# Euroopan unionin L 109/2014

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 109 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 57. vuosikerta12. huhtikuu 2014 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 109

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

57. vuosikerta12. huhtikuu 2014

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | | 2014/204/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 11 päivänä helmikuuta2014, Norjan kuningaskunnan osallistumista Euroopanturvapaikka-asioiden tukiviraston toimintaan koskevistayksityiskohtaisista säännöistä Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnanvälillä tehdyn järjestelyasiakirjan allekirjoittamisesta unioninpuolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta | 1 |
| | | Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan välinen sopimus Norjankuningaskunnan osallistumista Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastontoimintaan koskevista yksityiskohtaisista säännöistä | 3 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 371/2014, annettu 10 päivänä huhtikuuta 2014, Iranin tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 359/2011 12 artiklan 1 kohdan täytäntöönpanosta | 9 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 372/2014, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2014, asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta tiettyjen määräaikojen laskemisen, kantelujen käsittelyn ja luottamuksellisten tietojen yksilöimisen ja suojelun osalta (
  1
  ) | 14 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 373/2014, annettu 11 päivänä huhtikuuta 2014, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 23 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös 2014/205/YUTP, annettu 10 päivänä huhtikuuta 2014, Iranin tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2011/235/YUTP muuttamisesta | 25 |
| | | 2014/206/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 6 päivänä marraskuuta 2013, Saksan toteuttamista toimenpiteistä HoKaWe Eberswalde GmbH -yrityksen hyväksi SA.34721 (2012/C) (ex 2012/NN) (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 7058) (
  1
  ) | 30 |
| | | 2014/207/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 11 päivänä huhtikuuta 2014, .eu-aluetunnusrekisterin nimeämisestä (
  1
  ) | 41 |
| | | SUOSITUKSET |
| | | 2014/208/EU |
| | * | Komission suositus, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2014, yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan raportoinnin (noudata tai selitä) laadusta (
  1
  ) | 43 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

2014/204/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 11 päivänä helmikuuta2014, Norjan kuningaskunnan osallistumista Euroopanturvapaikka-asioiden tukiviraston toimintaan koskevistayksityiskohtaisista säännöistä Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnanvälillä tehdyn järjestelyasiakirjan allekirjoittamisesta unioninpuolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

1

Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan välinen sopimus Norjankuningaskunnan osallistumista Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastontoimintaan koskevista yksityiskohtaisista säännöistä

3

ASETUKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 371/2014, annettu 10 päivänä huhtikuuta 2014, Iranin tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 359/2011 12 artiklan 1 kohdan täytäntöönpanosta

9

*

Komission asetus (EU) N:o 372/2014, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2014, asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta tiettyjen määräaikojen laskemisen, kantelujen käsittelyn ja luottamuksellisten tietojen yksilöimisen ja suojelun osalta (
  1
  )

1

14

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 373/2014, annettu 11 päivänä huhtikuuta 2014, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

23

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös 2014/205/YUTP, annettu 10 päivänä huhtikuuta 2014, Iranin tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2011/235/YUTP muuttamisesta

25

2014/206/EU

*

Komission päätös, annettu 6 päivänä marraskuuta 2013, Saksan toteuttamista toimenpiteistä HoKaWe Eberswalde GmbH -yrityksen hyväksi SA.34721 (2012/C) (ex 2012/NN) (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 7058) (
  1
  )

1

30

2014/207/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 11 päivänä huhtikuuta 2014, .eu-aluetunnusrekisterin nimeämisestä (
  1
  )

1

41

SUOSITUKSET

2014/208/EU

*

Komission suositus, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2014, yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan raportoinnin (noudata tai selitä) laadusta (
  1
  )

1

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 12.4.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 109/1

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 11 päivänä helmikuuta 2014,

Norjan kuningaskunnan osallistumista Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston toimintaan koskevista yksityiskohtaisista säännöistä Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan välillä tehdyn järjestelyasiakirjan allekirjoittamisesta unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

(2014/204/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 74 artiklan ja 78 artiklan 1 ja 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 439/2010 (1) 49 artiklan 1 kohdassa säädetään, että Islanti, Liechtenstein, Norja ja Sveitsi voivat osallistua tarkkailijoina Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston toimintaan. Lisäksi kyseisessä asetuksessa säädetään järjestelyistä, joilla täsmennetään erityisesti näiden maiden Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston toimintaan osallistumisen luonne, laajuus ja toteutustapa. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 439/2010 (1) 49 artiklan 1 kohdassa säädetään, että Islanti, Liechtenstein, Norja ja Sveitsi voivat osallistua tarkkailijoina Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston toimintaan. Lisäksi kyseisessä asetuksessa säädetään järjestelyistä, joilla täsmennetään erityisesti näiden maiden Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston toimintaan osallistumisen luonne, laajuus ja toteutustapa.

| (2) | Neuvosto valtuutti 27 päivänä tammikuuta 2012 komission aloittamaan neuvottelut Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan välillä sen Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston toimintaan osallistumista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tehtävästä järjestelyasiakirjasta, jäljempänä ’järjestelyasiakirja’. Neuvottelut saatiin menestyksekkäästi päätökseen, kun järjestelyasiakirja parafoitiin 28 päivänä kesäkuuta 2013. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto valtuutti 27 päivänä tammikuuta 2012 komission aloittamaan neuvottelut Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan välillä sen Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston toimintaan osallistumista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tehtävästä järjestelyasiakirjasta, jäljempänä ’järjestelyasiakirja’. Neuvottelut saatiin menestyksekkäästi päätökseen, kun järjestelyasiakirja parafoitiin 28 päivänä kesäkuuta 2013.

| (3) | Järjestelyasiakirja olisi allekirjoitettava ja sitä olisi sovellettava väliaikaisesti, kunnes sen tekemistä varten tarvittavat menettelyt on saatettu päätökseen. |
| --- | --- |

(3)

Järjestelyasiakirja olisi allekirjoitettava ja sitä olisi sovellettava väliaikaisesti, kunnes sen tekemistä varten tarvittavat menettelyt on saatettu päätökseen.

| (4) | Kuten asetuksen (EU) N:o 439/2010 johdanto-osan 21 kappaleessa todetaan, Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti osallistuvat asetukseen ja se sitoo niitä. Niiden olisi sen vuoksi pantava asetuksen (EU) N:o 439/2010 49 artiklan 1 kohta täytäntöön osallistumalla tähän päätökseen. Tästä syystä Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti osallistuvat tähän päätökseen. |
| --- | --- |

(4)

Kuten asetuksen (EU) N:o 439/2010 johdanto-osan 21 kappaleessa todetaan, Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti osallistuvat asetukseen ja se sitoo niitä. Niiden olisi sen vuoksi pantava asetuksen (EU) N:o 439/2010 49 artiklan 1 kohta täytäntöön osallistumalla tähän päätökseen. Tästä syystä Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti osallistuvat tähän päätökseen.

| (5) | Kuten asetuksen (EU) N:o 439/2010 johdanto-osan 22 kappaleessa todetaan, Tanska ei osallistu asetukseen eikä asetus sido sitä. Sen vuoksi Tanska ei osallistu tähän päätökseen, |
| --- | --- |

(5)

Kuten asetuksen (EU) N:o 439/2010 johdanto-osan 22 kappaleessa todetaan, Tanska ei osallistu asetukseen eikä asetus sido sitä. Sen vuoksi Tanska ei osallistu tähän päätökseen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Annetaan valtuutus allekirjoittaa Norjan kuningaskunnan osallistumista Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston toimintaan koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tehty Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan välinen järjestelyasiakirja unionin puolesta sillä varauksella, että kyseisen järjestelyasiakirjan tekeminen saatetaan päätökseen.

Järjestelyasiakirjan teksti on liitetty tähän päätökseen.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa järjestelyasiakirja unionin puolesta.

3 artikla

Järjestelyasiakirjaa sovelletaan väliaikaisesti sen 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti sen tekemistä varten tarvittavien menettelyjen päätökseen saattamiseen asti (2).

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 11 päivänä helmikuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

E. VENIZELOS

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 439/2010, annettu 19 päivänä toukokuuta 2010, Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston perustamisesta (EUVL L 132, 29.5.2010, s. 11).

1

(2)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä päivämäärän, josta lähtien järjestelyasiakirjaa sovelletaan väliaikaisesti.

2

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

---

| 12.4.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 109/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 109/3

---

Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan välinen

SOPIMUS

Norjan kuningaskunnan osallistumista Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston toimintaan koskevista yksityiskohtaisista säännöistä

EUROOPAN UNIONI, jäljempänä ’EU’,

sekä

NORJAN KUNINGASKUNTA, jäljempänä ’Norja’,

jotka

ottavat huomioon Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston perustamisesta 19 päivänä toukokuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 439/2010 (1), jäljempänä ’asetus’, 49 artiklan 1 kohdan,

SEKÄ KATSOVAT SEURAAVAA:

| (1) | Asetuksessa todetaan, että tarkoituksensa toteuttamiseksi Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston, jäljempänä ’tukivirasto’, olisi oltava avoin sellaisten maiden osallistumiselle, jotka ovat tehneet EU:n kanssa sopimuksia, joiden nojalla ne ovat ottaneet käyttöön ja soveltavat EU:n oikeutta tämän asetuksen soveltamisalalla; tämä koskee erityisesti Islantia, Liechtensteinia, Norjaa ja Sveitsiä, jäljempänä ’assosioituneet maat’. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa todetaan, että tarkoituksensa toteuttamiseksi Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston, jäljempänä ’tukivirasto’, olisi oltava avoin sellaisten maiden osallistumiselle, jotka ovat tehneet EU:n kanssa sopimuksia, joiden nojalla ne ovat ottaneet käyttöön ja soveltavat EU:n oikeutta tämän asetuksen soveltamisalalla; tämä koskee erityisesti Islantia, Liechtensteinia, Norjaa ja Sveitsiä, jäljempänä ’assosioituneet maat’.

| (2) | Norja on tehnyt EU:n kanssa sopimuksia, joiden nojalla se on hyväksynyt ja soveltaa EU:n oikeutta asetuksen soveltamisalalla, erityisesti Euroopan yhteisön sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välinen sopimus niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Islannissa tai Norjassa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio (2), |
| --- | --- |

(2)

Norja on tehnyt EU:n kanssa sopimuksia, joiden nojalla se on hyväksynyt ja soveltaa EU:n oikeutta asetuksen soveltamisalalla, erityisesti Euroopan yhteisön sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välinen sopimus niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Islannissa tai Norjassa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio (2),

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

1 Artikla

Osallistumisen laajuus

Norja osallistuu täysimääräisesti tukiviraston toimintaan ja on oikeutettu ottamaan vastaan asetuksessa kuvailtuja tukiviraston tukitoimia tässä järjestelyasiakirjassa esitettyjen ehtojen mukaisesti.

2 Artikla

Hallintoneuvosto

Norja on edustettuna tukiviraston hallintoneuvostossa tarkkailijana ilman äänioikeutta.

3 Artikla

Rahoitusosuus

1.   Norja osallistuu tukiviraston tulojen rahoitukseen vuosittaisella summalla, joka lasketaan sen bruttokansantuotteen, jäljempänä ’BKT’, mukaisesti prosenttiosuutena kaikkien osallistuvien valtioiden BKT:sta liitteessä I vahvistetun kaavan mukaisesti.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu rahoitusosuus alkaa kertyä tämän järjestelyasiakirjan voimaantuloa seuraavasta päivästä tai 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun järjestelyasiakirjan väliaikaisen soveltamisen alkamisajankohdasta lähtien. Ensimmäistä rahoitusosuutta alennetaan suhteessa tämän järjestelyasiakirjan voimaantulon tai väliaikaisen soveltamisen alkamisajankohdan jälkeen vuodesta jäljellä olevaan aikaan.

4 Artikla

Tietosuoja

1.   Tätä järjestelyasiakirjaa soveltaessaan Norja käsittelee tietoja yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY mukaisesti. (3)

2.   Tätä järjestelyasiakirjaa sovellettaessa tukiviraston suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (4).

3.   Norja noudattaa tukiviraston hallussa olevien asiakirjojen luottamuksellisuutta koskevia sääntöjä hallintoneuvoston työjärjestyksen mukaisesti.

5 Artikla

Oikeudellinen asema

Tukivirasto on Norjan lainsäädännön mukainen oikeushenkilö, ja sillä on Norjan lainsäädännön mukainen laajin oikeushenkilöllä oleva oikeuskelpoisuus Norjassa. Se voi erityisesti hankkia tai luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä.

6 Artikla

Vastuu

Tukiviraston vastuuseen sovelletaan asetuksen 45 artiklan 1, 3 ja 5 kohtaa.

7 Artikla

Euroopan unionin tuomioistuin

Norja tunnustaa Euroopan unionin tuomioistuimen tukivirastoon kohdistuvan toimivallan, kuten asetuksen 45 artiklan 2 ja 4 kohdassa säädetään.

8 Artikla

Tukiviraston henkilöstö

1.   Asetuksen 38 artiklan 1 kohdan ja 49 artiklan 1 kohdan mukaisesti Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä ja muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja, EU:n toimielinten näiden henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen soveltamiseksi yhteisesti hyväksymiä sääntöjä sekä tukiviraston asetuksen 38 artiklan 2 kohdan mukaisesti hyväksymiä sääntöjä sovelletaan tukiviraston henkilöstön jäseniksi palvelukseen otettuihin Norjan kansalaisiin.

2.   Poiketen siitä, mitä Euroopan unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 12 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ja 82 artiklan 3 kohdan a alakohdassa säädetään, Norjan kansalaisia, joilla on täydet kansalaisoikeudet, voidaan ottaa palvelukseen tukiviraston pääjohtajan tekemällä sopimuksella tukiviraston hyväksymien, henkilöstön valintaa ja palvelukseen ottamista koskevien voimassa olevien sääntöjen mukaisesti.

3.   Asetuksen 38 artiklan 4 kohtaa sovelletaan Norjan kansalaisiin soveltuvin osin.

4.   Norjan kansalaista ei voida kuitenkaan nimittää tukiviraston pääjohtajan tehtävään.

9 Artikla

Erioikeudet ja vapaudet

Norja soveltaa tukivirastoon ja sen henkilöstöön Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehtyä pöytäkirjaa (5) sekä kyseisen pöytäkirjan nojalla annettuja tukiviraston henkilöstöasioita koskevia sääntöjä.

10 Artikla

Petostentorjunta

Asetuksen 44 artiklan säännöksiä sovelletaan, ja Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’OLAF’, ja tilintarkastustuomioistuin voivat käyttää toimivaltaansa.

OLAF ja tilintarkastustuomioistuin ilmoittavat Riksrevisjonenille hyvissä ajoin aikomuksestaan suorittaa paikalla tehtäviä tarkastuksia tai muita tarkastuksia, ja ne voidaan suorittaa Norjan viranomaisten niin toivoessa yhdessä Riksrevisjonenin kanssa.

11 Artikla

Komitea

1.   Euroopan komission ja Norjan edustajista koostuva komitea valvoo järjestelyasiakirjan asianmukaista täytäntöönpanoa ja huolehtii jatkuvasta asiaan liittyvän tiedon toimittamisesta ja näkemysten vaihdosta. Käytännön syistä komitea kokoontuu yhdessä muiden, asetuksen 49 artiklan 1 kohdan perusteella osallistuvien assosioituneiden maiden kanssa perustettujen vastaavien komiteoiden kanssa. Se kokoontuu joko Norjan tai Euroopan komission pyynnöstä. Tukiviraston hallintoneuvostolle tiedotetaan tämän komitean toiminnasta.

2.   Komiteassa jaetaan tietoa suunnitteilla olevasta EU:n lainsäädännöstä, joka joko vaikuttaa suoraan asetukseen tai jolla muutetaan asetusta tai jolla odotetaan olevan tämän järjestelyasiakirjan 3 artiklassa määrättyyn rahoitusosuuteen liittyviä vaikutuksia, ja vaihdetaan asiaa koskevia näkemyksiä.

12 Artikla

Liite

Tämän järjestelyasiakirjan liite on erottamaton osa tätä järjestelyasiakirjaa.

13 Artikla

Voimaantulo

1.   Sopimuspuolet hyväksyvät tämän järjestelyasiakirjan omien sisäisten menettelyjensä mukaisesti. Ne ilmoittavat toisilleen näiden menettelyjen päätökseen saattamisesta.

2.   Tämä järjestelyasiakirja tulee voimaan viimeisen 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen tekemispäivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä.

3.   Sopimuspuolet voivat tämän järjestelyasiakirjan allekirjoittamisen yhteydessä julistaa yhteisellä sopimuksella, että sitä sovelletaan väliaikaisesti sitä päivää seuraavasta päivästä alkaen, jona se allekirjoitetaan.

14 Artikla

Irtisanominen ja voimassaolo

1.   Tämä järjestelyasiakirja tehdään rajoittamattomaksi ajaksi.

2.   Kumpi tahansa sopimuspuoli voi komiteaa kuultuaan irtisanoa tämän järjestelyasiakirjan ilmoittamalla siitä toiselle sopimuspuolelle. Järjestelyasiakirjan voimassaolo päättyy kuuden kuukauden kuluttua kyseisestä ilmoituksesta.

3.   Tämän järjestelyasiakirjan voimassaolo päättyy, jos niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Islannissa tai Norjassa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio, Euroopan yhteisön sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä tehdyn sopimuksen voimassaolo päättyy.

4.   Tämä järjestelyasiakirja laaditaan kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja norjan kielellä, ja kukin teksti on yhtä todistusvoimainen.

Съставено в Брюксел на деветнадесети март две хиляди и четиринадесета година.

Hecho en Bruselas, el diecinueve de marzo de dos mil catorce.

V Bruselu dne devatenáctého března dva tisíce čtrnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den nittende marts to tusind og fjorten.

Geschehen zu Brüssel am neunzehnten März zweitausendvierzehn.

Kahe tuhande neljateistkümnenda aasta märtsikuu üheksateistkümnendal päeval Brüsselis.

Eγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα εννέα Μαρτίου δύο χιλιάδες δεκατέσσερα.

Done at Brussels on the nineteenth day of March in the year two thousand and fourteen.

Fait à Bruxelles, le dix neuf mars deux mille quatorze.

Sastavljeno u Bruxellesu devetnaestog ožujka dvije tisuće četrnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì diciannove marzo duemilaquattordici.

Briselē, divi tūkstoši četrpadsmitā gada deviņpadsmitajā martā.

Priimta du tūkstančiai keturioliktų metų kovo devynioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizennegyedik év március havának tizenkilencedik napján.

Magħmul fi Brussell, fid-dsatax-il jum ta’ Marzu tas-sena elfejn u erbatax.

Gedaan te Brussel, de negentiende maart tweeduizend veertien.

Sporządzono w Brukseli dnia dziewiętnastego marca roku dwa tysiące czternastego.

Feito em Bruxelas, em dezanove de março de dois mil e catorze.

Întocmit la Bruxelles la nouăsprezece martie două mii paisprezece.

V Bruseli devätnásteho marca dvetisícštrnásť.

V Bruslju, dne devetnajstega marca leta dva tisoč štirinajst.

Tehty Brysselissä yhdeksäntenätoista päivänä maaliskuuta vuonna kaksituhattaneljätoista.

Som skedde i Bryssel den nittonde mars tjugohundrafjorton.

Utferdiget i Brussel den nittende mars to tusen og fjorten.

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

For Den europeiske union

Image

За Кралство Норвегия

Por el Reino de Noruega

Za Norské královstvi

For Kongeriget Norge

Für das Königreich Norwegen

Norra Kuningriigi nimel

Για το Βασίλειο της Νορβηγίας

For the Kingdom of Norway

Pour le Royaume de Norvège

Za Kraljevinu Norvešku

Per il Regno di Norvegia

Norvēģijas Karalistes vārdā –

Norvegijos Karalystės vardu

A Norvég Királyság részéről

Ghar-Renju tan-Norveġja

Voor het Koninkrijk Noorwegen

W imieniu Królestwa Norwegii

Pelo Reino da Noruega

Pentru Regatul Norvegiei

Za Nórske kráľovstvo

Za Kraljevino Norveško

Norjan kuningaskunnan puolesta

För Konungariket Norge

For Kongeriket Norge

Image

---

(1)  EUVL L 132, 29.5.2010, s. 11.

1

(2)  EYVL L 93, 3.4.2001, s. 40.

2

(3)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

3

(4)  EUVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

4

(5)  EUVL C 83, 30.3.2010, s. 266.

5

---

LIITE

RAHOITUSOSUUDEN LASKEMISTA KOSKEVA KAAVA

| 1. | Norjan rahoitusosuus asetuksen 33 artiklan 3 kohdan d alakohdassa määritellyistä tukiviraston tuloista lasketaan seuraavasti:
  Kunkin vuoden 31 päivänä maaliskuuta käytettävissä olevat Norjan bruttokansantuotetta, jäljempänä ’BKT’, koskevat ajan tasalle saatetut lopulliset luvut jaetaan kaikkien tukiviraston toimintaan osallistuvien valtioiden samalta vuodelta käytettävissä olevien BKT-lukujen summalla. Saatua prosenttiosuutta sovelletaan asetuksen 33 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määriteltyyn tukiviraston vahvistettujen tulojen osaan kyseisenä vuonna, jotta saadaan selville Norjan rahoitusosuuden määrä. |
| --- | --- |

1.

Norjan rahoitusosuus asetuksen 33 artiklan 3 kohdan d alakohdassa määritellyistä tukiviraston tuloista lasketaan seuraavasti:

Kunkin vuoden 31 päivänä maaliskuuta käytettävissä olevat Norjan bruttokansantuotetta, jäljempänä ’BKT’, koskevat ajan tasalle saatetut lopulliset luvut jaetaan kaikkien tukiviraston toimintaan osallistuvien valtioiden samalta vuodelta käytettävissä olevien BKT-lukujen summalla. Saatua prosenttiosuutta sovelletaan asetuksen 33 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määriteltyyn tukiviraston vahvistettujen tulojen osaan kyseisenä vuonna, jotta saadaan selville Norjan rahoitusosuuden määrä.

| 2. | Rahoitusosuus maksetaan euroina. |
| --- | --- |

2.

Rahoitusosuus maksetaan euroina.

| 3. | Norja maksaa rahoitusosuutensa viimeistään 45 päivän kuluttua veloitusilmoituksen vastaanottamisesta. Jos maksu viivästyy, Norja maksaa viivästyskorkoa maksamattomasta määrästä eräpäivästä alkaen. Korkona käytetään Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltaman korkokannan mukaista Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa julkaistua, viimeisen maksupäivän kuukauden ensimmäisen päivän korkoa korotettuna 3,5 prosenttiyksiköllä. |
| --- | --- |

3.

Norja maksaa rahoitusosuutensa viimeistään 45 päivän kuluttua veloitusilmoituksen vastaanottamisesta. Jos maksu viivästyy, Norja maksaa viivästyskorkoa maksamattomasta määrästä eräpäivästä alkaen. Korkona käytetään Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltaman korkokannan mukaista Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa julkaistua, viimeisen maksupäivän kuukauden ensimmäisen päivän korkoa korotettuna 3,5 prosenttiyksiköllä.

| 4. | Norjan rahoitusosuutta mukautetaan tämän liitteen mukaisesti, jos asetuksen 33 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määriteltyä EU:n yleiseen talousarvioon otettua EU:n rahoitusosuutta korotetaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (1) 26, 27 tai 41 artiklan nojalla. Tällaisessa tapauksessa erotus erääntyy maksettavaksi 45 päivän kuluttua veloitusilmoituksen vastaanottamisesta. |
| --- | --- |

4.

