |
| TR | 74,2 |
| ZZ | 98,2 |
| 0707 00 05 | AL | 13,4 |
| MK | 36,2 |
| TR | 126,8 |
| ZZ | 58,8 |
| 0709 93 10 | TR | 122,0 |
| ZZ | 122,0 |
| 0805 50 10 | AR | 127,3 |
| BO | 147,7 |
| BR | 107,1 |
| TR | 111,0 |
| ZA | 147,8 |
| ZZ | 128,2 |
| 0808 10 80 | AR | 167,0 |
| BR | 99,4 |
| CL | 126,0 |
| NZ | 148,2 |
| US | 180,2 |
| ZA | 126,3 |
| ZZ | 141,2 |
| 0809 10 00 | TR | 253,0 |
| ZZ | 253,0 |
| 0809 29 00 | TR | 340,7 |
| ZZ | 340,7 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

142,4

MK

77,9

TR

74,2

ZZ

98,2

0707 00 05

AL

13,4

MK

36,2

TR

126,8

ZZ

58,8

0709 93 10

TR

122,0

ZZ

122,0

0805 50 10

AR

127,3

BO

147,7

BR

107,1

TR

111,0

ZA

147,8

ZZ

128,2

0808 10 80

AR

167,0

BR

99,4

CL

126,0

NZ

148,2

US

180,2

ZA

126,3

ZZ

141,2

0809 10 00

TR

253,0

ZZ

253,0

0809 29 00

TR

340,7

ZZ

340,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 17.6.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 150/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 150/19

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/926,

16. märts 2015,

millega määratakse kindlaks assotsiatsiooninõukogus, mis on moodustatud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel, Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses eripartnerlust ellu viiva ELi-Tuneesia tegevuskava (2013–2017) rakendamist käsitleva soovituse vastuvõtmisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühisettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa – Vahemere piirkonna leping assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel (1) (edaspidi „leping”) allkirjastati 17. juulil 1995 ning see jõustus 1. märtsil 1998. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa – Vahemere piirkonna leping assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel (1) (edaspidi „leping”) allkirjastati 17. juulil 1995 ning see jõustus 1. märtsil 1998.

| (2) | Lepinguosalistel on kavas Euroopa naabruspoliitika raames heaks kiita eripartnerlust ellu viiv ELi-Tuneesia uus tegevuskava (2013–2017) (edaspidi „tegevuskava”). Kõnealune tegevuskava peegeldab lepinguosalisi ühendavat eripartnerlust ja peaks kaasa aitama lepingu rakendamisele selles sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalike konkreetsete meetmete väljatöötamise ja vastuvõtmise kaudu. |
| --- | --- |

(2)

Lepinguosalistel on kavas Euroopa naabruspoliitika raames heaks kiita eripartnerlust ellu viiv ELi-Tuneesia uus tegevuskava (2013–2017) (edaspidi „tegevuskava”). Kõnealune tegevuskava peegeldab lepinguosalisi ühendavat eripartnerlust ja peaks kaasa aitama lepingu rakendamisele selles sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalike konkreetsete meetmete väljatöötamise ja vastuvõtmise kaudu.

| (3) | Liidu seisukoht assotsiatsiooninõukogus peaks tuginema lisatud soovituse eelnõule, |
| --- | --- |

(3)

Liidu seisukoht assotsiatsiooninõukogus peaks tuginema lisatud soovituse eelnõule,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu nimel võetav seisukoht assotsiatsiooninõukogus, mis on moodustatud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel, tegevuskava rakendamise kohta põhineb käesolevale otsusele lisatud assotsiatsiooninõukogu soovituse eelnõul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 16. märts 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  EÜT L 97, 30.3.1998, lk 2.

1

---

EELNÕU

ELi-TUNEESIA ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU SOOVITUS nr 2015/...,

...,

Euroopa naabruspoliitika raames eripartnerlust ellu viiva ELi-Tuneesia tegevuskava (2013–2017) rakendamise kohta

ELi-TUNEESIA ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa-Vahemere piirkonna lepingut assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel, eriti selle artiklit 80,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa-Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel (1)) (edaspidi „leping”) artikliga 80 volitatakse assotsiatsiooninõukogu koostama soovitused, mida ta peab lepingu eesmärkide saavutamiseks vajalikuks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa-Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel (1)) (edaspidi „leping”) artikliga 80 volitatakse assotsiatsiooninõukogu koostama soovitused, mida ta peab lepingu eesmärkide saavutamiseks vajalikuks.

| (2) | Lepingu artikli 90 kohaselt võtavad lepinguosalised üld- või erimeetmeid, mida on vaja kõnealusest lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks, ja tagavad lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikli 90 kohaselt võtavad lepinguosalised üld- või erimeetmeid, mida on vaja kõnealusest lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks, ja tagavad lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise.