Norjan rahoitusosuutta mukautetaan tämän liitteen mukaisesti, jos asetuksen 33 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määriteltyä EU:n yleiseen talousarvioon otettua EU:n rahoitusosuutta korotetaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (1) 26, 27 tai 41 artiklan nojalla. Tällaisessa tapauksessa erotus erääntyy maksettavaksi 45 päivän kuluttua veloitusilmoituksen vastaanottamisesta.

| 5. | Jos EU:lta asetuksen 33 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti saatuja, vuotta n koskevia tukiviraston maksumäärärahoja ei käytetä ennen vuoden n joulukuun 31 päivää tai tukiviraston talousarviota vuodeksi n on pienennetty asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 26, 27 tai 41 artiklan nojalla, Norjan maksamaa rahoitusosuutta näistä käyttämättä jääneistä tai alennetuista maksumäärärahoista vastaava osuus siirretään tukiviraston talousarvioon vuodeksi n+1. Norjan rahoitusosuutta tukiviraston talousarvioon vuodeksi n+1 pienennetään vastaavasti. |
| --- | --- |

5.

Jos EU:lta asetuksen 33 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti saatuja, vuotta n koskevia tukiviraston maksumäärärahoja ei käytetä ennen vuoden n joulukuun 31 päivää tai tukiviraston talousarviota vuodeksi n on pienennetty asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 26, 27 tai 41 artiklan nojalla, Norjan maksamaa rahoitusosuutta näistä käyttämättä jääneistä tai alennetuista maksumäärärahoista vastaava osuus siirretään tukiviraston talousarvioon vuodeksi n+1. Norjan rahoitusosuutta tukiviraston talousarvioon vuodeksi n+1 pienennetään vastaavasti.

---

(1)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

---

ASETUKSET

| 12.4.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 109/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 109/9

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 371/2014,

annettu 10 päivänä huhtikuuta 2014,

Iranin tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 359/2011 12 artiklan 1 kohdan täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Iranin tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä 12 päivänä huhtikuuta 2011 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 359/2011 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto antoi 12 päivänä huhtikuuta 2011 asetuksen (EU) N:o 359/2011. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto antoi 12 päivänä huhtikuuta 2011 asetuksen (EU) N:o 359/2011.

| (2) | Neuvoston päätöksen 2011/235/YUTP (2) uudelleentarkastelun perusteella neuvosto on päättänyt, että kyseisiä rajoittavia toimenpiteitä olisi jatkettava 13 päivään huhtikuuta 2015 saakka. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston päätöksen 2011/235/YUTP (2) uudelleentarkastelun perusteella neuvosto on päättänyt, että kyseisiä rajoittavia toimenpiteitä olisi jatkettava 13 päivään huhtikuuta 2015 saakka.

| (3) | Lisäksi asetuksen (EU) N:o 359/2011 liitteeseen I sisältyviä tiettyjä henkilöitä koskevat merkinnät olisi saatettava ajan tasalle neuvoston päätöksen 2014/205/YUTP (3) mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Lisäksi asetuksen (EU) N:o 359/2011 liitteeseen I sisältyviä tiettyjä henkilöitä koskevat merkinnät olisi saatettava ajan tasalle neuvoston päätöksen 2014/205/YUTP (3) mukaisesti.

| (4) | Asetuksen (EU) N:o 359/2011 liite I olisi sen vuoksi muutettava, |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EU) N:o 359/2011 liite I olisi sen vuoksi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 359/2011 liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä huhtikuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

D. KOURKOULAS

---

(1)  EUVL L 100, 14.4.2011, s. 1.

1

(2)  Neuvoston päätös 2011/235/YUTP, annettu 12 päivänä huhtikuuta 2011, Iranin tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä (EUVL L 100, 14.4.2011, s. 51).

2

(3)  Neuvoston päätös 2014/205/YUTP, annettu 10 päivänä huhtikuuta 2014, Iranin tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston päätöksen 2011/235/YUTP muuttamisesta (ks. tämän virallisen lehden s. 25).

3

---

LIITE

Korvataan neuvoston asetuksen (EU) N:o 359/2011 liitteessä I olevat alla olevia henkilöitä koskevat merkinnät seuraavasti:

Henkilöt

| | Nimi | Tunnistetiedot | Perusteet | Luetteloon merkitsemisen päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | RAJABZADEH Azizollah | | Teheranin suuronnettomuuksien vaikutusten lieventämisestä vastaavan järjestön (TDMO) johtaja. Entinen Teheranin poliisin päällikkö (tammikuuhun 2010 saakka).
  Suur-Teheranin lainvalvontajoukkojen komentajana Azizollah Rajabzadeh on korkea-arvoisin henkilö, jota syytetään Kahrizakin pidätyskeskukseen liittyvistä väärinkäytöksistä. | |
| 2. | DORRI- NADJAFABADI Ghorban-Ali | Syntymäpaikka: Najafabad (Iran)
  Syntymäaika: 1945 | Sovintoneuvoston jäsen ja hengellisen johtajan edustaja Markazin (”keskisessä”) maakunnassa. Iranin entinen valtakunnansyyttäjä syyskuuhun 2009 saakka (Khatamin presidenttikauden aikainen tiedusteluasioiden ministeri).
  Iranin valtakunnansyyttäjänä ollessaan määräsi ja valvoi vaalien jälkeisten ensimmäisten mielenosoitusten jälkeen järjestettyjä näytösoikeudenkäyntejä, joissa ei kunnioitettu syytettyjen oikeuksia eikä heille myönnetty asianajajia. On myös vastuussa Kahrizakin väärinkäytöksistä. | |
| 3. | MORTAZAVI Said | Syntymäpaikka: Meybod, Yazd (Iran)
  Syntymäaika: 1967 | Iranin salakuljetuksen vastaisen toimintaryhmän entinen johtaja, entinen Teheranin yleinen syyttäjä elokuuhun 2009 saakka.
  Teheranin yleisenä syyttäjänä antoi yleismääräyksen satojen aktivistien, toimittajien ja opiskelijoiden pidättämiseksi. Pidätettiin virasta elokuussa 2010 Iranin oikeuslaitoksen tutkittua hänen osuuttaan vaalien jälkeen hänen määräyksestään pidätetyn kolmen miehen kuolemaan. | |
| 4. | ZARGAR Ahmad | | Moraalin ylläpitämisestä vastaavan järjestön johtaja. Entinen tuomari, Teheranin muutoksenhakutuomioistuin, 36. jaosto.
  Vahvisti pitkiä vankeustuomioita sekä kuolemantuomioita mielenosoittajille. | |
| 5. | ABBASZADEH- MESHKINI, Mahmoud | | Ilamin maakunnan kuvernööri. Entinen sisäasiainministeriön poliittinen johtaja.
  Vastasi poliittisia puolueita ja ryhmiä koskevan lain 10 artiklan mukaisen komitean päällikkönä mielenosoitusten ja muiden julkisten tapahtumien sallimisesta ja poliittisten puolueiden rekisteröinnistä.
  Keskeytti vuonna 2010 kahden Mousaviin liittyvän reformistisen poliittisen puolueen toiminnan (Islamic Iran Participation Front ja Islamic Revolution Mujahedeen Organisation).
  Kieltänyt vuodesta 2009 johdonmukaisesti ja jatkuvasti kaikki hallituksen vastaiset kokoontumiset eli perustuslaillisen oikeuden osoittaa mieltä, mikä on johtanut siihen, että rauhanomaisia mielenosoittajia on pidätetty kokoontumisvapautta koskevan oikeuden vastaisesti.
  Kielsi vuonna 2009 myös oppositiolta luvan järjestää tilaisuuden niiden henkilöiden muistoksi, jotka on surmattu presidentinvaaleihin liittyvän vastustuksen vuoksi. | 10.10.2011 |
| 6. | FIRUZABADI kenraalimajuri dr. Seyeed Hasan (alias FIRUZABADI kenrm dr. Seyed Hasan; FIROUZABADI kenrm dr. Seyyed Hasan, FIROUZABADI kenrm dr. Seyed Hassan) | Syntymäpaikka: Mashad
  Syntymäaika: 3.2.1951 | Iranin asevoimien johtajana korkea-arvoisin sotilaskomentaja, johtaa kaikkia sotilasosastoja ja -toimintoja, myös islamilaista vallankumouskaartia (IRGC) ja poliisia. Hänen komentamansa joukot syyllistyivät raakoihin väkivaltaisuuksiin rauhanomaisia mielenosoittajia kohtaan ja massapidätyksiin.
  Myös kansallisen turvallisuusneuvoston (SNCS) ja sovintoneuvoston jäsen. | 10.10.2011 |
| 7. | JOKAR Mohammad Saleh | | Yazdin maakunnan parlamentaarinen edustaja vuodesta 2011. Basijin opiskelijajoukkojen entinen komentaja.
  Osallistui Basijin opiskelijajoukkojen komentajana aktiivisesti mielenosoitusten tukahduttamistoimiin kouluissa ja yliopistoissa sekä aktivistien ja journalistien laittomaan vangitsemiseen. | 10.10.2011 |
| 8. | SALARKIA Mahmoud | Teheranin ”Persepolis”-jalkapallokerhon johtaja | Teheranin kaupungin bensiini- ja liikennekomitean johtaja. Teheranin yleisen syyttäjän sijainen vankila-asioissa vuoden 2009 protestien vaientamisen yhteydessä.
  Teheranin yleisen syyttäjän sijaisena hän oli välittömässä vastuussa useista viattomien, rauhanomaisten mielenosoittajien ja aktivistien pidätysmääräyksistä. Monista ihmisoikeuspuolustajien kertomuksista käy ilmi, että käytännössä kaikkia hänen määräyksestään vangittuja henkilöitä pidetään eripituisia aikoja eristysvankeudessa ilman oikeutta tavata asianajajaansa tai omaisiaan ja ilman syytettä, eli heitä pidetään kadoksissa. Usein heidän perheilleen ei ilmoiteta vangitsemisesta. | 10.10.2011 |
| 9. | SOURI Hojatollah | | Lorestanin maakunnan parlamentaarinen edustaja. Ulko- ja turvallisuuspolitiikan parlamentaarisen komission jäsen. Evinin vankilan entinen johtaja.
  Evinin vankilan johtajana vuonna 2009 hän oli vastuussa useista siellä tapahtuneista ihmisoikeusrikoksista kuten hakkaamisista sekä henkisestä ja seksuaalisesta pahoinpitelystä. Eri lähteistä saatujen yhtenevien tietojen mukaan kidutus on Evinin vankilassa yleinen käytäntö. Osastolla 209 pidetään useita aktivisteja vangittuina heidän vastustettuaan rauhanomaisesti nykyisen hallituksen toimia. | 10.10.2011 |
| 10. | TALA Hossein (alias TALA Hosseyn) | | Teheranin maakunnan kenraalikuvernöörin (”Farmandar”) sijainen syyskuuhun 2010, vastuussa erityisesti poliisivoimien väliintulosta ja niin ollen myös mielenosoitusten tukahduttamisesta.
  Palkittiin joulukuussa 2010 osallisuudestaan vaalien jälkeisiin tukahduttamistoimiin. | 10.10.2011 |
| 11. | TAMADDON Morteza (alias TAMADON Morteza) | Syntymäpaikka: Shahr Kord-Isfahan
  Syntymäaika: 1959 | Teheranin maakunnan entinen kenraalikuvernööri ja Teheranin maakunnan yleisen turvallisuuden neuvoston johtaja, IRGC:n jäsen.
  Oli tässä ominaisuudessa päävastuussa kaikista sortotoimista, myös poliittisten mielenosoitusten tukahduttamisesta, kesäkuussa 2009. Hänen tiedetään osallistuneen henkilökohtaisesti oppositiojohtajien Karroubi ja Moussavi häiritsemiseen. | 10.10.2011 |
| 12. | BAKHTIARI Seyyed Morteza | Syntymäpaikka: Mashad (Iran)
  Syntymäaika: 1952 | Entinen oikeusministeri (2009–2013), entinen Isfahanin kenraalikuvernööri ja valtion vankilalaitoksen johtaja (kesäkuuhun 2004).
  Oikeusministerinä hän oli keskeisessä asemassa iranilaisten maastamuuttajien uhkaamisessa ja vainoamisessa ilmoittamalla sellaisen erityistuomioistuimen perustamisesta, joka keskittyy erityisesti maan ulkopuolella asuviin iranilaisiin. Kaksi jaostoa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimissa ja muutoksenhakutuomioistuimissa ja useat jaostot poliisituomioistuimissa saavat tehtäväkseen hoitaa ulkomaille muuttaneiden asioita Teheranin syyttäjän avustuksella. | 10.10.2011 |
| 13. | HOSSEINI Dr Mohammad (alias HOSSEYNI, Dr Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed ja Sayyid) | Syntymäpaikka: Rafsanjan, Kerman
  Syntymäaika: 1961 | Entinen kulttuuriministeri ja islamilaisen opastuksen ministeri (2009–2013).
  Entisenä IRGC:n jäsenenä hän osallistui journalistien tukahduttamiseen. | 10.10.2011 |
| 14. | MOSLEHI Heydar (alias MOSLEHI Heidar; MOSLEHI Haidar) | Syntymäpaikka: Isfahan (Iran)
  Syntymäaika: 1956 | Entinen tiedusteluasioiden ministeri (2009–2013).
  Tiedusteluministeriö on hänen johdollaan jatkanut laajalle levinnyttä mielenosoittajien ja toisinajattelijoiden mielivaltaista vangitsemista ja vainoamista. Ministeriö johtaa yhä Evinin vankilan osasto 209:ää, jossa useita aktivisteja pidetään vangittuina heidän osallistuttuaan hallituksen vastaiseen rauhanomaiseen toimintaan. Ministeriön kuulustelijat ovat hakanneet osasto 209:n vankeja ja syyllistyneet henkiseen ja seksuaaliseen pahoinpitelyyn. Entisenä tiedusteluasioiden ministerinä Moslehi on vastuussa virassaoloaikanaan tapahtuneista väärinkäytöksistä. | 10.10.2011 |
| 15. | TAGHIPOUR Reza | Syntymäpaikka: Maragheh (Iran)
  Syntymäaika: 1957 | Teheranin kaupunginvaltuuston jäsen. Entinen tiedotus- ja viestintäministeri (2009–2012).
  Tiedotusministerinä hän oli yksi internetin käytön ja myös kaikenlaisen viestinnän (erityisesti matkapuhelinten) sensuurista ja valvonnasta vastaavista korkeista viranomaisista. Kuulustelijat käyttävät poliittisten vankien henkilötietoja, postia ja viestejä heitä kuulustellessaan. Useaan otteeseen viime presidentinvaalien jälkeen ja katumielenosoitusten aikana matkapuhelin- ja tekstiviestiyhteydet katkaistiin, satelliittitelevisiokanavia häirittiin, internetyhteydet katkaistiin paikallisesti tai ainakin niitä hidastettiin. | 23.3.2012 |
| 16. | EMADI, Hamid Reza (alias Hamidreza Emadi) | Syntymäaika: noin 1973
  Syntymäpaikka: Hamedan
  Asuinpaikka: Teheran
  Työpaikka: Press TV:n päätoimipaikka, Teheran | Press TV:n uutishuoneen johtaja. Entinen Press TV:n vanhempi tuottaja.
  Vastuussa vangeilta pakotettujen tunnustusten tuottamisesta ja lähettämisestä. Vankeina on ollut toimittajia, poliittisia aktivisteja, kurdi- ja arabivähemmistöihin kuuluvia henkilöitä. Loukannut kansainvälisesti tunnustettuja oikeuksia oikeudenmukaiseen ja puolueettomaan oikeudenkäyntiin. Ison-Britannian riippumaton radio- ja tv-alan sääntelyviranomainen OFCOM antoi Press TV:lle 100 000 punnan sakon iranilais-kanadalaisen toimittajan ja elokuvantekijän Maziar Baharin pakotetun tunnustuksen lähettämisestä vuonna 2011. Tunnustus oli kuvattu vankilassa Baharin ollessa pakkotoimien kohteena. Kansalaisjärjestöt ovat raportoineet muistakin pakotettujen tunnustusten televisioinneista Press TV:n toimesta. Emadi on siten syyllistynyt oikeudenmukaista ja puolueetonta oikeudenkäyntiä koskevan oikeuden loukkaamiseen. | 12.3.2013 |

Nimi

Tunnistetiedot

Perusteet

Luetteloon merkitsemisen päivämäärä

1.

RAJABZADEH Azizollah

Teheranin suuronnettomuuksien vaikutusten lieventämisestä vastaavan järjestön (TDMO) johtaja. Entinen Teheranin poliisin päällikkö (tammikuuhun 2010 saakka).

Suur-Teheranin lainvalvontajoukkojen komentajana Azizollah Rajabzadeh on korkea-arvoisin henkilö, jota syytetään Kahrizakin pidätyskeskukseen liittyvistä väärinkäytöksistä.

2.

DORRI- NADJAFABADI Ghorban-Ali

Syntymäpaikka: Najafabad (Iran)

Syntymäaika: 1945

Sovintoneuvoston jäsen ja hengellisen johtajan edustaja Markazin (”keskisessä”) maakunnassa. Iranin entinen valtakunnansyyttäjä syyskuuhun 2009 saakka (Khatamin presidenttikauden aikainen tiedusteluasioiden ministeri).

Iranin valtakunnansyyttäjänä ollessaan määräsi ja valvoi vaalien jälkeisten ensimmäisten mielenosoitusten jälkeen järjestettyjä näytösoikeudenkäyntejä, joissa ei kunnioitettu syytettyjen oikeuksia eikä heille myönnetty asianajajia. On myös vastuussa Kahrizakin väärinkäytöksistä.

3.

MORTAZAVI Said

Syntymäpaikka: Meybod, Yazd (Iran)

Syntymäaika: 1967

Iranin salakuljetuksen vastaisen toimintaryhmän entinen johtaja, entinen Teheranin yleinen syyttäjä elokuuhun 2009 saakka.

Teheranin yleisenä syyttäjänä antoi yleismääräyksen satojen aktivistien, toimittajien ja opiskelijoiden pidättämiseksi. Pidätettiin virasta elokuussa 2010 Iranin oikeuslaitoksen tutkittua hänen osuuttaan vaalien jälkeen hänen määräyksestään pidätetyn kolmen miehen kuolemaan.

4.

ZARGAR Ahmad

Moraalin ylläpitämisestä vastaavan järjestön johtaja. Entinen tuomari, Teheranin muutoksenhakutuomioistuin, 36. jaosto.

Vahvisti pitkiä vankeustuomioita sekä kuolemantuomioita mielenosoittajille.

5.

ABBASZADEH- MESHKINI, Mahmoud

Ilamin maakunnan kuvernööri. Entinen sisäasiainministeriön poliittinen johtaja.

Vastasi poliittisia puolueita ja ryhmiä koskevan lain 10 artiklan mukaisen komitean päällikkönä mielenosoitusten ja muiden julkisten tapahtumien sallimisesta ja poliittisten puolueiden rekisteröinnistä.

Keskeytti vuonna 2010 kahden Mousaviin liittyvän reformistisen poliittisen puolueen toiminnan (Islamic Iran Participation Front ja Islamic Revolution Mujahedeen Organisation).

Kieltänyt vuodesta 2009 johdonmukaisesti ja jatkuvasti kaikki hallituksen vastaiset kokoontumiset eli perustuslaillisen oikeuden osoittaa mieltä, mikä on johtanut siihen, että rauhanomaisia mielenosoittajia on pidätetty kokoontumisvapautta koskevan oikeuden vastaisesti.

Kielsi vuonna 2009 myös oppositiolta luvan järjestää tilaisuuden niiden henkilöiden muistoksi, jotka on surmattu presidentinvaaleihin liittyvän vastustuksen vuoksi.

10.10.2011

6.

FIRUZABADI kenraalimajuri dr. Seyeed Hasan (alias FIRUZABADI kenrm dr. Seyed Hasan; FIROUZABADI kenrm dr. Seyyed Hasan, FIROUZABADI kenrm dr. Seyed Hassan)

Syntymäpaikka: Mashad

Syntymäaika: 3.2.1951

Iranin asevoimien johtajana korkea-arvoisin sotilaskomentaja, johtaa kaikkia sotilasosastoja ja -toimintoja, myös islamilaista vallankumouskaartia (IRGC) ja poliisia. Hänen komentamansa joukot syyllistyivät raakoihin väkivaltaisuuksiin rauhanomaisia mielenosoittajia kohtaan ja massapidätyksiin.

Myös kansallisen turvallisuusneuvoston (SNCS) ja sovintoneuvoston jäsen.

10.10.2011

7.

JOKAR Mohammad Saleh

Yazdin maakunnan parlamentaarinen edustaja vuodesta 2011. Basijin opiskelijajoukkojen entinen komentaja.

Osallistui Basijin opiskelijajoukkojen komentajana aktiivisesti mielenosoitusten tukahduttamistoimiin kouluissa ja yliopistoissa sekä aktivistien ja journalistien laittomaan vangitsemiseen.

10.10.2011

8.

SALARKIA Mahmoud

Teheranin ”Persepolis”-jalkapallokerhon johtaja

Teheranin kaupungin bensiini- ja liikennekomitean johtaja. Teheranin yleisen syyttäjän sijainen vankila-asioissa vuoden 2009 protestien vaientamisen yhteydessä.

Teheranin yleisen syyttäjän sijaisena hän oli välittömässä vastuussa useista viattomien, rauhanomaisten mielenosoittajien ja aktivistien pidätysmääräyksistä. Monista ihmisoikeuspuolustajien kertomuksista käy ilmi, että käytännössä kaikkia hänen määräyksestään vangittuja henkilöitä pidetään eripituisia aikoja eristysvankeudessa ilman oikeutta tavata asianajajaansa tai omaisiaan ja ilman syytettä, eli heitä pidetään kadoksissa. Usein heidän perheilleen ei ilmoiteta vangitsemisesta.

10.10.2011

9.

SOURI Hojatollah

Lorestanin maakunnan parlamentaarinen edustaja. Ulko- ja turvallisuuspolitiikan parlamentaarisen komission jäsen. Evinin vankilan entinen johtaja.

Evinin vankilan johtajana vuonna 2009 hän oli vastuussa useista siellä tapahtuneista ihmisoikeusrikoksista kuten hakkaamisista sekä henkisestä ja seksuaalisesta pahoinpitelystä. Eri lähteistä saatujen yhtenevien tietojen mukaan kidutus on Evinin vankilassa yleinen käytäntö. Osastolla 209 pidetään useita aktivisteja vangittuina heidän vastustettuaan rauhanomaisesti nykyisen hallituksen toimia.

10.10.2011

10.

TALA Hossein (alias TALA Hosseyn)

Teheranin maakunnan kenraalikuvernöörin (”Farmandar”) sijainen syyskuuhun 2010, vastuussa erityisesti poliisivoimien väliintulosta ja niin ollen myös mielenosoitusten tukahduttamisesta.

Palkittiin joulukuussa 2010 osallisuudestaan vaalien jälkeisiin tukahduttamistoimiin.

10.10.2011

11.

TAMADDON Morteza (alias TAMADON Morteza)

Syntymäpaikka: Shahr Kord-Isfahan

Syntymäaika: 1959

Teheranin maakunnan entinen kenraalikuvernööri ja Teheranin maakunnan yleisen turvallisuuden neuvoston johtaja, IRGC:n jäsen.

Oli tässä ominaisuudessa päävastuussa kaikista sortotoimista, myös poliittisten mielenosoitusten tukahduttamisesta, kesäkuussa 2009. Hänen tiedetään osallistuneen henkilökohtaisesti oppositiojohtajien Karroubi ja Moussavi häiritsemiseen.

10.10.2011

12.

BAKHTIARI Seyyed Morteza

Syntymäpaikka: Mashad (Iran)

Syntymäaika: 1952

Entinen oikeusministeri (2009–2013), entinen Isfahanin kenraalikuvernööri ja valtion vankilalaitoksen johtaja (kesäkuuhun 2004).

Oikeusministerinä hän oli keskeisessä asemassa iranilaisten maastamuuttajien uhkaamisessa ja vainoamisessa ilmoittamalla sellaisen erityistuomioistuimen perustamisesta, joka keskittyy erityisesti maan ulkopuolella asuviin iranilaisiin. Kaksi jaostoa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimissa ja muutoksenhakutuomioistuimissa ja useat jaostot poliisituomioistuimissa saavat tehtäväkseen hoitaa ulkomaille muuttaneiden asioita Teheranin syyttäjän avustuksella.

10.10.2011

13.

HOSSEINI Dr Mohammad (alias HOSSEYNI, Dr Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed ja Sayyid)

Syntymäpaikka: Rafsanjan, Kerman

Syntymäaika: 1961

Entinen kulttuuriministeri ja islamilaisen opastuksen ministeri (2009–2013).

Entisenä IRGC:n jäsenenä hän osallistui journalistien tukahduttamiseen.

10.10.2011

14.

MOSLEHI Heydar (alias MOSLEHI Heidar; MOSLEHI Haidar)

Syntymäpaikka: Isfahan (Iran)

Syntymäaika: 1956

Entinen tiedusteluasioiden ministeri (2009–2013).

Tiedusteluministeriö on hänen johdollaan jatkanut laajalle levinnyttä mielenosoittajien ja toisinajattelijoiden mielivaltaista vangitsemista ja vainoamista. Ministeriö johtaa yhä Evinin vankilan osasto 209:ää, jossa useita aktivisteja pidetään vangittuina heidän osallistuttuaan hallituksen vastaiseen rauhanomaiseen toimintaan. Ministeriön kuulustelijat ovat hakanneet osasto 209:n vankeja ja syyllistyneet henkiseen ja seksuaaliseen pahoinpitelyyn. Entisenä tiedusteluasioiden ministerinä Moslehi on vastuussa virassaoloaikanaan tapahtuneista väärinkäytöksistä.

10.10.2011

15.

TAGHIPOUR Reza

Syntymäpaikka: Maragheh (Iran)

Syntymäaika: 1957

Teheranin kaupunginvaltuuston jäsen. Entinen tiedotus- ja viestintäministeri (2009–2012).

Tiedotusministerinä hän oli yksi internetin käytön ja myös kaikenlaisen viestinnän (erityisesti matkapuhelinten) sensuurista ja valvonnasta vastaavista korkeista viranomaisista. Kuulustelijat käyttävät poliittisten vankien henkilötietoja, postia ja viestejä heitä kuulustellessaan. Useaan otteeseen viime presidentinvaalien jälkeen ja katumielenosoitusten aikana matkapuhelin- ja tekstiviestiyhteydet katkaistiin, satelliittitelevisiokanavia häirittiin, internetyhteydet katkaistiin paikallisesti tai ainakin niitä hidastettiin.

23.3.2012

16.

EMADI, Hamid Reza (alias Hamidreza Emadi)

Syntymäaika: noin 1973

Syntymäpaikka: Hamedan

Asuinpaikka: Teheran

Työpaikka: Press TV:n päätoimipaikka, Teheran

Press TV:n uutishuoneen johtaja. Entinen Press TV:n vanhempi tuottaja.

Vastuussa vangeilta pakotettujen tunnustusten tuottamisesta ja lähettämisestä. Vankeina on ollut toimittajia, poliittisia aktivisteja, kurdi- ja arabivähemmistöihin kuuluvia henkilöitä. Loukannut kansainvälisesti tunnustettuja oikeuksia oikeudenmukaiseen ja puolueettomaan oikeudenkäyntiin. Ison-Britannian riippumaton radio- ja tv-alan sääntelyviranomainen OFCOM antoi Press TV:lle 100 000 punnan sakon iranilais-kanadalaisen toimittajan ja elokuvantekijän Maziar Baharin pakotetun tunnustuksen lähettämisestä vuonna 2011. Tunnustus oli kuvattu vankilassa Baharin ollessa pakkotoimien kohteena. Kansalaisjärjestöt ovat raportoineet muistakin pakotettujen tunnustusten televisioinneista Press TV:n toimesta. Emadi on siten syyllistynyt oikeudenmukaista ja puolueetonta oikeudenkäyntiä koskevan oikeuden loukkaamiseen.

12.3.2013

---

| 12.4.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 109/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 109/14

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 372/2014,

annettu 9 päivänä huhtikuuta 2014,

asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta tiettyjen määräaikojen laskemisen, kantelujen käsittelyn ja luottamuksellisten tietojen yksilöimisen ja suojelun osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (1), ja erityisesti sen 27 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa valtiontukikomiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian (2) täytäntöönpanon ja julkisen talouden vakauttamisen edistämiseksi suoritetun valtiontukisääntöjen uudistamisen yhteydessä asetusta (EY) N:o 659/1999 muutettiin asetuksella (EU) N:o 734/2013 (3) valtiontukien valvonnan tehostamiseksi. Muutoksella pyrittiin erityisesti tehostamaan kantelujen käsittelyä komissiossa ja antamaan komissiolle toimivalta pyytää tietoja suoraan markkinatoimijoilta ja suorittaa toimialoja ja tukivälineitä koskevia tutkimuksia. |
| --- | --- |

(1)

Kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian (2) täytäntöönpanon ja julkisen talouden vakauttamisen edistämiseksi suoritetun valtiontukisääntöjen uudistamisen yhteydessä asetusta (EY) N:o 659/1999 muutettiin asetuksella (EU) N:o 734/2013 (3) valtiontukien valvonnan tehostamiseksi. Muutoksella pyrittiin erityisesti tehostamaan kantelujen käsittelyä komissiossa ja antamaan komissiolle toimivalta pyytää tietoja suoraan markkinatoimijoilta ja suorittaa toimialoja ja tukivälineitä koskevia tutkimuksia.

| (2) | Näiden muutosten johdosta on tarpeen vahvistaa määräaikojen laskennassa käytettävän alkamisajankohdan määrittävät tapahtumat, kun pyydetään tietoja kolmansilta osapuolilta asetuksen (EY) N:o 659/1999 nojalla. |
| --- | --- |

(2)

Näiden muutosten johdosta on tarpeen vahvistaa määräaikojen laskennassa käytettävän alkamisajankohdan määrittävät tapahtumat, kun pyydetään tietoja kolmansilta osapuolilta asetuksen (EY) N:o 659/1999 nojalla.

| (3) | Komissio voi omasta aloitteestaan tutkia mistä tahansa lähteestä peräisin olevia sääntöjenvastaista tukea koskevia tietoja arvioidakseen, onko tuki perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaista. Kantelut ovat keskeinen tietolähde valtiontukisääntöjen rikkomisen havaitsemiseksi. Tämän vuoksi on tärkeää ottaa käyttöön selkeitä ja tehokkaita menettelyjä komissiolle tehtyjen kantelujen käsittelyä varten. |
| --- | --- |

(3)

Komissio voi omasta aloitteestaan tutkia mistä tahansa lähteestä peräisin olevia sääntöjenvastaista tukea koskevia tietoja arvioidakseen, onko tuki perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaista. Kantelut ovat keskeinen tietolähde valtiontukisääntöjen rikkomisen havaitsemiseksi. Tämän vuoksi on tärkeää ottaa käyttöön selkeitä ja tehokkaita menettelyjä komissiolle tehtyjen kantelujen käsittelyä varten.

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 659/1999 20 artiklan mukaan vain asianomaiset osapuolet voivat tehdä kantelun ilmoittaakseen komissiolle väitetystä sääntöjenvastaisesta tuesta tai tuen väärinkäytöstä. Tämän vuoksi kanteluja toimittavia luonnollisia ja oikeushenkilöitä olisi vaadittava osoittamaan, että ne ovat asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan h alakohdassa tarkoitettuja asianomaisia osapuolia. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 659/1999 20 artiklan mukaan vain asianomaiset osapuolet voivat tehdä kantelun ilmoittaakseen komissiolle väitetystä sääntöjenvastaisesta tuesta tai tuen väärinkäytöstä. Tämän vuoksi kanteluja toimittavia luonnollisia ja oikeushenkilöitä olisi vaadittava osoittamaan, että ne ovat asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan h alakohdassa tarkoitettuja asianomaisia osapuolia.

| (5) | Kantelujen käsittelyn yksinkertaistamiseksi sekä avoimuuden ja oikeusvarmuuden lisäämiseksi on aiheellista määritellä tiedot, jotka kantelijoiden olisi toimitettava komissiolle. Sen varmistamiseksi, että komissio saa kaikki väitettyä sääntöjenvastaista tukea tai tuen väärinkäyttöä koskevat asiaankuuluvat tiedot, asetuksessa (EY) N:o 659/1999 edellytetään, että asianomaiset osapuolet täyttävät asianmukaisesti lomakkeen ja antavat kaikki siinä pyydetyt pakolliset tiedot. Sen vuoksi olisi vahvistettava tähän tarkoitukseen käytettävä lomake. |
| --- | --- |

(5)

Kantelujen käsittelyn yksinkertaistamiseksi sekä avoimuuden ja oikeusvarmuuden lisäämiseksi on aiheellista määritellä tiedot, jotka kantelijoiden olisi toimitettava komissiolle. Sen varmistamiseksi, että komissio saa kaikki väitettyä sääntöjenvastaista tukea tai tuen väärinkäyttöä koskevat asiaankuuluvat tiedot, asetuksessa (EY) N:o 659/1999 edellytetään, että asianomaiset osapuolet täyttävät asianmukaisesti lomakkeen ja antavat kaikki siinä pyydetyt pakolliset tiedot. Sen vuoksi olisi vahvistettava tähän tarkoitukseen käytettävä lomake.

| (6) | Vaatimusten, jotka kantelun tekevien asianomaisten osapuolten on täytettävä, ei pitäisi olla kohtuuttoman rasittavia, mutta samalla on varmistettava, että komissio saa kaikki tiedot, jotka tarvitaan väitettyä sääntöjenvastaista tukea tai tuen väärinkäyttöä koskevan tutkimuksen aloittamiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Vaatimusten, jotka kantelun tekevien asianomaisten osapuolten on täytettävä, ei pitäisi olla kohtuuttoman rasittavia, mutta samalla on varmistettava, että komissio saa kaikki tiedot, jotka tarvitaan väitettyä sääntöjenvastaista tukea tai tuen väärinkäyttöä koskevan tutkimuksen aloittamiseksi.

| (7) | Sen varmistamiseksi, että komissiolle toimitetut liikesalaisuudet ja muut luottamukselliset tiedot käsitellään perussopimuksen 339 artiklan mukaisesti, tietoja toimittavan henkilön olisi mainittava selvästi tiedot, joiden hän katsoo olevan luottamuksellisia, ja ilmoitettava, miksi ne ovat luottamuksellisia. Kyseistä henkilöä olisi vaadittava toimittamaan komissiolle tiedoista erillinen ei-luottamuksellinen toisinto, joka voidaan toimittaa asianomaiselle jäsenvaltiolle huomautusten esittämistä varten. |
| --- | --- |

(7)

Sen varmistamiseksi, että komissiolle toimitetut liikesalaisuudet ja muut luottamukselliset tiedot käsitellään perussopimuksen 339 artiklan mukaisesti, tietoja toimittavan henkilön olisi mainittava selvästi tiedot, joiden hän katsoo olevan luottamuksellisia, ja ilmoitettava, miksi ne ovat luottamuksellisia. Kyseistä henkilöä olisi vaadittava toimittamaan komissiolle tiedoista erillinen ei-luottamuksellinen toisinto, joka voidaan toimittaa asianomaiselle jäsenvaltiolle huomautusten esittämistä varten.

| (8) | Sen vuoksi olisi muutettava komission asetusta (EY) N:o 794/2004 (4), |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi olisi muutettava komission asetusta (EY) N:o 794/2004 (4),

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 794/2004 seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 8 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Asetuksessa (EY) N:o 659/1999 ja tässä asetuksessa säädetyt tai komission perussopimuksen 108 artiklan mukaisesti vahvistamat määräajat on laskettava asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1182/71 ja tämän artiklan 2–5 b kohdassa vahvistettujen erityissääntöjen mukaisesti. Ristiriitatilanteissa sovelletaan tämän asetuksen säännöksiä.”; |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 8 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Asetuksessa (EY) N:o 659/1999 ja tässä asetuksessa säädetyt tai komission perussopimuksen 108 artiklan mukaisesti vahvistamat määräajat on laskettava asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1182/71 ja tämän artiklan 2–5 b kohdassa vahvistettujen erityissääntöjen mukaisesti. Ristiriitatilanteissa sovelletaan tämän asetuksen säännöksiä.”;

| b) | Lisätään kohdat seuraavasti:
  ”5 a.   Asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1182/71 3 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi määräaika kolmansilta osapuolilta asetuksen (EY) N:o 659/1999 6 a artiklan 6 kohdan mukaisesti pyydettyjen tietojen toimittamiselle alkaa tietopyynnön vastaanottamisesta.
  5 b.   Asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1182/71 3 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi määräaika kolmansilta osapuolilta asetuksen (EY) N:o 659/1999 6 a artiklan 7 kohdan mukaisesti pyydettyjen tietojen toimittamiselle alkaa päätöksen tiedoksiantamisesta.”; |
| --- | --- |

b)

Lisätään kohdat seuraavasti:

”5 a.   Asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1182/71 3 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi määräaika kolmansilta osapuolilta asetuksen (EY) N:o 659/1999 6 a artiklan 6 kohdan mukaisesti pyydettyjen tietojen toimittamiselle alkaa tietopyynnön vastaanottamisesta.

5 b.   Asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1182/71 3 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi määräaika kolmansilta osapuolilta asetuksen (EY) N:o 659/1999 6 a artiklan 7 kohdan mukaisesti pyydettyjen tietojen toimittamiselle alkaa päätöksen tiedoksiantamisesta.”;

| 2) | Lisätään 11 artiklan jälkeen V a ja V b luku seuraavasti:
  ”V a LUKU
  Kantelujen käsittely
  11 a artikla
  Kantelujen tutkittavaksi ottaminen
  1.   Henkilön, joka toimittaa kantelun asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan 1 kohdan ja 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on osoitettava, että hän on kyseisen asetuksen 1 artiklan h alakohdassa tarkoitettu asianomainen osapuoli.
  2.   Asianomaisten osapuolten on täytettävä liitteessä IV oleva lomake ja annettava kaikki siinä pyydetyt pakolliset tiedot. Komissio voi jonkin asianomaisen osapuolen perustellusta pyynnöstä vapauttaa tämän velvoitteesta toimittaa joitakin lomakkeessa vaadituista tiedoista.
  3.   Kantelut on tehtävä jollakin unionin virallisella kielellä.
  V b LUKU
  Luottamuksellisten tietojen yksilöiminen ja suojelu
  11 b artikla
  Liikesalaisuuksien ja muiden luottamuksellisten tietojen suojelu
  Henkilön, joka toimittaa tietoja asetuksen (EY) N:o 659/1999 nojalla, on selvästi mainittava, mitkä tiedot ovat hänen mielestään luottamuksellisia, annettava syyt luottamuksellisuuteen ja toimitettava komissiolle erillinen ei-luottamuksellinen toisinto tiedoista. Silloin kun tiedot on toimitettava tiettyyn määräaikaan mennessä, sama määräaika koskee ei-luottamuksellisen toisinnon toimittamista.”; |
| --- | --- |

2)

Lisätään 11 artiklan jälkeen V a ja V b luku seuraavasti:

”V a LUKU

Kantelujen käsittely

11 a artikla

Kantelujen tutkittavaksi ottaminen

1.   Henkilön, joka toimittaa kantelun asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan 1 kohdan ja 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on osoitettava, että hän on kyseisen asetuksen 1 artiklan h alakohdassa tarkoitettu asianomainen osapuoli.

2.   Asianomaisten osapuolten on täytettävä liitteessä IV oleva lomake ja annettava kaikki siinä pyydetyt pakolliset tiedot. Komissio voi jonkin asianomaisen osapuolen perustellusta pyynnöstä vapauttaa tämän velvoitteesta toimittaa joitakin lomakkeessa vaadituista tiedoista.

3.   Kantelut on tehtävä jollakin unionin virallisella kielellä.

V b LUKU

Luottamuksellisten tietojen yksilöiminen ja suojelu

11 b artikla

Liikesalaisuuksien ja muiden luottamuksellisten tietojen suojelu

Henkilön, joka toimittaa tietoja asetuksen (EY) N:o 659/1999 nojalla, on selvästi mainittava, mitkä tiedot ovat hänen mielestään luottamuksellisia, annettava syyt luottamuksellisuuteen ja toimitettava komissiolle erillinen ei-luottamuksellinen toisinto tiedoista. Silloin kun tiedot on toimitettava tiettyyn määräaikaan mennessä, sama määräaika koskee ei-luottamuksellisen toisinnon toimittamista.”;

| 3) | Lisätään tämän asetuksen liitteenä oleva teksti liitteeksi IV. |
| --- | --- |

3)

Lisätään tämän asetuksen liitteenä oleva teksti liitteeksi IV.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 9 päivänä huhtikuuta 2014.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

1

(2)  Komission tiedonanto: Eurooppa 2020 — Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia; KOM(2010) 2020 lopullinen.

2

(3)  Neuvoston asetus (EU) N:o 734/2013, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2013, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 659/1999 muuttamisesta (EUVL L 204, 31.7.2013, s. 15).

3

(4)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

4

---

LIITE

”LIITE IV

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

| 12.4.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 109/23 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 109/23

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 373/2014,

annettu 11 päivänä huhtikuuta 2014,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä huhtikuuta 2014.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 65,2 |
| TN | 123,3 |
| TR | 106,4 |
| ZZ | 98,3 |
| 0707 00 05 | MK | 51,2 |
| TR | 124,4 |
| ZZ | 87,8 |
| 0709 93 10 | MA | 44,0 |
| TR | 93,6 |
| ZZ | 68,8 |
| 0805 10 20 | EG | 47,9 |
| IL | 67,9 |
| MA | 49,8 |
| TN | 48,3 |
| TR | 53,1 |
| ZZ | 53,4 |
| 0805 50 10 | MA | 35,6 |
| TR | 92,4 |
| ZZ | 64,0 |
| 0808 10 80 | AR | 93,3 |
| BR | 104,5 |
| CL | 108,2 |
| CN | 115,5 |
| MK | 25,2 |
| NZ | 132,7 |
| US | 190,8 |
| ZA | 118,5 |
| ZZ | 111,1 |
| 0808 30 90 | AR | 92,3 |
| CL | 123,2 |
| CN | 79,2 |
| ZA | 92,6 |
| ZZ | 96,8 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

65,2

TN

123,3

TR

106,4

ZZ

98,3

0707 00 05

MK

51,2

TR

124,4

ZZ

87,8

0709 93 10

MA

44,0

TR

93,6

ZZ

68,8

0805 10 20

EG

47,9

IL

67,9

MA

49,8

TN

48,3

TR

53,1

ZZ

53,4

0805 50 10

MA

35,6

TR

92,4

ZZ

64,0

0808 10 80

AR

93,3

BR

104,5

CL

108,2

CN

115,5

MK

25,2

NZ

132,7

US

190,8

ZA

118,5

ZZ

111,1

0808 30 90

AR

92,3

CL

123,2

CN

79,2

ZA

92,6

ZZ

96,8

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 12.4.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 109/25 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 109/25

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2014/205/YUTP,

annettu 10 päivänä huhtikuuta 2014,

Iranin tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2011/235/YUTP muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 12 päivänä huhtikuuta 2011 päätöksen 2011/235/YUTP (1). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 12 päivänä huhtikuuta 2011 päätöksen 2011/235/YUTP (1).

| (2) | Päätöksen 2011/235/YUTP uudelleentarkastelun perusteella rajoittavia toimenpiteitä olisi jatkettava 13 päivään huhtikuuta 2015. |
| --- | --- |

(2)

Päätöksen 2011/235/YUTP uudelleentarkastelun perusteella rajoittavia toimenpiteitä olisi jatkettava 13 päivään huhtikuuta 2015.

| (3) | Päätöksen 2011/235/YUTP liitteeseen sisältyviä tiettyjä henkilöitä koskevat merkinnät olisi saatettava ajan tasalle. |
| --- | --- |

(3)

Päätöksen 2011/235/YUTP liitteeseen sisältyviä tiettyjä henkilöitä koskevat merkinnät olisi saatettava ajan tasalle.

| (4) | Päätös 2011/235/YUTP olisi sen vuoksi muutettava, |
| --- | --- |

(4)

Päätös 2011/235/YUTP olisi sen vuoksi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 2011/235/YUTP 6 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Tätä päätöstä sovelletaan 13 päivään huhtikuuta 2015. Sitä tarkastellaan jatkuvasti uudelleen. Se uusitaan tai sitä muutetaan tarvittaessa, jos neuvosto katsoo, että sen tavoitteita ei ole saavutettu.”

2 artikla

Muutetaan päätöksen 2011/235/YUTP liite tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tehty Brysselissä 10 päivänä huhtikuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

D. KOURKOULAS

---

(1)  Neuvoston päätös 2011/235/YUTP, annettu 12 päivänä huhtikuuta 2011, Iranin tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä (EUVL L 100, 14.4.2011, s. 51).