| (3) | Lepinguosalised on Euroopa naabruspoliitika raames heaks kiitnud eripartnerlust ellu viiva ELi-Tuneesia tegevuskava (2013–2017) (edaspidi „tegevuskava”) teksti. |
| --- | --- |

(3)

Lepinguosalised on Euroopa naabruspoliitika raames heaks kiitnud eripartnerlust ellu viiva ELi-Tuneesia tegevuskava (2013–2017) (edaspidi „tegevuskava”) teksti.

| (4) | Kõnealune tegevuskava peaks aitama kaasa lepingu rakendamisele, võimaldades lepinguosalistel ühiselt välja töötada ja kokku leppida konkreetsed meetmed, mis annavad kõnealuseks rakendamiseks praktilised suunised. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealune tegevuskava peaks aitama kaasa lepingu rakendamisele, võimaldades lepinguosalistel ühiselt välja töötada ja kokku leppida konkreetsed meetmed, mis annavad kõnealuseks rakendamiseks praktilised suunised.

| (5) | Tegevuskava eesmärgiks on ühelt poolt kavandada lepinguosaliste lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks vajalikud konkreetsed meetmed ning teiselt poolt luua laiem raamistik Euroopa Liidu ja Tuneesia suhete edasiseks tugevdamiseks, et suurendada oluliselt majandusintegratsiooni ning tugevdada poliitilist koostööd kooskõlas lepingu üldiste eesmärkidega, |
| --- | --- |

(5)

Tegevuskava eesmärgiks on ühelt poolt kavandada lepinguosaliste lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks vajalikud konkreetsed meetmed ning teiselt poolt luua laiem raamistik Euroopa Liidu ja Tuneesia suhete edasiseks tugevdamiseks, et suurendada oluliselt majandusintegratsiooni ning tugevdada poliitilist koostööd kooskõlas lepingu üldiste eesmärkidega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

Ainus artikkel

Assotsiatsiooninõukogu soovitab lepinguosalistel rakendada tegevuskava (2) niivõrd kui selline rakendamine on suunatud lepingu eesmärkide saavutamisele.

...,

Assotsiatsiooninõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT L 278, 21.10.2005, lk 9.

1

(2)  Vt dokumenti st 15164/14 ADD1, lk 5, aadressilt http://register.consilium.europa.eu.

2

---

| 17.6.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 150/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 150/21

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS (ÜVJP) 2015/927,

9. juuni 2015,

Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformide alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni (EUSEC RD Congo) juhi ametisse nimetamise ning otsuse EUSEC/1/2012 kehtetuks tunnistamise kohta (EUSEC/1/2015)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 38,

võttes arvesse nõukogu 21. septembri 2010. aasta otsust 2010/565/ÜVJP Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformide alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni (EUSEC RD Congo) kohta, (1) eriti selle artiklit 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt otsuse 2010/565/ÜVJP artiklile 8 on poliitika- ja julgeolekukomitee kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 38 kolmanda lõiguga volitatud tegema asjakohaseid otsuseid EUSEC RD Congo poliitilise kontrolli ja strateegilise juhtimise teostamise kohta, sealhulgas tegema missiooni juhi määramist käsitlevaid otsuseid. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt otsuse 2010/565/ÜVJP artiklile 8 on poliitika- ja julgeolekukomitee kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 38 kolmanda lõiguga volitatud tegema asjakohaseid otsuseid EUSEC RD Congo poliitilise kontrolli ja strateegilise juhtimise teostamise kohta, sealhulgas tegema missiooni juhi määramist käsitlevaid otsuseid.

| (2) | Nõukogu võttis 8. juunil 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/883, (2) millega pikendati Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformide alast Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni (EUSEC RD Congo) 30. juunini 2016. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 8. juunil 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/883, (2) millega pikendati Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformide alast Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni (EUSEC RD Congo) 30. juunini 2016.

| (3) | Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 2. oktoobril 2012 vastu otsuse EUSEC/1/2012, (3) millega nimetati kolonel Jean-Louis NURENBERG missiooni EUSEC RD Congo juhiks. |
| --- | --- |

(3)

Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 2. oktoobril 2012 vastu otsuse EUSEC/1/2012, (3) millega nimetati kolonel Jean-Louis NURENBERG missiooni EUSEC RD Congo juhiks.

| (4) | Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegi ettepaneku nimetada missiooni EUSEC RD Congo juhiks kolonel Johan DE LAERE kolonel Jean-Louis NURENBERGi asemele alates 1. juulist 2015 üheks aastaks, |
| --- | --- |

(4)

Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegi ettepaneku nimetada missiooni EUSEC RD Congo juhiks kolonel Johan DE LAERE kolonel Jean-Louis NURENBERGi asemele alates 1. juulist 2015 üheks aastaks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kolonel Johan DE LAERE nimetatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformide alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni (EUSEC RD Congo) juhiks alates 1. juulist 2015 kuni 30. juunini 2016.