1

---

LIITE

Korvataan päätöksen 2011/235/YUTP liitteessä olevat alla olevia henkilöitä koskevat merkinnät seuraavasti:

Henkilöt

| | Nimi | Tunnistetiedot | Perusteet | Luetteloon merkitsemisen päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | RAJABZADEH Azizollah | | Teheranin suuronnettomuuksien vaikutusten lieventämisestä vastaavan järjestön (TDMO) johtaja. Entinen Teheranin poliisin päällikkö (tammikuuhun 2010 saakka).
  Suur-Teheranin lainvalvontajoukkojen komentajana Azizollah Rajabzadeh on korkea-arvoisin henkilö, jota syytetään Kahrizakin pidätyskeskukseen liittyvistä väärinkäytöksistä. | |
| 2. | DORRI- NADJAFABADI Ghorban-Ali | Syntymäpaikka: Najafabad (Iran)
  Syntymäaika: 1945 | Sovintoneuvoston jäsen ja hengellisen johtajan edustaja Markazin (”keskisessä”) maakunnassa. Iranin entinen valtakunnansyyttäjä syyskuuhun 2009 saakka (Khatamin presidenttikauden aikainen tiedusteluasioiden ministeri).
  Iranin valtakunnansyyttäjänä ollessaan määräsi ja valvoi vaalien jälkeisten ensimmäisten mielenosoitusten jälkeen järjestettyjä näytösoikeudenkäyntejä, joissa ei kunnioitettu syytettyjen oikeuksia eikä heille myönnetty asianajajia. On myös vastuussa Kahrizakin väärinkäytöksistä. | |
| 3. | MORTAZAVI Said | Syntymäpaikka: Meybod, Yazd (Iran) Syntymäaika: 1967 | Iranin salakuljetuksen vastaisen toimintaryhmän entinen johtaja, entinen Teheranin yleinen syyttäjä elokuuhun 2009 saakka.
  Teheranin yleisenä syyttäjänä antoi yleismääräyksen satojen aktivistien, toimittajien ja opiskelijoiden pidättämiseksi. Pidätettiin virasta elokuussa 2010 Iranin oikeuslaitoksen tutkittua hänen osuuttaan vaalien jälkeen hänen määräyksestään pidätetyn kolmen miehen kuolemaan. | |
| 4. | ZARGAR Ahmad | | Moraalin ylläpitämisestä vastaavan järjestön johtaja. Entinen tuomari, Teheranin muutoksenhakutuomioistuin, 36. jaosto.
  Vahvisti pitkiä vankeustuomioita sekä kuolemantuomioita mielenosoittajille. | |
| 5. | ABBASZADEH- MESHKINI, Mahmoud | | Ilamin maakunnan kuvernööri. Entinen sisäasiainministeriön poliittinen johtaja.
  Vastasi poliittisia puolueita ja ryhmiä koskevan lain 10 artiklan mukaisen komitean päällikkönä mielenosoitusten ja muiden julkisten tapahtumien sallimisesta ja poliittisten puolueiden rekisteröinnistä.
  Keskeytti vuonna 2010 kahden Mousaviin liittyvän reformistisen poliittisen puolueen toiminnan (Islamic Iran Participation Front ja Islamic Revolution Mujahedeen Organisation).
  Kieltänyt vuodesta 2009 johdonmukaisesti ja jatkuvasti kaikki hallituksen vastaiset kokoontumiset eli perustuslaillisen oikeuden osoittaa mieltä, mikä on johtanut siihen, että rauhanomaisia mielenosoittajia on pidätetty kokoontumisvapautta koskevan oikeuden vastaisesti.
  Kielsi vuonna 2009 myös oppositiolta luvan järjestää tilaisuuden niiden henkilöiden muistoksi, jotka on surmattu presidentinvaaleihin liittyvän vastustuksen vuoksi. | 10.10.2011 |
| 6. | FIRUZABADI kenraalimajuri dr. Seyeed Hasan (alias FIRUZABADI kenrm dr. Seyed Hasan; FIROUZABADI kenrm dr. Seyyed Hasan, FIROUZABADI kenrm dr. Seyed Hassan) | Syntymäpaikka: Mashad
  Syntymäaika: 3.2.1951 | Iranin asevoimien johtajana korkea-arvoisin sotilaskomentaja, johtaa kaikkia sotilasosastoja ja -toimintoja, myös islamilaista vallankumouskaartia (IRGC) ja poliisia. Hänen komentamansa joukot syyllistyivät raakoihin väkivaltaisuuksiin rauhanomaisia mielenosoittajia kohtaan ja massapidätyksiin.
  Myös kansallisen turvallisuusneuvoston (SNCS) ja sovintoneuvoston jäsen. | 10.10.2011 |
| 7. | JOKAR Mohammad Saleh | | Yazdin maakunnan parlamentaarinen edustaja vuodesta 2011. Basijin opiskelijajoukkojen entinen komentaja.
  Osallistui Basijin opiskelijajoukkojen komentajana aktiivisesti mielenosoitusten tukahduttamistoimiin kouluissa ja yliopistoissa sekä aktivistien ja journalistien laittomaan vangitsemiseen. | 10.10.2011 |
| 8. | SALARKIA Mahmoud | Teheranin ”Persepolis”-jalkapallokerhon johtaja | Teheranin kaupungin bensiini- ja liikennekomitean johtaja. Teheranin yleisen syyttäjän sijainen vankila-asioissa vuoden 2009 protestien vaientamisen yhteydessä.
  Teheranin yleisen syyttäjän sijaisena hän oli välittömässä vastuussa useista viattomien, rauhanomaisten mielenosoittajien ja aktivistien pidätysmääräyksistä. Monista ihmisoikeuspuolustajien kertomuksista käy ilmi, että käytännössä kaikkia hänen määräyksestään vangittuja henkilöitä pidetään eripituisia aikoja eristysvankeudessa ilman oikeutta tavata asianajajaansa tai omaisiaan ja ilman syytettä, eli heitä pidetään kadoksissa. Usein heidän perheilleen ei ilmoiteta vangitsemisesta. | 10.10.2011 |
| 9. | SOURI Hojatollah | | Lorestanin maakunnan parlamentaarinen edustaja. Ulko- ja turvallisuuspolitiikan parlamentaarisen komission jäsen. Evinin vankilan entinen johtaja.
  Evinin vankilan johtajana vuonna 2009 hän oli vastuussa useista siellä tapahtuneista ihmisoikeusrikoksista kuten hakkaamisista sekä henkisestä ja seksuaalisesta pahoinpitelystä. Eri lähteistä saatujen yhtenevien tietojen mukaan kidutus on Evinin vankilassa yleinen käytäntö. Osastolla 209 pidetään useita aktivisteja vangittuina heidän vastustettuaan rauhanomaisesti nykyisen hallituksen toimia. | 10.10.2011 |
| 10. | TALA Hossein (alias TALA Hosseyn) | | Teheranin maakunnan kenraalikuvernöörin (”Farmandar”) sijainen syyskuuhun 2010, vastuussa erityisesti poliisivoimien väliintulosta ja niin ollen myös mielenosoitusten tukahduttamisesta.
  Palkittiin joulukuussa 2010 osallisuudestaan vaalien jälkeisiin tukahduttamistoimiin. | 10.10.2011 |
| 11. | TAMADDON Morteza (alias TAMADON Morteza) | Syntymäpaikka: Shahr Kord-Isfahan
  Syntymäaika: 1959 | Teheranin maakunnan entinen kenraalikuvernööri ja Teheranin maakunnan yleisen turvallisuuden neuvoston johtaja, IRGC:n jäsen.
  Oli tässä ominaisuudessa päävastuussa kaikista sortotoimista, myös poliittisten mielenosoitusten tukahduttamisesta, kesäkuussa 2009. Hänen tiedetään osallistuneen henkilökohtaisesti oppositiojohtajien Karroubi ja Moussavi häiritsemiseen. | 10.10.2011 |
| 12. | BAKHTIARI Seyyed Morteza | Syntymäpaikka: Mashad (Iran)
  Syntymäaika: 1952 | Entinen oikeusministeri (2009–2013), entinen Isfahanin kenraalikuvernööri ja valtion vankilalaitoksen johtaja (kesäkuuhun 2004).
  Oikeusministerinä hän oli keskeisessä asemassa iranilaisten maastamuuttajien uhkaamisessa ja vainoamisessa ilmoittamalla sellaisen erityistuomioistuimen perustamisesta, joka keskittyy erityisesti maan ulkopuolella asuviin iranilaisiin. Kaksi jaostoa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimissa ja muutoksenhakutuomioistuimissa ja useat jaostot poliisituomioistuimissa saavat tehtäväkseen hoitaa ulkomaille muuttaneiden asioita Teheranin syyttäjän avustuksella. | 10.10.2011 |
| 13. | HOSSEINI Dr Mohammad (alias HOSSEYNI, Dr Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed ja Sayyid) | Syntymäpaikka: Rafsanjan, Kerman
  Syntymäaika: 1961 | Entinen kulttuuriministeri ja islamilaisen opastuksen ministeri (2009–2013).
  Entisenä IRGC:n jäsenenä hän osallistui journalistien tukahduttamiseen. | 10.10.2011 |
| 14. | MOSLEHI Heydar (alias MOSLEHI Heidar; MOSLEHI Haidar) | Syntymäpaikka: Isfahan (Iran)
  Syntymäaika: 1956 | Entinen tiedusteluasioiden ministeri (2009–2013).
  Tiedusteluministeriö on hänen johdollaan jatkanut laajalle levinnyttä mielenosoittajien ja toisinajattelijoiden mielivaltaista vangitsemista ja vainoamista. Ministeriö johtaa yhä Evinin vankilan osasto 209:ää, jossa useita aktivisteja pidetään vangittuina heidän osallistuttuaan hallituksen vastaiseen rauhanomaiseen toimintaan. Ministeriön kuulustelijat ovat hakanneet osasto 209:n vankeja ja syyllistyneet henkiseen ja seksuaaliseen pahoinpitelyyn. Entisenä tiedusteluasioiden ministerinä Moslehi on vastuussa virassaoloaikanaan tapahtuneista väärinkäytöksistä. | 10.10.2011 |
| 15. | TAGHIPOUR Reza | Syntymäpaikka: Maragheh (Iran)
  Syntymäaika: 1957 | Teheranin kaupunginvaltuuston jäsen. Entinen tiedotus- ja viestintäministeri (2009–2012).
  Tiedotusministerinä hän oli yksi internetin käytön ja myös kaikenlaisen viestinnän (erityisesti matkapuhelinten) sensuurista ja valvonnasta vastaavista korkeista viranomaisista. Kuulustelijat käyttävät poliittisten vankien henkilötietoja, postia ja viestejä heitä kuulustellessaan. Useaan otteeseen viime presidentinvaalien jälkeen ja katumielenosoitusten aikana matkapuhelin- ja tekstiviestiyhteydet katkaistiin, satelliittitelevisiokanavia häirittiin, internetyhteydet katkaistiin paikallisesti tai ainakin niitä hidastettiin. | 23.3.2012 |
| 16. | EMADI, Hamid Reza (alias Hamidreza Emadi) | Syntymäaika: noin 1973
  Syntymäpaikka: Hamedan
  Asuinpaikka: Teheran
  Työpaikka: Press TV:n päätoimipaikka, Teheran | Press TV:n uutishuoneen johtaja. Entinen Press TV:n vanhempi tuottaja.
  Vastuussa vangeilta pakotettujen tunnustusten tuottamisesta ja lähettämisestä. Vankeina on ollut toimittajia, poliittisia aktivisteja, kurdi- ja arabivähemmistöihin kuuluvia henkilöitä. Loukannut kansainvälisesti tunnustettuja oikeuksia oikeudenmukaiseen ja puolueettomaan oikeudenkäyntiin. Ison-Britannian riippumaton radio- ja tv-alan sääntelyviranomainen OFCOM antoi Press TV:lle 100 000 punnan sakon iranilais-kanadalaisen toimittajan ja elokuvantekijän Maziar Baharin pakotetun tunnustuksen lähettämisestä vuonna 2011. Tunnustus oli kuvattu vankilassa Baharin ollessa pakkotoimien kohteena. Kansalaisjärjestöt ovat raportoineet muistakin pakotettujen tunnustusten televisioinneista Press TV:n toimesta. Emadi on siten syyllistynyt oikeudenmukaista ja puolueetonta oikeudenkäyntiä koskevan oikeuden loukkaamiseen. | 12.3.2013 |

Nimi

Tunnistetiedot

Perusteet

Luetteloon merkitsemisen päivämäärä

1.

RAJABZADEH Azizollah

Teheranin suuronnettomuuksien vaikutusten lieventämisestä vastaavan järjestön (TDMO) johtaja. Entinen Teheranin poliisin päällikkö (tammikuuhun 2010 saakka).

Suur-Teheranin lainvalvontajoukkojen komentajana Azizollah Rajabzadeh on korkea-arvoisin henkilö, jota syytetään Kahrizakin pidätyskeskukseen liittyvistä väärinkäytöksistä.

2.

DORRI- NADJAFABADI Ghorban-Ali

Syntymäpaikka: Najafabad (Iran)

Syntymäaika: 1945

Sovintoneuvoston jäsen ja hengellisen johtajan edustaja Markazin (”keskisessä”) maakunnassa. Iranin entinen valtakunnansyyttäjä syyskuuhun 2009 saakka (Khatamin presidenttikauden aikainen tiedusteluasioiden ministeri).

Iranin valtakunnansyyttäjänä ollessaan määräsi ja valvoi vaalien jälkeisten ensimmäisten mielenosoitusten jälkeen järjestettyjä näytösoikeudenkäyntejä, joissa ei kunnioitettu syytettyjen oikeuksia eikä heille myönnetty asianajajia. On myös vastuussa Kahrizakin väärinkäytöksistä.

3.

MORTAZAVI Said

Syntymäpaikka: Meybod, Yazd (Iran) Syntymäaika: 1967

Iranin salakuljetuksen vastaisen toimintaryhmän entinen johtaja, entinen Teheranin yleinen syyttäjä elokuuhun 2009 saakka.

Teheranin yleisenä syyttäjänä antoi yleismääräyksen satojen aktivistien, toimittajien ja opiskelijoiden pidättämiseksi. Pidätettiin virasta elokuussa 2010 Iranin oikeuslaitoksen tutkittua hänen osuuttaan vaalien jälkeen hänen määräyksestään pidätetyn kolmen miehen kuolemaan.

4.

ZARGAR Ahmad

Moraalin ylläpitämisestä vastaavan järjestön johtaja. Entinen tuomari, Teheranin muutoksenhakutuomioistuin, 36. jaosto.

Vahvisti pitkiä vankeustuomioita sekä kuolemantuomioita mielenosoittajille.

5.

ABBASZADEH- MESHKINI, Mahmoud

Ilamin maakunnan kuvernööri. Entinen sisäasiainministeriön poliittinen johtaja.

Vastasi poliittisia puolueita ja ryhmiä koskevan lain 10 artiklan mukaisen komitean päällikkönä mielenosoitusten ja muiden julkisten tapahtumien sallimisesta ja poliittisten puolueiden rekisteröinnistä.

Keskeytti vuonna 2010 kahden Mousaviin liittyvän reformistisen poliittisen puolueen toiminnan (Islamic Iran Participation Front ja Islamic Revolution Mujahedeen Organisation).

Kieltänyt vuodesta 2009 johdonmukaisesti ja jatkuvasti kaikki hallituksen vastaiset kokoontumiset eli perustuslaillisen oikeuden osoittaa mieltä, mikä on johtanut siihen, että rauhanomaisia mielenosoittajia on pidätetty kokoontumisvapautta koskevan oikeuden vastaisesti.

Kielsi vuonna 2009 myös oppositiolta luvan järjestää tilaisuuden niiden henkilöiden muistoksi, jotka on surmattu presidentinvaaleihin liittyvän vastustuksen vuoksi.

10.10.2011

6.

FIRUZABADI kenraalimajuri dr. Seyeed Hasan (alias FIRUZABADI kenrm dr. Seyed Hasan; FIROUZABADI kenrm dr. Seyyed Hasan, FIROUZABADI kenrm dr. Seyed Hassan)

Syntymäpaikka: Mashad

Syntymäaika: 3.2.1951

Iranin asevoimien johtajana korkea-arvoisin sotilaskomentaja, johtaa kaikkia sotilasosastoja ja -toimintoja, myös islamilaista vallankumouskaartia (IRGC) ja poliisia. Hänen komentamansa joukot syyllistyivät raakoihin väkivaltaisuuksiin rauhanomaisia mielenosoittajia kohtaan ja massapidätyksiin.

Myös kansallisen turvallisuusneuvoston (SNCS) ja sovintoneuvoston jäsen.

10.10.2011

7.

JOKAR Mohammad Saleh

Yazdin maakunnan parlamentaarinen edustaja vuodesta 2011. Basijin opiskelijajoukkojen entinen komentaja.

Osallistui Basijin opiskelijajoukkojen komentajana aktiivisesti mielenosoitusten tukahduttamistoimiin kouluissa ja yliopistoissa sekä aktivistien ja journalistien laittomaan vangitsemiseen.

10.10.2011

8.

SALARKIA Mahmoud

Teheranin ”Persepolis”-jalkapallokerhon johtaja

Teheranin kaupungin bensiini- ja liikennekomitean johtaja. Teheranin yleisen syyttäjän sijainen vankila-asioissa vuoden 2009 protestien vaientamisen yhteydessä.

Teheranin yleisen syyttäjän sijaisena hän oli välittömässä vastuussa useista viattomien, rauhanomaisten mielenosoittajien ja aktivistien pidätysmääräyksistä. Monista ihmisoikeuspuolustajien kertomuksista käy ilmi, että käytännössä kaikkia hänen määräyksestään vangittuja henkilöitä pidetään eripituisia aikoja eristysvankeudessa ilman oikeutta tavata asianajajaansa tai omaisiaan ja ilman syytettä, eli heitä pidetään kadoksissa. Usein heidän perheilleen ei ilmoiteta vangitsemisesta.

10.10.2011

9.

SOURI Hojatollah

Lorestanin maakunnan parlamentaarinen edustaja. Ulko- ja turvallisuuspolitiikan parlamentaarisen komission jäsen. Evinin vankilan entinen johtaja.

Evinin vankilan johtajana vuonna 2009 hän oli vastuussa useista siellä tapahtuneista ihmisoikeusrikoksista kuten hakkaamisista sekä henkisestä ja seksuaalisesta pahoinpitelystä. Eri lähteistä saatujen yhtenevien tietojen mukaan kidutus on Evinin vankilassa yleinen käytäntö. Osastolla 209 pidetään useita aktivisteja vangittuina heidän vastustettuaan rauhanomaisesti nykyisen hallituksen toimia.

10.10.2011

10.

TALA Hossein (alias TALA Hosseyn)

Teheranin maakunnan kenraalikuvernöörin (”Farmandar”) sijainen syyskuuhun 2010, vastuussa erityisesti poliisivoimien väliintulosta ja niin ollen myös mielenosoitusten tukahduttamisesta.

Palkittiin joulukuussa 2010 osallisuudestaan vaalien jälkeisiin tukahduttamistoimiin.

10.10.2011

11.

TAMADDON Morteza (alias TAMADON Morteza)

Syntymäpaikka: Shahr Kord-Isfahan

Syntymäaika: 1959

Teheranin maakunnan entinen kenraalikuvernööri ja Teheranin maakunnan yleisen turvallisuuden neuvoston johtaja, IRGC:n jäsen.

Oli tässä ominaisuudessa päävastuussa kaikista sortotoimista, myös poliittisten mielenosoitusten tukahduttamisesta, kesäkuussa 2009. Hänen tiedetään osallistuneen henkilökohtaisesti oppositiojohtajien Karroubi ja Moussavi häiritsemiseen.

10.10.2011

12.

BAKHTIARI Seyyed Morteza

Syntymäpaikka: Mashad (Iran)

Syntymäaika: 1952

Entinen oikeusministeri (2009–2013), entinen Isfahanin kenraalikuvernööri ja valtion vankilalaitoksen johtaja (kesäkuuhun 2004).

Oikeusministerinä hän oli keskeisessä asemassa iranilaisten maastamuuttajien uhkaamisessa ja vainoamisessa ilmoittamalla sellaisen erityistuomioistuimen perustamisesta, joka keskittyy erityisesti maan ulkopuolella asuviin iranilaisiin. Kaksi jaostoa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimissa ja muutoksenhakutuomioistuimissa ja useat jaostot poliisituomioistuimissa saavat tehtäväkseen hoitaa ulkomaille muuttaneiden asioita Teheranin syyttäjän avustuksella.

10.10.2011

13.

HOSSEINI Dr Mohammad (alias HOSSEYNI, Dr Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed ja Sayyid)

Syntymäpaikka: Rafsanjan, Kerman

Syntymäaika: 1961

Entinen kulttuuriministeri ja islamilaisen opastuksen ministeri (2009–2013).

Entisenä IRGC:n jäsenenä hän osallistui journalistien tukahduttamiseen.

10.10.2011

14.

MOSLEHI Heydar (alias MOSLEHI Heidar; MOSLEHI Haidar)

Syntymäpaikka: Isfahan (Iran)

Syntymäaika: 1956

Entinen tiedusteluasioiden ministeri (2009–2013).

Tiedusteluministeriö on hänen johdollaan jatkanut laajalle levinnyttä mielenosoittajien ja toisinajattelijoiden mielivaltaista vangitsemista ja vainoamista. Ministeriö johtaa yhä Evinin vankilan osasto 209:ää, jossa useita aktivisteja pidetään vangittuina heidän osallistuttuaan hallituksen vastaiseen rauhanomaiseen toimintaan. Ministeriön kuulustelijat ovat hakanneet osasto 209:n vankeja ja syyllistyneet henkiseen ja seksuaaliseen pahoinpitelyyn. Entisenä tiedusteluasioiden ministerinä Moslehi on vastuussa virassaoloaikanaan tapahtuneista väärinkäytöksistä.

10.10.2011

15.

TAGHIPOUR Reza

Syntymäpaikka: Maragheh (Iran)

Syntymäaika: 1957

Teheranin kaupunginvaltuuston jäsen. Entinen tiedotus- ja viestintäministeri (2009–2012).

Tiedotusministerinä hän oli yksi internetin käytön ja myös kaikenlaisen viestinnän (erityisesti matkapuhelinten) sensuurista ja valvonnasta vastaavista korkeista viranomaisista. Kuulustelijat käyttävät poliittisten vankien henkilötietoja, postia ja viestejä heitä kuulustellessaan. Useaan otteeseen viime presidentinvaalien jälkeen ja katumielenosoitusten aikana matkapuhelin- ja tekstiviestiyhteydet katkaistiin, satelliittitelevisiokanavia häirittiin, internetyhteydet katkaistiin paikallisesti tai ainakin niitä hidastettiin.

23.3.2012

16.

EMADI, Hamid Reza (alias Hamidreza Emadi)

Syntymäaika: noin 1973

Syntymäpaikka: Hamedan

Asuinpaikka: Teheran

Työpaikka: Press TV:n päätoimipaikka, Teheran

Press TV:n uutishuoneen johtaja. Entinen Press TV:n vanhempi tuottaja.

Vastuussa vangeilta pakotettujen tunnustusten tuottamisesta ja lähettämisestä. Vankeina on ollut toimittajia, poliittisia aktivisteja, kurdi- ja arabivähemmistöihin kuuluvia henkilöitä. Loukannut kansainvälisesti tunnustettuja oikeuksia oikeudenmukaiseen ja puolueettomaan oikeudenkäyntiin. Ison-Britannian riippumaton radio- ja tv-alan sääntelyviranomainen OFCOM antoi Press TV:lle 100 000 punnan sakon iranilais-kanadalaisen toimittajan ja elokuvantekijän Maziar Baharin pakotetun tunnustuksen lähettämisestä vuonna 2011. Tunnustus oli kuvattu vankilassa Baharin ollessa pakkotoimien kohteena. Kansalaisjärjestöt ovat raportoineet muistakin pakotettujen tunnustusten televisioinneista Press TV:n toimesta. Emadi on siten syyllistynyt oikeudenmukaista ja puolueetonta oikeudenkäyntiä koskevan oikeuden loukkaamiseen.