Artikkel 2

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus EUSEC/1/2012 tunnistatakse kehtetuks alates 1. juulist 2015.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2015.

Brüssel, 9. juuni 2015

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

W. STEVENS

---

(1)  ELT L 248, 22.9.2010, lk 59.

1

(2)  Nõukogu 8. juuni 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/883, millega muudetakse otsust 2010/565/ÜVJP Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformide alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni (EUSEC RD Congo) kohta ja pikendatakse selle otsuse kehtivust (ELT L 143, 9.6.2015, lk 14).

2

(3)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 2. oktoobri 2012. aasta otsus EUSEC/1/2012 Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformide alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni (EUSEC RD Congo) juhi ametisse nimetamise kohta (ELT L 272, 6.10.2012, lk 19).

3

---

| 17.6.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 150/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 150/23

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/928,

15. juuni 2015,

millega nimetatakse ametisse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi nõukogu Leedu liige ja asendusliige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. mai 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 1365/75 (Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta), (1) eriti selle artiklit 6,

võttes arvesse liikmesriikide valitsuste ning töötajate ja tööandjate organisatsioonide esitatud kandidaatide nimekirju

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu nimetas oma 2. detsembri 2013. aasta otsusega, (2)8. juuli 2014. aasta otsusega (3) ja 18. novembri 2014. aasta otsusega (4) kuni 30. novembrini 2016 ametisse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi nõukogu liikmed ja asendusliikmed (välja arvatud teatavad liikmed). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu nimetas oma 2. detsembri 2013. aasta otsusega, (2)8. juuli 2014. aasta otsusega (3) ja 18. novembri 2014. aasta otsusega (4) kuni 30. novembrini 2016 ametisse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi nõukogu liikmed ja asendusliikmed (välja arvatud teatavad liikmed).

| (2) | Tööandjate organisatsioon BUSINESSEUROPE on esitanud kandidaadid kahele vabanenud kohale, |
| --- | --- |

(2)

Tööandjate organisatsioon BUSINESSEUROPE on esitanud kandidaadid kahele vabanenud kohale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi nõukogu liikmeks ja asendusliikmeks nimetatakse kuni 30. novembrini 2016 järgmised isikud:

III.   TÖÖANDJATE ORGANISATSIOONIDE ESINDAJAD

| Riik | Liige | Asendusliige |
| --- | --- | --- |
| Leedu | Danukas ARLAUSKAS | Vaidotas LEVICKIS |

Riik

Liige

Asendusliige

Leedu

Danukas ARLAUSKAS

Vaidotas LEVICKIS

Artikkel 2

Nõukogu nimetab veel määramata liikmed ja asendusliikmed ametisse hiljem.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Luxembourg, 15. juuni 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

Kaspars GERHARDS

---

(1)  EÜT L 139, 30.5.1975, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta otsus Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi juhatuse liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta (ELT C 358, 7.12.2013, lk 5).

2

(3)  Nõukogu 8. juuli 2014. aasta otsus 2014/462/EL Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi juhatuse Ungari liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta (ELT L 209, 16.7.2014, lk 54).

3

(4)  Nõukogu 18. novembri 2014. aasta otsus Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi juhatuse Malta asendusliikme ametisse nimetamise kohta (ELT C 420, 22.11.2014, lk 4).

4

---

Parandused

| 17.6.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 150/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 150/24

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/40/EL (tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/37/EÜ) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 127, 29. aprill 2014
  )

Leheküljel 19 artikli 10 lõike 1 punktis f

asendatakse

| „f) | on esitatud sellises vormis ja proportsioonis ning sellise kujunduse ja küljendusega, nagu komisjon on lõike 3 kohaselt kindlaks määranud;” |
| --- | --- |

„f)

on esitatud sellises vormis ja proportsioonis ning sellise kujunduse ja küljendusega, nagu komisjon on lõike 3 kohaselt kindlaks määranud;”

järgmisega:

| „f) | on esitatud sellises vormis ja proportsioonis ning sellise kujunduse ja küljendusega, nagu komisjon on lõike 4 kohaselt kindlaks määranud;”. |
| --- | --- |

„f)

on esitatud sellises vormis ja proportsioonis ning sellise kujunduse ja küljendusega, nagu komisjon on lõike 4 kohaselt kindlaks määranud;”.

---