12.3.2013

---

| 12.4.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 109/30 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 109/30

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 6 päivänä marraskuuta 2013,

Saksan toteuttamista toimenpiteistä HoKaWe Eberswalde GmbH -yrityksen hyväksi SA.34721 (2012/C) (ex 2012/NN)

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 7058)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/206/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on pyytänyt edellä mainittujen artiklojen mukaisesti asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Komissio vastaanotti 30 päivänä huhtikuuta 2012 Brandenburgin osavaltiossa sijaitsevalta puunjalostusyritykseltä kantelun, jonka mukaan Brandenburgin osavaltion ja HoKaWe Eberswalde GmbH -nimisen yrityksen, jäljempänä ’HoKaWe’, välillä tehty 15-vuotinen puitesopimus on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti 30 päivänä huhtikuuta 2012 Brandenburgin osavaltiossa sijaitsevalta puunjalostusyritykseltä kantelun, jonka mukaan Brandenburgin osavaltion ja HoKaWe Eberswalde GmbH -nimisen yrityksen, jäljempänä ’HoKaWe’, välillä tehty 15-vuotinen puitesopimus on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (2) | Komissio toimitti Saksalle ei-luottamuksellisen version kantelusta 11 päivänä toukokuuta 2012 ja pyysi lisätietoja. Saksa esitti huomautuksia kantelusta ja toimitti pyydetyt lisätiedot 6 päivänä kesäkuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio toimitti Saksalle ei-luottamuksellisen version kantelusta 11 päivänä toukokuuta 2012 ja pyysi lisätietoja. Saksa esitti huomautuksia kantelusta ja toimitti pyydetyt lisätiedot 6 päivänä kesäkuuta 2012 päivätyllä kirjeellä.

| (3) | Komissio lähetti ei-luottamuksellisen version vastauksesta kantelijalle 27 päivänä elokuuta 2012 ja tiedusteli, toivooko kantelija asian käsittelyn jatkamista. Kantelija vastasi 4 päivänä syyskuuta 2012, että kantelua ei aiota perua. |
| --- | --- |

(3)

Komissio lähetti ei-luottamuksellisen version vastauksesta kantelijalle 27 päivänä elokuuta 2012 ja tiedusteli, toivooko kantelija asian käsittelyn jatkamista. Kantelija vastasi 4 päivänä syyskuuta 2012, että kantelua ei aiota perua.

| (4) | Komissio ilmoitti Saksalle 19 päivänä joulukuuta 2013 päivätyllä kirjeellä, että se on päättänyt aloittaa tuen osalta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti Saksalle 19 päivänä joulukuuta 2013 päivätyllä kirjeellä, että se on päättänyt aloittaa tuen osalta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn.

| (5) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(5)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteestä.

| (6) | Saksa toimitti päätöstä koskevat huomautuksensa 28 päivänä helmikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. Komissio sai lisäksi huomautuksia kahdelta asianomaiselta 30 päivänä huhtikuuta 2013 ja kantelijalta 3 päivänä toukokuuta 2013. |
| --- | --- |

(6)

Saksa toimitti päätöstä koskevat huomautuksensa 28 päivänä helmikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. Komissio sai lisäksi huomautuksia kahdelta asianomaiselta 30 päivänä huhtikuuta 2013 ja kantelijalta 3 päivänä toukokuuta 2013.

| (7) | Ei-luottamukselliset versiot näistä huomautuksista toimitettiin Saksalle 17 päivänä toukokuuta 2013. Saksa otti kantaa huomautuksiin 11 päivänä kesäkuuta 2013 ja täydensi kannanottoaan 13 päivänä kesäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(7)

Ei-luottamukselliset versiot näistä huomautuksista toimitettiin Saksalle 17 päivänä toukokuuta 2013. Saksa otti kantaa huomautuksiin 11 päivänä kesäkuuta 2013 ja täydensi kannanottoaan 13 päivänä kesäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä.

| (8) | Komissio pyysi Saksalta lisätietoja kirjeitse 2. elokuuta 2013, 17. syyskuuta 2013 ja 23. syyskuuta 2013. Saksa vastasi pyyntöihin 15. elokuuta 2013, 20. syyskuuta 2013 ja 1. lokakuuta 2013 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(8)

Komissio pyysi Saksalta lisätietoja kirjeitse 2. elokuuta 2013, 17. syyskuuta 2013 ja 23. syyskuuta 2013. Saksa vastasi pyyntöihin 15. elokuuta 2013, 20. syyskuuta 2013 ja 1. lokakuuta 2013 päivätyillä kirjeillä.

2.   KUVAUS TUESTA

2.1   Tuensaaja

| (9) | HoKaWe on osakeyhtiö, jolla on puuta käyttävä biomassavoimala Eberswaldessa Brandenburgin osavaltiossa. Voimalaitos rakennettiin vuonna 2005 ja otettiin käyttöön vuonna 2006. Kesäkuussa 2011 Frankfurt/Oderin alioikeus aloitti maksukyvyttömyysmenettelyn HoKaWea vastaan. Yritys on kuitenkin edelleen toiminnassa. |
| --- | --- |

(9)

HoKaWe on osakeyhtiö, jolla on puuta käyttävä biomassavoimala Eberswaldessa Brandenburgin osavaltiossa. Voimalaitos rakennettiin vuonna 2005 ja otettiin käyttöön vuonna 2006. Kesäkuussa 2011 Frankfurt/Oderin alioikeus aloitti maksukyvyttömyysmenettelyn HoKaWea vastaan. Yritys on kuitenkin edelleen toiminnassa.

| (10) | Landkreis Barnim (Barnimin piirikunta) halusi ostaa HoKaWen käyttöomaisuuden ja jatkaa voimalaitoksen toimintaa. Käyttöomaisuuden siirto hyväksyttiin HoKaWen velkojien kokouksessa toukokuussa 2012, ja notaari vahvisti kaupan. Koska Brandenburgin osavaltio ei suostunut siirtämään uudelle omistajalle tämän päätöksen kohdetta eli puitesopimusta, joka koskee puun toimittamista Brandenburgin osavaltion metsästä, Barnimin piirikunta vetäytyi hankkeesta. |
| --- | --- |

(10)

Landkreis Barnim (Barnimin piirikunta) halusi ostaa HoKaWen käyttöomaisuuden ja jatkaa voimalaitoksen toimintaa. Käyttöomaisuuden siirto hyväksyttiin HoKaWen velkojien kokouksessa toukokuussa 2012, ja notaari vahvisti kaupan. Koska Brandenburgin osavaltio ei suostunut siirtämään uudelle omistajalle tämän päätöksen kohdetta eli puitesopimusta, joka koskee puun toimittamista Brandenburgin osavaltion metsästä, Barnimin piirikunta vetäytyi hankkeesta.

2.2   Toimenpiteen kuvaus

| (11) | Brandenburgin osavaltio ja HoKaWe tekivät kesäkuussa 2005 puitesopimuksen, joka koskee puun toimittamista Brandenburgin osavaltion metsästä. Sopimuksessa sovitaan toimitettavien puiden määrästä ja toimitusehdoista (3), joilla puuta toimitetaan HoKaWelle 15 vuoden ajan (1.6.2006–1.6.2021). Sopimuksen mukaisesti puuta toimitetaan vuosittain 150 000 m3 metsistä, jotka sijaitsevat enintään 70 kilometrin päässä Eberswaldesta. |
| --- | --- |

(11)

Brandenburgin osavaltio ja HoKaWe tekivät kesäkuussa 2005 puitesopimuksen, joka koskee puun toimittamista Brandenburgin osavaltion metsästä. Sopimuksessa sovitaan toimitettavien puiden määrästä ja toimitusehdoista (3), joilla puuta toimitetaan HoKaWelle 15 vuoden ajan (1.6.2006–1.6.2021). Sopimuksen mukaisesti puuta toimitetaan vuosittain 150 000 m3 metsistä, jotka sijaitsevat enintään 70 kilometrin päässä Eberswaldesta.

| (12) | Sopimuksessa asetettiin viitehinnaksi vuodelle 2004 aluksi 15,50 euroa/m3. Tämän lisäksi sopimustekstissä mainittiin vuosittaiset hintojen tarkistukset, joista osapuolten oli tarkoitus sopia Saksan liittovaltion tilastokeskuksen tuottaman teollisuuspuun hintaindeksin kehityksen perusteella (4); puun hinnan muutoksista alkuperäiseen viitehintaan verrattuna vastaisi 50-prosenttisesti myyjä ja 50-prosenttisesti ostaja, jäljempänä ’hinnantarkistuslauseke’. |
| --- | --- |

(12)

Sopimuksessa asetettiin viitehinnaksi vuodelle 2004 aluksi 15,50 euroa/m3. Tämän lisäksi sopimustekstissä mainittiin vuosittaiset hintojen tarkistukset, joista osapuolten oli tarkoitus sopia Saksan liittovaltion tilastokeskuksen tuottaman teollisuuspuun hintaindeksin kehityksen perusteella (4); puun hinnan muutoksista alkuperäiseen viitehintaan verrattuna vastaisi 50-prosenttisesti myyjä ja 50-prosenttisesti ostaja, jäljempänä ’hinnantarkistuslauseke’.

| (13) | Hinnantarkistuksen laskemista varten sopimuksessa sovittiin seuraavasta kaavasta, jäljempänä ’hinnantarkistuskaava’ tai ’kaava’: |
| --- | --- |

(13)

Hinnantarkistuksen laskemista varten sopimuksessa sovittiin seuraavasta kaavasta, jäljempänä ’hinnantarkistuskaava’ tai ’kaava’:

Formula

| (14) | On välttämätöntä erottaa toisistaan sopimuksen tekstissä mainittu hinnantarkistuslauseke sekä hinnantarkistuskaava. |
| --- | --- |

(14)

On välttämätöntä erottaa toisistaan sopimuksen tekstissä mainittu hinnantarkistuslauseke sekä hinnantarkistuskaava.

| (15) | Saksan toimittamien tietojen mukaan hinnantarkistuslauseketta on pidettävä sopimuspuolten tahdon ilmauksena. Näin todetaan myös Brandenburgin osavaltion maataloudesta, ympäristöstä ja aluesuunnittelusta vastaavan ministeriön 1 päivänä lokakuuta 2003 päivätyssä sisäisessä muistiossa, joka koskee Brandenburgin osavaltion ja HoKaWen edustajien tapaamista ja josta käy selkeästi ilmi, että osapuolten neuvotteluiden aikana suunnittelema hintojen tarkistus vastaa hinnantarkistuslauseketta. Sama käy ilmi myös Brandenburgin osavaltion elinkeino- ja Eurooppa-asioista vastaavan ministeriön 5 päivänä tammikuuta 2011 päivätystä muistiosta, jossa suositellaan muuttamaan puitesopimusta tai tulkitsemaan sitä sopimuksen tekstin mukaisesti, jotta osapuolten varsinainen tahto toteutuisi. |
| --- | --- |

(15)

Saksan toimittamien tietojen mukaan hinnantarkistuslauseketta on pidettävä sopimuspuolten tahdon ilmauksena. Näin todetaan myös Brandenburgin osavaltion maataloudesta, ympäristöstä ja aluesuunnittelusta vastaavan ministeriön 1 päivänä lokakuuta 2003 päivätyssä sisäisessä muistiossa, joka koskee Brandenburgin osavaltion ja HoKaWen edustajien tapaamista ja josta käy selkeästi ilmi, että osapuolten neuvotteluiden aikana suunnittelema hintojen tarkistus vastaa hinnantarkistuslauseketta. Sama käy ilmi myös Brandenburgin osavaltion elinkeino- ja Eurooppa-asioista vastaavan ministeriön 5 päivänä tammikuuta 2011 päivätystä muistiosta, jossa suositellaan muuttamaan puitesopimusta tai tulkitsemaan sitä sopimuksen tekstin mukaisesti, jotta osapuolten varsinainen tahto toteutuisi.

| (16) | Kaava sen sijaan on virheellinen, kuten Saksa on todennut ja kuten on vahvistettu kahdessa Brandenburgin osavaltiolle vuonna 2010 laaditussa asiantuntijalausunnossa (5), eikä sillä saada aikaan tulosta, joka vastaisi osapuolten tahtoa sellaisena kuin se hinnantarkistuslausekkeessa ilmaistaan. |
| --- | --- |

(16)

Kaava sen sijaan on virheellinen, kuten Saksa on todennut ja kuten on vahvistettu kahdessa Brandenburgin osavaltiolle vuonna 2010 laaditussa asiantuntijalausunnossa (5), eikä sillä saada aikaan tulosta, joka vastaisi osapuolten tahtoa sellaisena kuin se hinnantarkistuslausekkeessa ilmaistaan.

| (17) | Sopimuksen tultua voimaan hintoja tarkistettiin kaavan perusteella. Sopimuksen tekstissä ilmaistusta tahdosta poiketen kaavan mukaan lasketut hinnantarkistukset eivät noudattaneet teollisuuspuun hintaindeksin toteutunutta kehitystä, ja tuloksena olevat hinnat olivat huomattavasti alhaisempia kuin Brandenburgin osavaltion metsistä peräisin olevan puun keskihinta. Kaavan käyttäminen ei myöskään johtanut toivottuun lopputulokseen hintavaihteluiden muodostaman riskin tasapuolisesta jakamisesta osavaltion ja HoKaWen kesken. |
| --- | --- |

(17)

Sopimuksen tultua voimaan hintoja tarkistettiin kaavan perusteella. Sopimuksen tekstissä ilmaistusta tahdosta poiketen kaavan mukaan lasketut hinnantarkistukset eivät noudattaneet teollisuuspuun hintaindeksin toteutunutta kehitystä, ja tuloksena olevat hinnat olivat huomattavasti alhaisempia kuin Brandenburgin osavaltion metsistä peräisin olevan puun keskihinta. Kaavan käyttäminen ei myöskään johtanut toivottuun lopputulokseen hintavaihteluiden muodostaman riskin tasapuolisesta jakamisesta osavaltion ja HoKaWen kesken.

| (18) | Syynä tähän oli, kuten edellä johdanto-osan 16 kappaleessa todettiin, kaavan virheellisyys, minkä vuoksi se ei kuvastanut matemaattisesti osapuolten hinnantarkistuslausekkeessa mainittua tahtoa (6). |
| --- | --- |

(18)

Syynä tähän oli, kuten edellä johdanto-osan 16 kappaleessa todettiin, kaavan virheellisyys, minkä vuoksi se ei kuvastanut matemaattisesti osapuolten hinnantarkistuslausekkeessa mainittua tahtoa (6).

| (19) | Tämän lisäksi Saksan 28 päivänä helmikuuta 2013 toimittamista tiedoista käy ilmi, että sopimuksen voimassaoloaikana osapuolet käyttivät toistuvasti harkintaansa kaavan mukaisten hintojen tarkistusten laskennassa tosiasiallisesti käytettyjen parametrien suhteen (7). Saksan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että syy tähän ei käy ilmi asiakirjojen perusteella. |
| --- | --- |

(19)

Tämän lisäksi Saksan 28 päivänä helmikuuta 2013 toimittamista tiedoista käy ilmi, että sopimuksen voimassaoloaikana osapuolet käyttivät toistuvasti harkintaansa kaavan mukaisten hintojen tarkistusten laskennassa tosiasiallisesti käytettyjen parametrien suhteen (7). Saksan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että syy tähän ei käy ilmi asiakirjojen perusteella.

| (20) | Brandenburgin osavaltion vuonna 2010 pyytämissä asiantuntijalausunnoissa (katso johdanto-osan 16 kappale) mainittiin valtiontuesta mahdollisesti aiheutuvat ongelmat ja suositeltiin muuttamaan sopimusta kaavaa muuttamalla. HoKaWen ja Brandenburgin osavaltion neuvotteluiden seurauksena osapuolet allekirjoittivat 26 päivänä elokuuta 2011 sopimuksen muutetun version, joka tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2011. Muutetussa versiossa johdanto-osan 12–19 kappaleessa mainitut ongelmat oli korjattu sopimalla, että 1 päivästä heinäkuuta 2011 lähtien hinnantarkistukset oli tehtävä hinnantarkistuslausekkeen mukaisesti eli osapuolten alkuperäistä tahtoa noudattaen. Tästä päivästä alkaen kaava ei siis enää kuulunut sopimukseen, eikä sitä tämän vuoksi voitu enää käyttää. |
| --- | --- |

(20)

Brandenburgin osavaltion vuonna 2010 pyytämissä asiantuntijalausunnoissa (katso johdanto-osan 16 kappale) mainittiin valtiontuesta mahdollisesti aiheutuvat ongelmat ja suositeltiin muuttamaan sopimusta kaavaa muuttamalla. HoKaWen ja Brandenburgin osavaltion neuvotteluiden seurauksena osapuolet allekirjoittivat 26 päivänä elokuuta 2011 sopimuksen muutetun version, joka tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2011. Muutetussa versiossa johdanto-osan 12–19 kappaleessa mainitut ongelmat oli korjattu sopimalla, että 1 päivästä heinäkuuta 2011 lähtien hinnantarkistukset oli tehtävä hinnantarkistuslausekkeen mukaisesti eli osapuolten alkuperäistä tahtoa noudattaen. Tästä päivästä alkaen kaava ei siis enää kuulunut sopimukseen, eikä sitä tämän vuoksi voitu enää käyttää.

| (21) | Tämän lisäksi Brandenburgin osavaltio päätti, ettei sopimusta enää jatketa HoKaWen käyttöomaisuuden myöhemmin hankkivien sijoittajien kanssa. |
| --- | --- |

(21)

Tämän lisäksi Brandenburgin osavaltio päätti, ettei sopimusta enää jatketa HoKaWen käyttöomaisuuden myöhemmin hankkivien sijoittajien kanssa.

2.3   Syyt menettelyn aloittamiseen

| (22) | Komissio päätti 19 päivänä joulukuuta 2012 aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. |
| --- | --- |

(22)

Komissio päätti 19 päivänä joulukuuta 2012 aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’.

| (23) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komission lähtöoletuksena oli, että Brandenburgin osavaltion ja HoKaWen välisen puitesopimuksen täytäntöönpanoon sisältyy valtiontukea. |
| --- | --- |

(23)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komission lähtöoletuksena oli, että Brandenburgin osavaltion ja HoKaWen välisen puitesopimuksen täytäntöönpanoon sisältyy valtiontukea.

| (24) | Komissio piti kyseenalaisena, että markkinoilla toimiva yksityinen myyjä olisi etukäteen hyväksynyt kuvattua hinnantarkistuskaavaa käyttämällä muodostetun korvauksen. |
| --- | --- |

(24)

Komissio piti kyseenalaisena, että markkinoilla toimiva yksityinen myyjä olisi etukäteen hyväksynyt kuvattua hinnantarkistuskaavaa käyttämällä muodostetun korvauksen.

| (25) | Komissio epäili lisäksi, että siinäkin tapauksessa, että sopimuspuolet eivät olisi olleet tietoisia kaavan virheellisyydestä, Saksa tuskin olisi toiminut markkinaehtojen mukaisesti sopimuksen täytäntöönpanon aikana. Tämä johtui sopimuksen nojalla myydyn puun hintakehityksestä, joka osoitti, että kaavan perusteella lasketut hinnat olivat merkittävästi alhaisemmat kuin puun keskihinta Brandenburgin osavaltiossa. Samassa tilanteessa huolellisesti toimiva yksityinen myyjä olisi välittömästi yrittänyt kaikin keinoin muuttaa hinnantarkistuksessa käytettävää menetelmää. Sen sijaan Saksa jatkoi kaavan käyttöä vuoteen 2011 saakka. |
| --- | --- |

(25)

Komissio epäili lisäksi, että siinäkin tapauksessa, että sopimuspuolet eivät olisi olleet tietoisia kaavan virheellisyydestä, Saksa tuskin olisi toiminut markkinaehtojen mukaisesti sopimuksen täytäntöönpanon aikana. Tämä johtui sopimuksen nojalla myydyn puun hintakehityksestä, joka osoitti, että kaavan perusteella lasketut hinnat olivat merkittävästi alhaisemmat kuin puun keskihinta Brandenburgin osavaltiossa. Samassa tilanteessa huolellisesti toimiva yksityinen myyjä olisi välittömästi yrittänyt kaikin keinoin muuttaa hinnantarkistuksessa käytettävää menetelmää. Sen sijaan Saksa jatkoi kaavan käyttöä vuoteen 2011 saakka.

| (26) | Näiden näkökohtien perusteella komissio teki alustavan johtopäätöksen, jonka mukaan HoKaWelle annetun edun ja siis valtiontuen olemassaoloa ei voi sulkea pois ajanjaksona, joka ulottuu sopimuksen voimaantulosta 1 päivänä kesäkuuta 2006 sen muuttamiseen 30 päivänä kesäkuuta 2011. Koska tuen sisämarkkinoille soveltuvuudelle ei ole ilmeistä oikeusperustaa eikä Saksa ole vedonnut sellaiseen, komissio epäili lisäksi toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(26)

Näiden näkökohtien perusteella komissio teki alustavan johtopäätöksen, jonka mukaan HoKaWelle annetun edun ja siis valtiontuen olemassaoloa ei voi sulkea pois ajanjaksona, joka ulottuu sopimuksen voimaantulosta 1 päivänä kesäkuuta 2006 sen muuttamiseen 30 päivänä kesäkuuta 2011. Koska tuen sisämarkkinoille soveltuvuudelle ei ole ilmeistä oikeusperustaa eikä Saksa ole vedonnut sellaiseen, komissio epäili lisäksi toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille.

3.   ASIANOMAISTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (27) | Muodollisen tutkintamenettelyn aikana komissio sai huomautuksia kahdelta asianomaiselta ja kantelijalta. |
| --- | --- |

(27)

Muodollisen tutkintamenettelyn aikana komissio sai huomautuksia kahdelta asianomaiselta ja kantelijalta.

| (28) | Kantelija toimitti Brandenburgin osavaltion maataloudesta, ympäristöstä ja aluesuunnittelusta vastaavan ministeriön sisäisiä muistioita joulukuulta 2003 ja maaliskuulta 2004. Kantelijan mukaan muistioista kävi ilmi, että jo ennen sopimuksen tekemistä sen useat kohdat oli asetettu kyseenalaisiksi: sopimuksen seurauksista joulukuussa 2003 laaditussa muistiossa todettiin, että jo vuonna 2004 sopimuksen johdosta maksettu hinta olisi huomattavasti teollisuuspuun senhetkistä käypää hintaa alhaisempi. Samoin maaliskuussa 2004 laaditussa sisäisessä muistiossa huomautettiin, että hintojen tarkistuksessa käytettävä menetelmä johtaisi Brandenburgin osavaltion tarpeettomasti antamaan hyvitykseen, ja suositeltiin nimenomaisesti harkitsemaan sopimusta vielä tai neuvottelemaan se uudelleen. |
| --- | --- |

(28)

Kantelija toimitti Brandenburgin osavaltion maataloudesta, ympäristöstä ja aluesuunnittelusta vastaavan ministeriön sisäisiä muistioita joulukuulta 2003 ja maaliskuulta 2004. Kantelijan mukaan muistioista kävi ilmi, että jo ennen sopimuksen tekemistä sen useat kohdat oli asetettu kyseenalaisiksi: sopimuksen seurauksista joulukuussa 2003 laaditussa muistiossa todettiin, että jo vuonna 2004 sopimuksen johdosta maksettu hinta olisi huomattavasti teollisuuspuun senhetkistä käypää hintaa alhaisempi. Samoin maaliskuussa 2004 laaditussa sisäisessä muistiossa huomautettiin, että hintojen tarkistuksessa käytettävä menetelmä johtaisi Brandenburgin osavaltion tarpeettomasti antamaan hyvitykseen, ja suositeltiin nimenomaisesti harkitsemaan sopimusta vielä tai neuvottelemaan se uudelleen.

| (29) | Kantelija väitti, että vastaavassa tilanteessa mikään yksityinen myyjä ei olisi tehnyt samanlaista sopimusta ja lisäksi yksityinen myyjä olisi toiminut välittömästi eikä odottanut viittä vuotta sen jälkeen, kun kävi selväksi, että maksetut hinnat olivat markkinahintoja alhaisemmat. Hintojen tarkistuksesta kantelija sanoo, että sovitut hinnat eivät kuvastaneet puumarkkinoiden todellista hintakehitystä ja johtivat HoKaWelle annettuun perusteettomaan etuun. Kantelija arvioi, että tukea on vuosina 2006–2011 maksettu yhteensä 7,3 miljoonaa euroa (kun otetaan huomioon kantelijan ja muiden toimittajien kesken sovittu keskimääräinen puun hinta). |
| --- | --- |

(29)

Kantelija väitti, että vastaavassa tilanteessa mikään yksityinen myyjä ei olisi tehnyt samanlaista sopimusta ja lisäksi yksityinen myyjä olisi toiminut välittömästi eikä odottanut viittä vuotta sen jälkeen, kun kävi selväksi, että maksetut hinnat olivat markkinahintoja alhaisemmat. Hintojen tarkistuksesta kantelija sanoo, että sovitut hinnat eivät kuvastaneet puumarkkinoiden todellista hintakehitystä ja johtivat HoKaWelle annettuun perusteettomaan etuun. Kantelija arvioi, että tukea on vuosina 2006–2011 maksettu yhteensä 7,3 miljoonaa euroa (kun otetaan huomioon kantelijan ja muiden toimittajien kesken sovittu keskimääräinen puun hinta).

| (30) | Tämän lisäksi komissio sai huomautuksia kahdelta Brandenburgin osavaltiossa toimivalta puunjalostusyritykseltä. Yritykset katsoivat, että pitkäaikaisen sopimuksen johdosta huomattava osa Brandenburgin osavaltion metsistä tuotetusta puutavarasta poistui alueellisilta puumarkkinoilta, mikä johti kohtuuttomaan kilpailun vääristymiseen ja vaaransi Brandenburgin osavaltion pienten puunjalostusyritysten olemassaolon. |
| --- | --- |

(30)

Tämän lisäksi komissio sai huomautuksia kahdelta Brandenburgin osavaltiossa toimivalta puunjalostusyritykseltä. Yritykset katsoivat, että pitkäaikaisen sopimuksen johdosta huomattava osa Brandenburgin osavaltion metsistä tuotetusta puutavarasta poistui alueellisilta puumarkkinoilta, mikä johti kohtuuttomaan kilpailun vääristymiseen ja vaaransi Brandenburgin osavaltion pienten puunjalostusyritysten olemassaolon.

4.   SAKSAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (31) | Saksa pysyi kannassaan, jonka mukaan puitesopimus oli markkinaehtojen mukainen, eikä siinä siis ollut kysymys valtiontuesta. |
| --- | --- |

(31)

Saksa pysyi kannassaan, jonka mukaan puitesopimus oli markkinaehtojen mukainen, eikä siinä siis ollut kysymys valtiontuesta.

| (32) | Saksa ilmoitti, että sopimuksen tekohetkellä energiapuun markkinoita ei vielä ollut, minkä vuoksi osapuolet päättivät käyttää HoKaWelle maksettavan hinnan perustana teollisuuspuun hintaa ja hinnantarkistusten perustana teollisuuspuun hintaindeksiä. Saksa ilmoitti myös, että sopimuksen teksti kuvasti hinnantarkistuksia varten tarkoitettua toimintatapaa, mutta myönsi, että kaavan soveltaminen johti tuloksiin, jotka eivät vastanneet tarkoitettua hintavaihteluiden muodostaman riskin jakamista osapuolten kesken. |
| --- | --- |

(32)

Saksa ilmoitti, että sopimuksen tekohetkellä energiapuun markkinoita ei vielä ollut, minkä vuoksi osapuolet päättivät käyttää HoKaWelle maksettavan hinnan perustana teollisuuspuun hintaa ja hinnantarkistusten perustana teollisuuspuun hintaindeksiä. Saksa ilmoitti myös, että sopimuksen teksti kuvasti hinnantarkistuksia varten tarkoitettua toimintatapaa, mutta myönsi, että kaavan soveltaminen johti tuloksiin, jotka eivät vastanneet tarkoitettua hintavaihteluiden muodostaman riskin jakamista osapuolten kesken.

| (33) | Tämän vuoksi Saksa väitti, että alkuperäistä viitehintaa sekä sopimuksen tekstissä ollutta hinnantarkistuslauseketta, jonka mukaan hintojen tarkistukset perustuvat Saksan teollisuuspuun hintaindeksiin ja hintavaihteluiden muodostama riski jaetaan tasan osapuolten kesken, on pidettävä sopimuksen tekohetkellä markkinaehtojen mukaisina. |
| --- | --- |

(33)

Tämän vuoksi Saksa väitti, että alkuperäistä viitehintaa sekä sopimuksen tekstissä ollutta hinnantarkistuslauseketta, jonka mukaan hintojen tarkistukset perustuvat Saksan teollisuuspuun hintaindeksiin ja hintavaihteluiden muodostama riski jaetaan tasan osapuolten kesken, on pidettävä sopimuksen tekohetkellä markkinaehtojen mukaisina.

| (34) | Saksan mukaan vasta Brandenburgin osavaltion metsähallinnon tammikuussa 2009 toteutetun uudelleenorganisoinnin yhteydessä havaittiin, että kaavan soveltaminen oli johtanut tilanteeseen, jossa HoKaWe maksoi muita yrityksiä alhaisempaa hintaa. Tämän vuoksi Brandenburgin osavaltion asiasta vastaavat viranomaiset pyysivät vuonna 2010 sopimuksen arviointia ulkopuoliselta lainopilliselta asiantuntijalta, RAUE LLP:ltä, ja tekivät sopimukselle myös sisäisen lainopillisen arvioinnin. Molemmissa asiantuntija-arvioissa kiinnitettiin huomiota mahdollisiin valtiontukikysymyksiin. Lisäksi elinkeino- ja Eurooppa-asioista vastaava ministeriö totesi 5 päivänä tammikuuta 2011 päivätyssä kirjallisessa lausunnossaan, että hinnantarkistuslauseke oli markkinaehtojen mukainen, mutta kaavaan perustuvat hintojen tarkistukset olivat valtiontukea. Ministeriö suositteli, että sopimusta muutettaisiin esimerkiksi kaavaa muuttamalla siten, että se kuvastaisi osapuolten varsinaista tahtoa. Brandenburgin osavaltio noudatti suositusta elokuussa 2011. |
| --- | --- |

(34)

Saksan mukaan vasta Brandenburgin osavaltion metsähallinnon tammikuussa 2009 toteutetun uudelleenorganisoinnin yhteydessä havaittiin, että kaavan soveltaminen oli johtanut tilanteeseen, jossa HoKaWe maksoi muita yrityksiä alhaisempaa hintaa. Tämän vuoksi Brandenburgin osavaltion asiasta vastaavat viranomaiset pyysivät vuonna 2010 sopimuksen arviointia ulkopuoliselta lainopilliselta asiantuntijalta, RAUE LLP:ltä, ja tekivät sopimukselle myös sisäisen lainopillisen arvioinnin. Molemmissa asiantuntija-arvioissa kiinnitettiin huomiota mahdollisiin valtiontukikysymyksiin. Lisäksi elinkeino- ja Eurooppa-asioista vastaava ministeriö totesi 5 päivänä tammikuuta 2011 päivätyssä kirjallisessa lausunnossaan, että hinnantarkistuslauseke oli markkinaehtojen mukainen, mutta kaavaan perustuvat hintojen tarkistukset olivat valtiontukea. Ministeriö suositteli, että sopimusta muutettaisiin esimerkiksi kaavaa muuttamalla siten, että se kuvastaisi osapuolten varsinaista tahtoa. Brandenburgin osavaltio noudatti suositusta elokuussa 2011.

| (35) | Tämän johdosta Saksa väitti, että Brandenburgin osavaltio toimi markkinaehtojen mukaisesti tarkistaessaan sopimusta vuonna 2011 ja että sillä ei ollut mahdollisuutta toimia nopeammin, koska sitoumukset oli täytettävä ja sopimusta voitiin muuttaa vain siten, että osapuolet ovat asiasta yksimielisiä. |
| --- | --- |

(35)

Tämän johdosta Saksa väitti, että Brandenburgin osavaltio toimi markkinaehtojen mukaisesti tarkistaessaan sopimusta vuonna 2011 ja että sillä ei ollut mahdollisuutta toimia nopeammin, koska sitoumukset oli täytettävä ja sopimusta voitiin muuttaa vain siten, että osapuolet ovat asiasta yksimielisiä.

| 36) | Saksan mukaan sopimus ei vääristä kilpailua eikä vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

36)

Saksan mukaan sopimus ei vääristä kilpailua eikä vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

5.   ARVIOINTI

5.1   Tuen olemassaolo

| (37) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(37)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (38) | Komission vakiintuneen ja oikeuskäytännössä vahvistetun tavan mukaan arvioitaessa sitä, onko julkisen elimen ja taloudellisen yksikön välinen kaupallinen liiketoimi valtiontukea, käytetään markkinataloussijoittajaperiaatetta. Tästä periaatteesta seuraa, että kun valtio toimii markkinoilla kaupallisen toimijan ominaisuudessa, sen on toimittava samoin kuin yksityinen markkinatoimija samassa tilanteessa. Jos valtio ei toimi näin, kyse saattaa olla valtiontuesta. Toisin sanoen se, onko liiketoimessa kyse valtiontuesta, riippuu siitä, toimisiko samassa tilanteessa oleva yksityinen markkinatoimija samalla tavoin, eli nyt käsiteltävässä tapauksessa olisi myynyt omaisuutta, tavaroita tai palveluita samaan hintaan (markkinatalouden ehdoin toimivaa myyjää koskeva periaate). Tätä periaatetta sovellettaessa muita kuin taloudellisia näkökohtia ei voida katsoa syiksi hyväksyä alhaisempaa hintaa. Komissio on soveltanut periaatetta toistuvasti, ja tuomioistuin on hyväksynyt sen johdonmukaisesti (8). |
| --- | --- |

(38)

Komission vakiintuneen ja oikeuskäytännössä vahvistetun tavan mukaan arvioitaessa sitä, onko julkisen elimen ja taloudellisen yksikön välinen kaupallinen liiketoimi valtiontukea, käytetään markkinataloussijoittajaperiaatetta. Tästä periaatteesta seuraa, että kun valtio toimii markkinoilla kaupallisen toimijan ominaisuudessa, sen on toimittava samoin kuin yksityinen markkinatoimija samassa tilanteessa. Jos valtio ei toimi näin, kyse saattaa olla valtiontuesta. Toisin sanoen se, onko liiketoimessa kyse valtiontuesta, riippuu siitä, toimisiko samassa tilanteessa oleva yksityinen markkinatoimija samalla tavoin, eli nyt käsiteltävässä tapauksessa olisi myynyt omaisuutta, tavaroita tai palveluita samaan hintaan (markkinatalouden ehdoin toimivaa myyjää koskeva periaate). Tätä periaatetta sovellettaessa muita kuin taloudellisia näkökohtia ei voida katsoa syiksi hyväksyä alhaisempaa hintaa. Komissio on soveltanut periaatetta toistuvasti, ja tuomioistuin on hyväksynyt sen johdonmukaisesti (8).

| (39) | Nyt kyseessä olevassa asiassa komission on siis arvioitava, olisiko yksityinen myyjä tehnyt yhtä pitkää ajanjaksoa koskevan sopimuksen, jossa on vastaava alkuperäinen viitehinta ja samanlainen hinnantarkistusmekanismi. |
| --- | --- |

(39)

Nyt kyseessä olevassa asiassa komission on siis arvioitava, olisiko yksityinen myyjä tehnyt yhtä pitkää ajanjaksoa koskevan sopimuksen, jossa on vastaava alkuperäinen viitehinta ja samanlainen hinnantarkistusmekanismi.

| (40) | Kuten johdanto-osan 11–12 kappaleessa todettiin, 15-vuotisessa puitesopimuksessa sovittiin, että hintoja tarkistettaisiin vuosittain teollisuuspuun hintaindeksin kehityksen mukaisesti ja että vastaavista muutoksista alkuperäiseen viitehintaan, joksi sovittiin 15,50 euroa/m3, vastaisi puoliksi valtio ja puoliksi HoKaWe. Tämän lisäksi sopimuksessa määriteltiin kaava, jota hintojen tarkistuksessa oli määrä käyttää. |
| --- | --- |

(40)

Kuten johdanto-osan 11–12 kappaleessa todettiin, 15-vuotisessa puitesopimuksessa sovittiin, että hintoja tarkistettaisiin vuosittain teollisuuspuun hintaindeksin kehityksen mukaisesti ja että vastaavista muutoksista alkuperäiseen viitehintaan, joksi sovittiin 15,50 euroa/m3, vastaisi puoliksi valtio ja puoliksi HoKaWe. Tämän lisäksi sopimuksessa määriteltiin kaava, jota hintojen tarkistuksessa oli määrä käyttää.

Sopimuksen pitkä kestoaika

| (41) | Kantelija väitti, että sopimuksen 15 vuoden kestoaika ei ollut markkinoiden tavan mukainen. |
| --- | --- |

(41)

Kantelija väitti, että sopimuksen 15 vuoden kestoaika ei ollut markkinoiden tavan mukainen.

| (42) | Komissiolla ei kuitenkaan ole tietoja, joiden perusteella voitaisiin todeta, että sopimuksen kesto ei ollut markkinaehtojen mukainen. Vaikka 15 vuoden kesto vaikuttaa varsin pitkältä, ei ole myyjän kannalta kohtuutonta sitoutua ostajaan, jos tämä takaa myyjälle, kuten nyt käsiteltävässä tapauksessa on tapahtunut, jatkuvan mahdollisuuden myydä puuta, joka kaiken lisäksi ei ainakaan täysin täytä teollisuuspuuta koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

(42)

Komissiolla ei kuitenkaan ole tietoja, joiden perusteella voitaisiin todeta, että sopimuksen kesto ei ollut markkinaehtojen mukainen. Vaikka 15 vuoden kesto vaikuttaa varsin pitkältä, ei ole myyjän kannalta kohtuutonta sitoutua ostajaan, jos tämä takaa myyjälle, kuten nyt käsiteltävässä tapauksessa on tapahtunut, jatkuvan mahdollisuuden myydä puuta, joka kaiken lisäksi ei ainakaan täysin täytä teollisuuspuuta koskevia vaatimuksia.

| (43) | Tästä syystä ja koska sopimuksessa sovittiin hintavaihteluiden aiheuttaman riskin jakamisesta, ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että yksityinen myyjä olisi tehnyt kestoltaan vastaavan sopimuksen. |
| --- | --- |

(43)

Tästä syystä ja koska sopimuksessa sovittiin hintavaihteluiden aiheuttaman riskin jakamisesta, ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että yksityinen myyjä olisi tehnyt kestoltaan vastaavan sopimuksen.

Sovittu alkuperäinen viitehinta

| (44) | Vastaavasti alkuperäisestä viitehinnasta (15,50 euroa/m3) komissio ei tietojensa perusteella pysty väittämään, että hinta ei ole markkinaehtojen mukainen. |
| --- | --- |

(44)

Vastaavasti alkuperäisestä viitehinnasta (15,50 euroa/m3) komissio ei tietojensa perusteella pysty väittämään, että hinta ei ole markkinaehtojen mukainen.

| (45) | Kuten Saksa on esittänyt, sopimuksen tekoajankohtana energiapuulle ei ollut vakiintuneita markkinahintoja. Sopimuspuolet ottivat puitesopimuksen perustaksi siis teollisuuspuun hinnan. Kantelijan toimittaman teollisuuspuun markkinahintakatsauksen mukaisesti vuonna 2004 maksettua hintaa 15,50–17,50 euroa/m3 ja vuonna 2005 maksettua hintaa 15,00–17,00 euroa/m3 voidaan pitää markkinaehtojen mukaisena. Kun lisäksi otetaan huomioon, että sopimuksen kestoaika oli pitkä, puitesopimuksessa sovittu alkuperäinen markkinahinta 15,50 euroa/m3 on teollisuuspuun markkinaehtoisten hintojen haarukassa. |
| --- | --- |

(45)

Kuten Saksa on esittänyt, sopimuksen tekoajankohtana energiapuulle ei ollut vakiintuneita markkinahintoja. Sopimuspuolet ottivat puitesopimuksen perustaksi siis teollisuuspuun hinnan. Kantelijan toimittaman teollisuuspuun markkinahintakatsauksen mukaisesti vuonna 2004 maksettua hintaa 15,50–17,50 euroa/m3 ja vuonna 2005 maksettua hintaa 15,00–17,00 euroa/m3 voidaan pitää markkinaehtojen mukaisena. Kun lisäksi otetaan huomioon, että sopimuksen kestoaika oli pitkä, puitesopimuksessa sovittu alkuperäinen markkinahinta 15,50 euroa/m3 on teollisuuspuun markkinaehtoisten hintojen haarukassa.

| (46) | Lisäksi Brandenburgin osavaltion maataloudesta, ympäristöstä ja aluesuunnittelusta vastaavan ministeriön 1 päivänä lokakuuta 2003 päivätystä sisäisestä muistiosta käy ilmi, että neuvotteluiden aikana Brandenburgin osavaltion edustajat olivat esittäneet alkuperäiseksi viitehinnaksi 15,50 euroa/m3, kun HoKaWen tarjous oli 15,00 euroa/m3. Osapuolet pääsivät lopulta sopimukseen korkeammasta hinnasta eli 15,50 eurosta/m3. |
| --- | --- |

(46)

Lisäksi Brandenburgin osavaltion maataloudesta, ympäristöstä ja aluesuunnittelusta vastaavan ministeriön 1 päivänä lokakuuta 2003 päivätystä sisäisestä muistiosta käy ilmi, että neuvotteluiden aikana Brandenburgin osavaltion edustajat olivat esittäneet alkuperäiseksi viitehinnaksi 15,50 euroa/m3, kun HoKaWen tarjous oli 15,00 euroa/m3. Osapuolet pääsivät lopulta sopimukseen korkeammasta hinnasta eli 15,50 eurosta/m3.

| (47) | Alkuperäistä viitehintaa 15,50 euroa/m3 voidaan siis pitää markkinaehtojen mukaisena. Kun käytettävissä ei ole vakiintunutta markkinahintaa, johon tätä hintaa voitaisiin verrata, ja kun laatuvaatimukset energiapuulle eivät ole ainakaan korkeammat kuin teollisuuspuulle, oli Brandenburgin osavaltion kannalta järkevää tehdä sopimus, jonka mukaan hinta perustuisi teollisuuspuun hintaan (viitehinta). Sovittu hinta oli osapuolten välisten neuvotteluiden tulos, ja se oli lisäksi Brandenburgin osavaltiossa teollisuuspuusta maksettavien markkinahintojen mukainen. Hinta sovittiin Brandenburgin osavaltion metsistä saatavan puun laadun perusteella (9), ja se vastaa hintaa, jota yksityinen myyjä olisi pitänyt hyväksyttävänä vastaavanlaatuisesta puusta. |
| --- | --- |

(47)

Alkuperäistä viitehintaa 15,50 euroa/m3 voidaan siis pitää markkinaehtojen mukaisena. Kun käytettävissä ei ole vakiintunutta markkinahintaa, johon tätä hintaa voitaisiin verrata, ja kun laatuvaatimukset energiapuulle eivät ole ainakaan korkeammat kuin teollisuuspuulle, oli Brandenburgin osavaltion kannalta järkevää tehdä sopimus, jonka mukaan hinta perustuisi teollisuuspuun hintaan (viitehinta). Sovittu hinta oli osapuolten välisten neuvotteluiden tulos, ja se oli lisäksi Brandenburgin osavaltiossa teollisuuspuusta maksettavien markkinahintojen mukainen. Hinta sovittiin Brandenburgin osavaltion metsistä saatavan puun laadun perusteella (9), ja se vastaa hintaa, jota yksityinen myyjä olisi pitänyt hyväksyttävänä vastaavanlaatuisesta puusta.

Hinnantarkistus

| (48) | Hinnantarkistuksen osalta jo johdanto-osan 14 kappaleessa mainittiin, että on välttämätöntä erottaa toisistaan hinnantarkistuslauseke ja kaavan perusteella toteutuneet hinnantarkistukset. |
| --- | --- |

(48)

Hinnantarkistuksen osalta jo johdanto-osan 14 kappaleessa mainittiin, että on välttämätöntä erottaa toisistaan hinnantarkistuslauseke ja kaavan perusteella toteutuneet hinnantarkistukset.

| (49) | Hinnantarkistuslauseke on komission käytettävissä olevien tietojen perusteella markkinaehtojen mukainen. Kuten johdanto-osan 45 kappaleessa alkuperäisestä viitehinnasta todettiin, energiapuun hintakehitystä seuraavaa indeksiä ei ollut. Tämän vuoksi oli järkevää paitsi ottaa alkuperäisen viitehinnan perustaksi teollisuuspuun hinta, myös sopia, että hinnantarkistukset tehtäisiin teollisuuspuun hintaindeksin mukaisesti. |
| --- | --- |

(49)

Hinnantarkistuslauseke on komission käytettävissä olevien tietojen perusteella markkinaehtojen mukainen. Kuten johdanto-osan 45 kappaleessa alkuperäisestä viitehinnasta todettiin, energiapuun hintakehitystä seuraavaa indeksiä ei ollut. Tämän vuoksi oli järkevää paitsi ottaa alkuperäisen viitehinnan perustaksi teollisuuspuun hinta, myös sopia, että hinnantarkistukset tehtäisiin teollisuuspuun hintaindeksin mukaisesti.

| (50) | Sopimuksen tekstissä sovittiin lisäksi, että osapuolet vastaisivat hintojen vaihtelusta 50-prosenttisesti. Hintakehitystä ei sopimuksen tekohetkellä voitu täysin ennakoida, minkä vuoksi mekanismi toimi siten, että molemmat osapuolet jakoivat sekä riskin että (mahdolliset) hyödyt. Brandenburgin osavaltio olisi siis voinut myös hyötyä mekanismista. Hintakehityksen epävarmuuden vuoksi myös yksityinen myyjä olisi voinut hyväksyä lausekkeen. Lauseketta on siis pidettävä markkinaehtojen mukaisena. |
| --- | --- |

(50)

Sopimuksen tekstissä sovittiin lisäksi, että osapuolet vastaisivat hintojen vaihtelusta 50-prosenttisesti. Hintakehitystä ei sopimuksen tekohetkellä voitu täysin ennakoida, minkä vuoksi mekanismi toimi siten, että molemmat osapuolet jakoivat sekä riskin että (mahdolliset) hyödyt. Brandenburgin osavaltio olisi siis voinut myös hyötyä mekanismista. Hintakehityksen epävarmuuden vuoksi myös yksityinen myyjä olisi voinut hyväksyä lausekkeen. Lauseketta on siis pidettävä markkinaehtojen mukaisena.

| (51) | Voidaan siis todeta, että hinnantarkistuslauseke, jonka mukaan hintakehitys noudatti teollisuuspuun hintaindeksiä ja hintavaihteluiden muodostama riski jaettiin tasapuolisesti osapuolten kesken, oli markkinaehtojen mukainen, ja että järkevästi toimiva yksityinen myyjä olisi saattanut tehdä tällaisen sopimuksen. |
| --- | --- |

(51)

Voidaan siis todeta, että hinnantarkistuslauseke, jonka mukaan hintakehitys noudatti teollisuuspuun hintaindeksiä ja hintavaihteluiden muodostama riski jaettiin tasapuolisesti osapuolten kesken, oli markkinaehtojen mukainen, ja että järkevästi toimiva yksityinen myyjä olisi saattanut tehdä tällaisen sopimuksen.

| (52) | Kuten on todettu, hinnantarkistukset tehtiin tosiasiassa kaavaa soveltaen. Kuten seuraavassa taulukossa esitetystä katsauksesta käy ilmi, kaavaa käyttämällä muodostetut hinnat olivat merkittävästi alhaisemmat kuin hinnat, jotka olisi muodostettu hinnantarkistuslauseketta käyttämällä.








  (euroa/m3) |
| --- | --- |
| | Toteutunut hinta (kaavaan perustuva) | Hinnantarkistuslausekkeen perusteella laskettu hinta (10) | Kaiken puun keskihinta Brandenburgin osavaltiossa |
| 2006 | 13,00 | 15,42 | 17,72 |
| 2007 | 13,21 | 15,95 | 21,02 |
| 2008 | 16,55 | 20,96 | 22,76 |
| 2009 | 16,42 | 20,76 | 19,20 |
| 2010 | 16,14 | 20,03 | 24,50 |
| 2011 | 15,79 | 19,33 | ei saatavilla |

(52)

Kuten on todettu, hinnantarkistukset tehtiin tosiasiassa kaavaa soveltaen. Kuten seuraavassa taulukossa esitetystä katsauksesta käy ilmi, kaavaa käyttämällä muodostetut hinnat olivat merkittävästi alhaisemmat kuin hinnat, jotka olisi muodostettu hinnantarkistuslauseketta käyttämällä.

(euroa/m3)

Toteutunut hinta (kaavaan perustuva)

Hinnantarkistuslausekkeen perusteella laskettu hinta (10)

Kaiken puun keskihinta Brandenburgin osavaltiossa

2006

13,00

15,42

17,72

2007

13,21

15,95

21,02

2008

16,55

20,96

22,76

2009

16,42

20,76

19,20

2010

16,14

20,03

24,50

2011

15,79

19,33

ei saatavilla

| (53) | Taulukosta käy myös selvästi ilmi, että kaavaa käyttämällä lasketut hinnat olivat paitsi huomattavasti alhaisemmat kuin hinnantarkistuslauseketta käyttämällä saadut hinnat, myös huomattavasti alhaisemmat kuin Brandenburgin osavaltion keskihinnat. |
| --- | --- |

(53)

Taulukosta käy myös selvästi ilmi, että kaavaa käyttämällä lasketut hinnat olivat paitsi huomattavasti alhaisemmat kuin hinnantarkistuslauseketta käyttämällä saadut hinnat, myös huomattavasti alhaisemmat kuin Brandenburgin osavaltion keskihinnat.

| (54) | Nämä kaavan käyttämisen seuraukset olivat lisäksi ennakoitavissa jo ennen sopimuksen tekemistä. Tämä on erityisen merkittävää siksi, että arvioitaessa sitä, olisiko yksityinen myyjä markkinoilla toiminut samoin tai vastaavasti kuin Brandenburgin osavaltio, on välttämätöntä suorittaa ennakkoarviointi sopimuksesta (11). |
| --- | --- |

(54)

Nämä kaavan käyttämisen seuraukset olivat lisäksi ennakoitavissa jo ennen sopimuksen tekemistä. Tämä on erityisen merkittävää siksi, että arvioitaessa sitä, olisiko yksityinen myyjä markkinoilla toiminut samoin tai vastaavasti kuin Brandenburgin osavaltio, on välttämätöntä suorittaa ennakkoarviointi sopimuksesta (11).

| (55) | Kuten johdanto-osan 16 ja 18 kappaleesta edellä käy ilmi, kaava oli virheellinen eikä vastannut hinnantarkistuslausekkeessa ilmaistua tarkoitusta. Tarkoituksen olisi voinut ilmaista matemaattisesti seuraavalla kaavalla, kuten myös RAUE LLP:n antamassa asiantuntijalausunnossa todettiin: |
| --- | --- |

(55)

Kuten johdanto-osan 16 ja 18 kappaleesta edellä käy ilmi, kaava oli virheellinen eikä vastannut hinnantarkistuslausekkeessa ilmaistua tarkoitusta. Tarkoituksen olisi voinut ilmaista matemaattisesti seuraavalla kaavalla, kuten myös RAUE LLP:n antamassa asiantuntijalausunnossa todettiin:

Formula

| (56) | Vuoden n indeksin (Index
  n) sijasta sopimuspuolet kuitenkin vähensivät kiinteän summan. Vaikka olosuhteiden mukaan saattaa olla perusteltua käyttää kiinteämääräistä vähennystä, olisi vähennystä käyttämällä kuitenkin saatava tulokseksi vähintään sovittu alkuperäinen viitehinta sopimuksen tekovuonna. Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa osapuolet kuitenkin valitsivat vähennyksen, jota käyttämällä saatu hinta oli jo sopimuksen tekovuonna huomattavasti alle sovitun markkinaehtojen mukaisen alkuperäisen viitehinnan, joka oli 15,50 euroa/m3. |
| --- | --- |

(56)

Vuoden n indeksin (Index
  n) sijasta sopimuspuolet kuitenkin vähensivät kiinteän summan. Vaikka olosuhteiden mukaan saattaa olla perusteltua käyttää kiinteämääräistä vähennystä, olisi vähennystä käyttämällä kuitenkin saatava tulokseksi vähintään sovittu alkuperäinen viitehinta sopimuksen tekovuonna. Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa osapuolet kuitenkin valitsivat vähennyksen, jota käyttämällä saatu hinta oli jo sopimuksen tekovuonna huomattavasti alle sovitun markkinaehtojen mukaisen alkuperäisen viitehinnan, joka oli 15,50 euroa/m3.

| (57) | Se, että kaava oli virheellinen, eikä sitä käyttämällä saatu tulokseksi hinnantarkistuslausekkeella sovittua hintaa, oli siis puolueettomasti katsoen ennakoitavissa jo sopimuksen tekohetkellä. |
| --- | --- |

(57)

Se, että kaava oli virheellinen, eikä sitä käyttämällä saatu tulokseksi hinnantarkistuslausekkeella sovittua hintaa, oli siis puolueettomasti katsoen ennakoitavissa jo sopimuksen tekohetkellä.

| (58) | Tässä tilanteessa yksityinen myyjä olisi käyttänyt toista kaavaa tai ainakin pyytänyt muuttamaan kaavaa, varsinkin siksi, että osapuolet olivat sopimuksen tekstissä sopineet hinnantarkistukset tehtäviksi teollisuuspuun indeksin mukaan ja hintojen vaihtelusta aiheutuvat riskit jaettavaksi tasapuolisesti valtion ja HoKaWen kesken (kuten hinnantarkistuslausekkeessa todetaan). |
| --- | --- |

(58)

Tässä tilanteessa yksityinen myyjä olisi käyttänyt toista kaavaa tai ainakin pyytänyt muuttamaan kaavaa, varsinkin siksi, että osapuolet olivat sopimuksen tekstissä sopineet hinnantarkistukset tehtäviksi teollisuuspuun indeksin mukaan ja hintojen vaihtelusta aiheutuvat riskit jaettavaksi tasapuolisesti valtion ja HoKaWen kesken (kuten hinnantarkistuslausekkeessa todetaan).

| (59) | Tältä osin on myös korostettava, että sopimuksen mukainen hintakehitys ei ollut pelkästään kaavan mukaisen ennalta määritellyn matemaattisen laskelman automaattinen tulos. Kuten edellä johdanto-osan 19 kappaleessa todettiin, Saksan muodollisen tutkintamenettelyn aikana toimittamien tietojen perusteella on ilmeistä, että kaavaa muutettiin useita kertoja (12) sopimuksen voimassaoloaikana. |
| --- | --- |

(59)

Tältä osin on myös korostettava, että sopimuksen mukainen hintakehitys ei ollut pelkästään kaavan mukaisen ennalta määritellyn matemaattisen laskelman automaattinen tulos. Kuten edellä johdanto-osan 19 kappaleessa todettiin, Saksan muodollisen tutkintamenettelyn aikana toimittamien tietojen perusteella on ilmeistä, että kaavaa muutettiin useita kertoja (12) sopimuksen voimassaoloaikana.

| (60) | Kuten johdanto-osan 52 kappaleessa esitetystä taulukosta voidaan selvästi havaita, kaavan käytön voitiin ennakolta nähdä johtavan kielteisiin vaikutuksiin, jotka myös toteutuivat, sillä HoKaWen maksama toteutunut hinta oli huomattavasti alhaisempi kuin hinnantarkistuslausekkeen mukaisesti veloitettava hinta. Hinta oli myös huomattavasti alhaisempi kuin Brandenburgin osavaltion metsistä peräisin olevasta puusta maksettu keskihinta eli se hinta, jolla Brandenburgin osavaltio myi puuta muille yrityksille (13). |
| --- | --- |

(60)

Kuten johdanto-osan 52 kappaleessa esitetystä taulukosta voidaan selvästi havaita, kaavan käytön voitiin ennakolta nähdä johtavan kielteisiin vaikutuksiin, jotka myös toteutuivat, sillä HoKaWen maksama toteutunut hinta oli huomattavasti alhaisempi kuin hinnantarkistuslausekkeen mukaisesti veloitettava hinta. Hinta oli myös huomattavasti alhaisempi kuin Brandenburgin osavaltion metsistä peräisin olevasta puusta maksettu keskihinta eli se hinta, jolla Brandenburgin osavaltio myi puuta muille yrityksille (13).

| (61) | Tästä seuraa, että valtio sekä tiesi että hyväksyi sen, että kaavan soveltaminen ei johtanut toivottuun tulokseen eli teollisuuspuun indeksin mukaiseen hintakehitykseen, jossa hintavaihteluiden muodostama riski olisi jaettu osapuolten kesken. |
| --- | --- |

(61)

Tästä seuraa, että valtio sekä tiesi että hyväksyi sen, että kaavan soveltaminen ei johtanut toivottuun tulokseen eli teollisuuspuun indeksin mukaiseen hintakehitykseen, jossa hintavaihteluiden muodostama riski olisi jaettu osapuolten kesken.

Päätelmä

| (62) | Hinnantarkistuslausekkeesta voidaan todeta, että vaikka lausekkeen soveltamisen seurauksena maksetut hinnat olisivat olleet alle Brandenburgin osavaltion keskihintojen, ne olisivat silti olleet markkinaehtojen mukaisia. Näiden hintojen pohjana olivat perustellut näkökohdat ja osapuolten väliset neuvottelut, minkä vuoksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että myös yksityinen markkinatoimija olisi voinut tehdä sopimuksen samoin tai vastaavin ehdoin. |
| --- | --- |

(62)

Hinnantarkistuslausekkeesta voidaan todeta, että vaikka lausekkeen soveltamisen seurauksena maksetut hinnat olisivat olleet alle Brandenburgin osavaltion keskihintojen, ne olisivat silti olleet markkinaehtojen mukaisia. Näiden hintojen pohjana olivat perustellut näkökohdat ja osapuolten väliset neuvottelut, minkä vuoksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että myös yksityinen markkinatoimija olisi voinut tehdä sopimuksen samoin tai vastaavin ehdoin.

| (63) | Osapuolten kaavan perusteella tekemät toteutuneet hinnantarkistukset eivät sen sijaan olleet markkinaehtojen mukaisia, vaan johtivat hintoihin, jotka olivat huomattavasti alhaisempia kuin hinnantarkistuslauseketta käyttämällä saadut (ja vielä alhaisempia Brandenburgin osavaltiossa maksettuun puun keskihintaan verrattuna). |
| --- | --- |

(63)

Osapuolten kaavan perusteella tekemät toteutuneet hinnantarkistukset eivät sen sijaan olleet markkinaehtojen mukaisia, vaan johtivat hintoihin, jotka olivat huomattavasti alhaisempia kuin hinnantarkistuslauseketta käyttämällä saadut (ja vielä alhaisempia Brandenburgin osavaltiossa maksettuun puun keskihintaan verrattuna).

| (64) | Hinnantarkistuslausekkeeseen perustuva hintakehitys vastaa järkevää liiketoimintapäätöstä ja oikeudenmukaista hintojen vaihtelusta aiheutuvien riskien jakamista sopimuspuolten välillä, kun sen sijaan kaavan käytön tuloksena saadut hinnat olivat huomattavasti alhaisemmat, minkä lisäksi riski ei niissä jakautunut tasapuolisesti. Komission asiassa SA.19045 (Baijerin osavaltion (Baijerin osavaltion metsäyhtiön) väitetty valtiontuki Klausner-nimiselle yritykselle pitkäaikaisten puuntoimitussopimusten muodossa) (14) tekemän päätöksen taustalla olevassa tilanteessa markkinahintoja alhaisempien hintojen ei katsottu olevan valtiontukea, sillä markkinoilla oli ylikapasiteettia ja Baijerin osavaltio tavoitteli merkittävää ostajaa, joka takaisi suurten myyntimäärien jatkuvan ostamisen pitkällä aikavälillä. Sen sijaan nyt käsiteltävässä asiassa ei ole mitään sellaisia seikkoja, jotka oikeuttaisivat hinnantarkistuslauseketta käyttämällä saatavia hintoja alhaisemman hintatason. Osapuolten kesken sovitussa hinnantarkistuslausekkeessa pitkä sopimuskausi ja myytävän puun laatu otettiin huomioon, ja senkin perusteella maksettavat hinnat olisivat olleet Brandenburgin osavaltion keskihintoja alhaisemmat. Mitään perustetta ei löydy sille, että yksityinen markkinatoimija olisi hyväksynyt jopa tätäkin alhaisemmat hinnat. |
| --- | --- |

(64)

Hinnantarkistuslausekkeeseen perustuva hintakehitys vastaa järkevää liiketoimintapäätöstä ja oikeudenmukaista hintojen vaihtelusta aiheutuvien riskien jakamista sopimuspuolten välillä, kun sen sijaan kaavan käytön tuloksena saadut hinnat olivat huomattavasti alhaisemmat, minkä lisäksi riski ei niissä jakautunut tasapuolisesti. Komission asiassa SA.19045 (Baijerin osavaltion (Baijerin osavaltion metsäyhtiön) väitetty valtiontuki Klausner-nimiselle yritykselle pitkäaikaisten puuntoimitussopimusten muodossa) (14) tekemän päätöksen taustalla olevassa tilanteessa markkinahintoja alhaisempien hintojen ei katsottu olevan valtiontukea, sillä markkinoilla oli ylikapasiteettia ja Baijerin osavaltio tavoitteli merkittävää ostajaa, joka takaisi suurten myyntimäärien jatkuvan ostamisen pitkällä aikavälillä. Sen sijaan nyt käsiteltävässä asiassa ei ole mitään sellaisia seikkoja, jotka oikeuttaisivat hinnantarkistuslauseketta käyttämällä saatavia hintoja alhaisemman hintatason. Osapuolten kesken sovitussa hinnantarkistuslausekkeessa pitkä sopimuskausi ja myytävän puun laatu otettiin huomioon, ja senkin perusteella maksettavat hinnat olisivat olleet Brandenburgin osavaltion keskihintoja alhaisemmat. Mitään perustetta ei löydy sille, että yksityinen markkinatoimija olisi hyväksynyt jopa tätäkin alhaisemmat hinnat.

| (65) | Tämän vahvistavat myös Saksalta saadut asiakirjat, joissa todetaan nimenomaan hinnantarkistuslausekkeen vastaavan osapuolten todellista tahtoa. Vuonna 2011 Brandenburgin osavaltio lisäksi neuvotteli sopimukseen muutoksen, jolla virheellinen kaava hylättiin sen jälkeen, kun osavaltio oli saanut vuonna 2010 edellä johdanto-osan 16 kappaleessa mainitut kaksi lainopillista lausuntoa, joissa kiinnitettiin huomiota kaavan soveltamisesta mahdollisesti aiheutuviin valtiontukiongelmiin. Brandenburgin osavaltio neuvotteli sopimukseen tehtävän muutoksen eli kaavan poisjättämisen siis nimenomaan siksi, että sopimuspuolten todellinen tahto toteutuisi ja sopimukseen liittyvät valtiontukiongelmat poistuisivat. |
| --- | --- |

(65)

Tämän vahvistavat myös Saksalta saadut asiakirjat, joissa todetaan nimenomaan hinnantarkistuslausekkeen vastaavan osapuolten todellista tahtoa. Vuonna 2011 Brandenburgin osavaltio lisäksi neuvotteli sopimukseen muutoksen, jolla virheellinen kaava hylättiin sen jälkeen, kun osavaltio oli saanut vuonna 2010 edellä johdanto-osan 16 kappaleessa mainitut kaksi lainopillista lausuntoa, joissa kiinnitettiin huomiota kaavan soveltamisesta mahdollisesti aiheutuviin valtiontukiongelmiin. Brandenburgin osavaltio neuvotteli sopimukseen tehtävän muutoksen eli kaavan poisjättämisen siis nimenomaan siksi, että sopimuspuolten todellinen tahto toteutuisi ja sopimukseen liittyvät valtiontukiongelmat poistuisivat.

| (66) | Tästä seuraa, että yksityinen myyjä ei olisi hyväksynyt sopimuksen täytäntöönpanotapaa, etenkään kaavan perusteella tehtyjä hinnantarkistuksia, eikä se siis ole markkinaehtojen mukainen. |
| --- | --- |

(66)

Tästä seuraa, että yksityinen myyjä ei olisi hyväksynyt sopimuksen täytäntöönpanotapaa, etenkään kaavan perusteella tehtyjä hinnantarkistuksia, eikä se siis ole markkinaehtojen mukainen.

| (67) | Saksa on väittänyt, että Brandenburgin osavaltion aluehallinto sai tietää, että HoKaWen maksamat hinnat eivät olleet hinnantarkistuslausekkeessa tarkoitetun hintakehityksen mukaisia, vaan huomattavasti alle niiden hintojen, joilla puuta toimitettiin muille yrityksille, vasta metsähallinnon uudelleenjärjestelyn yhteydessä vuonna 2009, ja että Brandenburgin osavaltio toimi tämän jälkeen markkinaehtojen mukaisesti tilaamalla johdanto-osan 16 kappaleessa mainitut kaksi asiantuntijalausuntoa ja neuvottelemalla sen jälkeen sopimuksen uudelleen niin, että sitä muutettiin vuonna 2011. |
| --- | --- |

(67)

Saksa on väittänyt, että Brandenburgin osavaltion aluehallinto sai tietää, että HoKaWen maksamat hinnat eivät olleet hinnantarkistuslausekkeessa tarkoitetun hintakehityksen mukaisia, vaan huomattavasti alle niiden hintojen, joilla puuta toimitettiin muille yrityksille, vasta metsähallinnon uudelleenjärjestelyn yhteydessä vuonna 2009, ja että Brandenburgin osavaltio toimi tämän jälkeen markkinaehtojen mukaisesti tilaamalla johdanto-osan 16 kappaleessa mainitut kaksi asiantuntijalausuntoa ja neuvottelemalla sen jälkeen sopimuksen uudelleen niin, että sitä muutettiin vuonna 2011.

| (68) | Nämä väitteet eivät kuitenkaan vaikuta uskottavilta. Ensinnäkin, kuten johdanto-osan 54–57 kappaleessa on todettu, kaavan käytön seuraukset olivat nähtävissä ennakolta jo sopimusta tehtäessä. Toiseksi yksityinen markkinaehdoin toimiva myyjä, joka pyrkii hinnantarkistuslausekkeessa ilmaistun yhteisesti sovitun ratkaisun toteutumiseen ja seuraa siksi hinnantarkistuksia tarkasti, olisi toiminut välittömästi ja pyytänyt hinnan neuvottelemista uudelleen. Kuten johdanto-osan 65 kappaleesta käy ilmi, Brandenburgin osavaltion onnistuminen sopimuksen uudelleenneuvottelussa todistaa varsin hyvin, että kaava ei vastannut osapuolten todellista tahtoa (josta oli sovittu hinnantarkistuslausekkeen muodossa). Tämä osoittaa myös, että HoKaWe ei voinut kieltäytyä kaavan hylkäämisestä. |
| --- | --- |

(68)

Nämä väitteet eivät kuitenkaan vaikuta uskottavilta. Ensinnäkin, kuten johdanto-osan 54–57 kappaleessa on todettu, kaavan käytön seuraukset olivat nähtävissä ennakolta jo sopimusta tehtäessä. Toiseksi yksityinen markkinaehdoin toimiva myyjä, joka pyrkii hinnantarkistuslausekkeessa ilmaistun yhteisesti sovitun ratkaisun toteutumiseen ja seuraa siksi hinnantarkistuksia tarkasti, olisi toiminut välittömästi ja pyytänyt hinnan neuvottelemista uudelleen. Kuten johdanto-osan 65 kappaleesta käy ilmi, Brandenburgin osavaltion onnistuminen sopimuksen uudelleenneuvottelussa todistaa varsin hyvin, että kaava ei vastannut osapuolten todellista tahtoa (josta oli sovittu hinnantarkistuslausekkeen muodossa). Tämä osoittaa myös, että HoKaWe ei voinut kieltäytyä kaavan hylkäämisestä.

| (69) | HoKaWe sai siis taloudellista hyötyä sopimuksen voimaantulon ja sen muuttamisen välisenä aikana 1.6.2006–30.6.2011. |
| --- | --- |

(69)

HoKaWe sai siis taloudellista hyötyä sopimuksen voimaantulon ja sen muuttamisen välisenä aikana 1.6.2006–30.6.2011.

| (70) | Lisäksi kaikki muutkin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan ehdot täyttyvät. Hyöty on ollut valikoivaa, koska sopimus tuotti etua erityisesti tietylle yritykselle. Hyödyn syntyminen johtui jäsenvaltion eli Brandenburgin osavaltion viranomaisista. HoKaWelle sopimuksen nojalla myytyä puuta oli keskimäärin huomattavan paljon, ja puun toimittaminen suotuisin ehdoin paransi vastaanottajan asemaa sen kilpailijoihin verrattuna eli vääristi näin kilpailua. Puumarkkinat ovat avoimia muista jäsenvaltioista tulevalle kilpailulle. Vaikka toimitussopimus koskeekin vain puutavaraa, joka on peräisin Eberswaldesta enintään 70 kilometrin päässä sijaitsevista metsistä, komissio huomauttaa, että Eberswalde on hyvin lähellä Puolan rajaa (vain 30 kilometrin päässä). Tämän vuoksi tuki vaikuttaa myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Näin ollen voidaan todeta, että sopimuksen, jonka nojalla maksettiin kaavaan perustuvia hintoja, täytäntöönpano oli valtiontukea. |
| --- | --- |

(70)

Lisäksi kaikki muutkin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan ehdot täyttyvät. Hyöty on ollut valikoivaa, koska sopimus tuotti etua erityisesti tietylle yritykselle. Hyödyn syntyminen johtui jäsenvaltion eli Brandenburgin osavaltion viranomaisista. HoKaWelle sopimuksen nojalla myytyä puuta oli keskimäärin huomattavan paljon, ja puun toimittaminen suotuisin ehdoin paransi vastaanottajan asemaa sen kilpailijoihin verrattuna eli vääristi näin kilpailua. Puumarkkinat ovat avoimia muista jäsenvaltioista tulevalle kilpailulle. Vaikka toimitussopimus koskeekin vain puutavaraa, joka on peräisin Eberswaldesta enintään 70 kilometrin päässä sijaitsevista metsistä, komissio huomauttaa, että Eberswalde on hyvin lähellä Puolan rajaa (vain 30 kilometrin päässä). Tämän vuoksi tuki vaikuttaa myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Näin ollen voidaan todeta, että sopimuksen, jonka nojalla maksettiin kaavaan perustuvia hintoja, täytäntöönpano oli valtiontukea.

| (71) | Valtiontueksi katsottavan toimenpiteen on todettava päättyneen 1 päivänä heinäkuuta 2011 voimaan tulleen sopimusmuutoksen myötä. Muutoksen perusteella 1 päivästä heinäkuuta 2011 lähtien hinnantarkistukset on tehtävä hinnantarkistuslausekkeen mukaan, millä vahvistetaan osapuolten alkuperäinen tahto ja ryhdytään toteuttamaan sitä asianmukaisesti. Koska sopimus tässä muodossa on markkinaehtojen mukainen, komissio katsoo, että 30 päivän kesäkuuta 2011 jälkeen HoKaWe ei ole enää saanut taloudellista etua sopimuksen nojalla tehdyistä maksuista. |
| --- | --- |

(71)

Valtiontueksi katsottavan toimenpiteen on todettava päättyneen 1 päivänä heinäkuuta 2011 voimaan tulleen sopimusmuutoksen myötä. Muutoksen perusteella 1 päivästä heinäkuuta 2011 lähtien hinnantarkistukset on tehtävä hinnantarkistuslausekkeen mukaan, millä vahvistetaan osapuolten alkuperäinen tahto ja ryhdytään toteuttamaan sitä asianmukaisesti. Koska sopimus tässä muodossa on markkinaehtojen mukainen, komissio katsoo, että 30 päivän kesäkuuta 2011 jälkeen HoKaWe ei ole enää saanut taloudellista etua sopimuksen nojalla tehdyistä maksuista.

5.2   Soveltuvuus sisämarkkinoille

| (72) | Oikeusperusta, johon tuen soveltuvuus sisämarkkinoille pohjautuu, ei ole itsestään selvä, eikä jäsenvaltio ole sellaista esittänyt. Tämän seurauksena on todettava, että sopimuksen täytäntöönpanosta kesäkuun 2006 ja kesäkuun 2011 välisenä aikana HoKaWelle koitunut etu on sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. |
| --- | --- |

(72)

Oikeusperusta, johon tuen soveltuvuus sisämarkkinoille pohjautuu, ei ole itsestään selvä, eikä jäsenvaltio ole sellaista esittänyt. Tämän seurauksena on todettava, että sopimuksen täytäntöönpanosta kesäkuun 2006 ja kesäkuun 2011 välisenä aikana HoKaWelle koitunut etu on sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea.

5.3   Tukiosuuden laskeminen

| (73) | Kuten johdanto-osan 49–51 kappaleessa on todettu, hinnantarkistuslauseketta voidaan pitää markkinaehtojen mukaisena. Tämän vuoksi komissio katsoo, että tukiosuus on summa, joka muodostuu toisaalta kaavan mukaisesti tosiasiassa maksetun hinnan (15) ja toisaalta sen hinnan, joka hinnantarkistuslausekkeen mukaisesti olisi kuulunut maksaa, erotuksena. | (a)
  Toteutunut hinta
  (euroa/m3) (16) | (b)

  Hinnantarkistuslausekkeen perusteella laskettu hinta
  (euroa/m3) | (c)
  a:n ja b:n (16) välinen erotus | (d)
  Toteutuneet puun toimitukset
  (m3) | (e)
  Tukiosuus: c × d
  (euroa) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 13,00 | 15,42 | 2,42 | 13 115,73 | 31 794 |
| 2007 | 13,21 | 15,95 | 2,74 | 142 792,67 | 391 452 |
| 2008 | 16,55 | 20,96 | 4,41 | 137 683,00 | 607 291 |
| 2009 | 16,42 | 20,76 | 4,34 | 141 273,68 | 613 128 |
| 2010 | 16,14 | 20,03 | 3,89 | 139 045,38 | 540 699 |
| 2011 | 15,79 | 19,33 | 3,54 | 62 680,29 | 222 051 |
| Yhteensä | 2 406 415 |

(73)

Kuten johdanto-osan 49–51 kappaleessa on todettu, hinnantarkistuslauseketta voidaan pitää markkinaehtojen mukaisena. Tämän vuoksi komissio katsoo, että tukiosuus on summa, joka muodostuu toisaalta kaavan mukaisesti tosiasiassa maksetun hinnan (15) ja toisaalta sen hinnan, joka hinnantarkistuslausekkeen mukaisesti olisi kuulunut maksaa, erotuksena.

(a)

Toteutunut hinta

(euroa/m3) (16)

(b)

Hinnantarkistuslausekkeen perusteella laskettu hinta

(euroa/m3)

(c)

a:n ja b:n (16) välinen erotus

(d)

Toteutuneet puun toimitukset

(m3)

(e)

Tukiosuus: c × d

(euroa)

2006

13,00

15,42

2,42

13 115,73

31 794

2007

13,21

15,95

2,74

142 792,67

391 452

2008

16,55

20,96

4,41

137 683,00

607 291

2009

16,42

20,76

4,34

141 273,68

613 128

2010

16,14

20,03

3,89

139 045,38

540 699

2011

15,79

19,33

3,54

62 680,29

222 051

Yhteensä

2 406 415

| (74) | HoKaWelle myönnetty tuki on siis yhteensä 2 406 415 euroa. |
| --- | --- |

(74)

HoKaWelle myönnetty tuki on siis yhteensä 2 406 415 euroa.

6.   TAKAISINPERINTÄ

| (75) | SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on toimivalta päättää, että jäsenvaltion on poistettava tuki tai muutettava sitä, jos komissio on todennut, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille (17). Tuomioistuin on niin ikään johdonmukaisesti katsonut, että jäsenvaltion velvollisuudella poistaa komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma tuki on tarkoitus palauttaa aikaisempi tilanne (18). Tässä yhteydessä tuomioistuin on vahvistanut, että tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisella tuella saamansa rahasummat, jolloin se menettää markkinoilla kilpailijoihinsa verrattuna saamansa edun ja tuen maksamista edeltänyt tilanne palautuu (19). |
| --- | --- |

(75)

SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on toimivalta päättää, että jäsenvaltion on poistettava tuki tai muutettava sitä, jos komissio on todennut, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille (17). Tuomioistuin on niin ikään johdonmukaisesti katsonut, että jäsenvaltion velvollisuudella poistaa komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma tuki on tarkoitus palauttaa aikaisempi tilanne (18). Tässä yhteydessä tuomioistuin on vahvistanut, että tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisella tuella saamansa rahasummat, jolloin se menettää markkinoilla kilpailijoihinsa verrattuna saamansa edun ja tuen maksamista edeltänyt tilanne palautuu (19).

| (76) | Oikeuskäytännön mukaisesti asetuksen (EY) N:o 659/1999 (20) 14 artiklassa säädetään, että ”sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta [...]”. |
| --- | --- |

(76)

Oikeuskäytännön mukaisesti asetuksen (EY) N:o 659/1999 (20) 14 artiklassa säädetään, että ”sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta [...]”.

| (77) | Nyt käsiteltävänä olevaa toimenpidettä ei SEUT-sopimuksen 108 artiklan vastaisesti ilmoitettu komissiolle, minkä vuoksi sitä on pidettävä sääntöjenvastaisena ja sisämarkkinoille soveltumattomana tukena. Tämän johdosta tuki on perittävä takaisin, jotta markkinoilla ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne palautetaan. Takaisinperinnän olisi koskettava ajanjaksoa, jonka aikana tuensaaja sai etua, toisin sanoen ajanjaksoa, joka alkaa siitä hetkestä, jolloin tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, ja päättyy siihen, kun se on tosiasiallisesti peritty takaisin. Takaisinperittäville summille lasketaan korkoa, jota kertyy tuen tosiasialliseen takaisinperintään asti. |
| --- | --- |

(77)

Nyt käsiteltävänä olevaa toimenpidettä ei SEUT-sopimuksen 108 artiklan vastaisesti ilmoitettu komissiolle, minkä vuoksi sitä on pidettävä sääntöjenvastaisena ja sisämarkkinoille soveltumattomana tukena. Tämän johdosta tuki on perittävä takaisin, jotta markkinoilla ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne palautetaan. Takaisinperinnän olisi koskettava ajanjaksoa, jonka aikana tuensaaja sai etua, toisin sanoen ajanjaksoa, joka alkaa siitä hetkestä, jolloin tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, ja päättyy siihen, kun se on tosiasiallisesti peritty takaisin. Takaisinperittäville summille lasketaan korkoa, jota kertyy tuen tosiasialliseen takaisinperintään asti.

7.   PÄÄTELMÄ

| (78) | Brandenburgin osavaltion ja HoKaWen välisen puitesopimuksen täytäntöönpanossa sopimuksen allekirjoittamisesta 1 päivänä kesäkuuta 2006 sen muuttamiseen 30 päivänä kesäkuuta 2011 oli kyse sisämarkkinoille soveltumattomasta valtiontuesta. Tuki on perittävä takaisin HoKaWelta korkojen kanssa. |
| --- | --- |

(78)

Brandenburgin osavaltion ja HoKaWen välisen puitesopimuksen täytäntöönpanossa sopimuksen allekirjoittamisesta 1 päivänä kesäkuuta 2006 sen muuttamiseen 30 päivänä kesäkuuta 2011 oli kyse sisämarkkinoille soveltumattomasta valtiontuesta. Tuki on perittävä takaisin HoKaWelta korkojen kanssa.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Yhteensä 2 406 415 euron suuruinen valtiontuki, jonka Saksa on sääntöjenvastaisesti myöntänyt HoKaWe Eberswalde GmbH:lle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti, ei sovellu sisämarkkinoille.

2 artikla

1.   Saksan on perittävä 1 artiklassa mainittu tuki takaisin tuensaajalta.

2.   Takaisin perittäville määrille on laskettava korkoa siitä lähtien, kun tuki saatettiin tuensaajan käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti.

3.   Korolle on laskettava korkoa komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (21) V luvun sekä asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 271/2008 (22) mukaisesti.

3 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tosiasiallisesti.

2.   Saksan on huolehdittava siitä, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta.

4 artikla

1.   Saksan on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta seuraavat tiedot:

| a) | tuensaajalta takaisin perittävä kokonaismäärä (tuki ja korot); |
| --- | --- |

a)

tuensaajalta takaisin perittävä kokonaismäärä (tuki ja korot);

| b) | yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

b)

yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| c) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

c)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Saksan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on annettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös tarkat tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 6 päivänä marraskuuta 2013.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Komission varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 99, 5.4.2013, s. 79.

1

(2)  Katso alaviite 1.

2

(3)  Sopimus koskee kuljetuskelpoista havu- ja lehtipuuta, jonka pituus on kolme metriä ja halkaisija 3–70 cm. Kauppa on tehty hankintakauppana. Myös lahopuut ja käyrät puut otetaan vastaan.

3

(4)  Katso Saksan liittovaltion tilastokeskus (Statistisches Bundesamt): https://www.destatis.de/DE/ZahlenFakten/GesamtwirtschaftUmwelt/Preise/PreisindizesLandForstwirtschaft/Tabellen/ErzeugerpreiseForstwirtschaft.html

4

(5)  Ulkopuolisena asiantuntijana toimi RAUE LLP, Brandenburgin osavaltion ulkopuolinen lainopillinen neuvonantaja, ja sisäisenä asiantuntijana elinkeino- ja Eurooppa-asioista vastaava ministeriö.

5

(6)  RAUE LLP:n asiantuntijalausunnon mukaan osapuolten hinnantarkistuslausekkeessa mainittu tahto olisi voitu ilmaista seuraavalla kaavalla:

6

hinnantarkistuslausekkeessa

Formula

(7)  Esimerkiksi 1 päivästä heinäkuuta 2006 alkaen sovellettavaa hintaa laskettaessa käytettiin heinäkuun 2006 indeksiarvoa eikä sopimuksessa mainittua tammikuun 2005 indeksiarvoa.

7

(8)  Katso esimerkiksi asia C-305/89, Italia v. komissio (”Alfa Romeo”), tuomio 21.3.1991, Kok., s. I-1603, 18 ja 19 kohta; asia T-16/96, Cityflyer Express v. komissio, tuomio 30.4.1998, Kok., s. II-757, 51 kohta; yhdistetyt asiat T-129/95, T-2/96 ja T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH ja Lech-Stahlwerke GmbH v. komissio, tuomio 21.1.1999, Kok., s. II-17, 104 kohta; yhdistetyt asiat T-268/08 ja T-281/08, Burgenlandin osavaltio ja Itävalta v. komissio, tuomio 28.2.2012, 48 kohta.

8

(9)  Muodollisen tutkintamenettelyn aikana kolmannet osapuolet toivat esiin, että HoKaWen kanssa tehdyn sopimuksen seurauksena markkinoilta poistui runsaasti teollisuuspuuta. Tämä viittaa siihen, että HoKaWelle toimitetun energiapuun joukossa oli merkittäviä määriä teollisuuspuuta.

9

(10)  Saksan toimittama laskelma.

10

(11)  Katso asia C-482/99, Ranska v. komissio, tuomio 16.5.2002, Kok., s. I-4397, 70–72 kohta; asia C-124/10 P, komissio v. EDF, tuomio 5.6.2012, 83–85 ja 105 kohta.

11

(12)  Tämä tehtiin sen lisäksi, että kaavaa mukautettiin, kun Saksan liittovaltion tilastokeskus muutti teollisuuspuun indeksin perusvuotta ja laski indeksin uudelleen.

12

kaavaa

(13)  Kuten johdanto-osan 52 kappaleen taulukosta voidaan todeta, vuotta 2009 lukuun ottamatta myös hinnantarkistuslauseketta soveltamalla lasketut hinnat olisivat olleet Brandenburgin osavaltion keskihintoja alhaisemmat, tosin huomattavasti vähemmän. Kuten hinnantarkistuslausekkeen markkinaehtojen mukaisuutta tarkasteltaessa jo todettiin, merkittävän ostajan kanssa tehdyssä riippumattomassa kaupassa, jossa sovitaan suurten myyntimäärien jatkuvasta ostamisesta pitkällä aikavälillä, hinnat saattavat olla alle markkinoiden keskihintojen. Katso myös komission päätös C(2012) 834 final asiassa SA.19045 (Baijerin osavaltion (Baijerin osavaltion metsäyhtiön) väitetty valtiontuki Klausner-nimiselle yritykselle pitkäaikaisten puuntoimitussopimusten muodossa), johdanto-osan 47 kappale ja sitä seuraavat kappaleet.

13

hinnantarkistuslauseketta

(14)  Ks. edellinen alaviite.

14

(15)  Tosiasiallisesti maksettu hinta Saksan 1 päivänä lokakuuta 2013 toimittaman ilmoituksen mukaan.

15

(16)  Sarakkeiden a ja c luvut on pyöristetty; sarakkeen e luvut on laskettu tarkkojen lukujen perusteella ja tulos pyöristetty euron tarkkuudella.

16

(17)  Ks. asia C-70/72, komissio v. Saksa, tuomio 12.7.1973, Kok., s. 813, 13 kohta.

17

(18)  Ks. yhdistetyt asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio, tuomio 14.9.1994, Kok., s. I-4103, 75 kohta.

18

(19)  Ks. asia C-75/97, Belgia v. komissio, tuomio 17.6.1999, Kok., s. I-3671, 64–65 kohta.

19

(20)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

20

(21)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

21

(22)  EUVL L 82, 25.3.2008, s. 1.

22

---

| 12.4.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 109/41 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 109/41

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 11 päivänä huhtikuuta 2014,

.eu-aluetunnusrekisterin nimeämisestä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/207/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon aluetunnuksen ”.eu” perustamisesta 22 päivänä huhtikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 733/2002 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission olisi nimettävä rekisteri, jonka tehtäväksi annetaan .eu-aluetunnuksen organisointi, hallinto ja ylläpito, sen jälkeen kun asiasta on julkaistu kiinnostuksenilmaisupyyntö Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(1)

Komission olisi nimettävä rekisteri, jonka tehtäväksi annetaan .eu-aluetunnuksen organisointi, hallinto ja ylläpito, sen jälkeen kun asiasta on julkaistu kiinnostuksenilmaisupyyntö Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (2) | Komissio nimesi vuonna 2003 European Registry for Internet Domainsin (EURid) .eu-aluetunnusrekisteriksi päätöksellä 2003/375/EY (2). Komissio teki European Registry for Internet Domainsin (EURid) kanssa sopimuksen, jossa määritellään ehdot, joiden mukaisesti komissio valvoo rekisterin harjoittamaa .eu-aluetunnuksen organisointia, hallintoa ja ylläpitoa. Sopimus allekirjoitettiin 12 päivänä lokakuuta 2004 viiden vuoden kaudeksi, ja se uusittiin vuonna 2009 toiseksi viiden vuoden kaudeksi. Sen voimassaolo päättyy 12 päivänä lokakuuta 2014. |
| --- | --- |

(2)

Komissio nimesi vuonna 2003 European Registry for Internet Domainsin (EURid) .eu-aluetunnusrekisteriksi päätöksellä 2003/375/EY (2). Komissio teki European Registry for Internet Domainsin (EURid) kanssa sopimuksen, jossa määritellään ehdot, joiden mukaisesti komissio valvoo rekisterin harjoittamaa .eu-aluetunnuksen organisointia, hallintoa ja ylläpitoa. Sopimus allekirjoitettiin 12 päivänä lokakuuta 2004 viiden vuoden kaudeksi, ja se uusittiin vuonna 2009 toiseksi viiden vuoden kaudeksi. Sen voimassaolo päättyy 12 päivänä lokakuuta 2014.

| (3) | Komissio julkaisi 14 päivänä toukokuuta 2013Euroopan unionin virallisessa lehdessä kiinnostuksenilmaisupyynnön (2013/C 134/06) sekä komission lausuman tehtävästään valvoa rekisterin harjoittamaa .eu-aluetunnuksen organisointia, hallintoa ja ylläpitoa (2013/C 134/05). Kiinnostuksenilmaisupyynnössä pyydettiin hakemuksia organisaatioilta, jotka asettuvat ehdolle .eu-aluetunnuksen organisointi-, hallinto- ja ylläpitotehtäviä hoitavaksi rekisteriksi. |
| --- | --- |

(3)

Komissio julkaisi 14 päivänä toukokuuta 2013Euroopan unionin virallisessa lehdessä kiinnostuksenilmaisupyynnön (2013/C 134/06) sekä komission lausuman tehtävästään valvoa rekisterin harjoittamaa .eu-aluetunnuksen organisointia, hallintoa ja ylläpitoa (2013/C 134/05). Kiinnostuksenilmaisupyynnössä pyydettiin hakemuksia organisaatioilta, jotka asettuvat ehdolle .eu-aluetunnuksen organisointi-, hallinto- ja ylläpitotehtäviä hoitavaksi rekisteriksi.

| (4) | Kiinnostuksenilmaisujen jättämisen määräaika oli 20 päivänä kesäkuuta 2013. Hakemuksia saatiin vain yksi. Sen esitti European Registry for Internet Domains (EURid). |
| --- | --- |

(4)

Kiinnostuksenilmaisujen jättämisen määräaika oli 20 päivänä kesäkuuta 2013. Hakemuksia saatiin vain yksi. Sen esitti European Registry for Internet Domains (EURid).

| (5) | Hakemus arvioitiin kiinnostuksenilmaisupyynnössä julkaistuja kelpoisuus- ja valintaperusteita noudattaen 25 päivänä heinäkuuta 2013. |
| --- | --- |

(5)

Hakemus arvioitiin kiinnostuksenilmaisupyynnössä julkaistuja kelpoisuus- ja valintaperusteita noudattaen 25 päivänä heinäkuuta 2013.

| (6) | Arvioinnin perusteella laadittiin tulostaulu, jossa hakemukselle annettiin pisteet (arvioijakohtaiset ja yhteispisteet) kiinnostuksenilmaisupyynnön 4 kohdassa esitetyn pisteytysjärjestelmän mukaisesti ottaen huomioon hakemuksen kokonaislaatu suhteessa valintaperusteisiin. Arvioinnissa todettiin, että European Registry for Internet Domainsin (EURid) hakemus täytti vähimmäisvaatimukset kunkin valintaperusteen osalta. Komissio on tarkastellut arvioinnin tuloksia ja vahvistaa tämän perusteella päätöksen. |
| --- | --- |

(6)

Arvioinnin perusteella laadittiin tulostaulu, jossa hakemukselle annettiin pisteet (arvioijakohtaiset ja yhteispisteet) kiinnostuksenilmaisupyynnön 4 kohdassa esitetyn pisteytysjärjestelmän mukaisesti ottaen huomioon hakemuksen kokonaislaatu suhteessa valintaperusteisiin. Arvioinnissa todettiin, että European Registry for Internet Domainsin (EURid) hakemus täytti vähimmäisvaatimukset kunkin valintaperusteen osalta. Komissio on tarkastellut arvioinnin tuloksia ja vahvistaa tämän perusteella päätöksen.

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY (3) 22 artiklan 1 kohdalla perustetun viestintäkomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY (3) 22 artiklan 1 kohdalla perustetun viestintäkomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

European Registry for Internet Domains (EURid) nimetään .eu-aluetunnusrekisteriksi, jonka tehtäväksi annetaan .eu-aluetunnuksen organisointi, hallinto ja ylläpito.

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 733/2002 3 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti komissio tekee European Registry for Internet Domainsin (EURid) kanssa sopimuksen, jossa määritellään ehdot, joiden mukaisesti komissio valvoo rekisterin harjoittamaa .eu-aluetunnuksen organisointia, hallintoa ja ylläpitoa.

Sopimus tehdään aluksi viiden vuoden kaudeksi, ja sen voimassaoloa voidaan jatkaa kaksi kertaa enintään viideksi vuodeksi kerrallaan.

3 artikla

Kumotaan päätös 2003/375/EY.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 11 päivänä huhtikuuta 2014.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EYVL L 113, 30.4.2002, s. 1.

1

(2)  Komission päätös 2003/375/EY, tehty 21 päivänä toukokuuta 2003, .eu-aluetunnusrekisterin nimeämisestä (EUVL L 128, 24.5.2003, s. 29).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/21/EY, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2002, sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä (EYVL L 108, 24.4.2002, s. 33).

3

---

SUOSITUKSET

| 12.4.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 109/43 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 109/43

---

KOMISSION SUOSITUS,

annettu 9 päivänä huhtikuuta 2014,

yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan raportoinnin (”noudata tai selitä”) laadusta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/208/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tehokkaalla yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmien kehyksellä on yhteiskunnan kannalta ratkaiseva merkitys, koska hyvin johdetut yritykset ovat todennäköisesti muita kilpailukykyisempiä ja kestävämpiä pitkällä aikavälillä. Hyvä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä on ennen kaikkea asianomaisen yrityksen vastuulla, ja Euroopan laajuisilla ja kansallisilla säännöillä varmistetaan tiettyjen vaatimusten noudattaminen. Niihin kuuluvat lainsäädäntö ja ei-sitovat säädökset, nimittäin hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä koskevat kansalliset säännöstöt. |
| --- | --- |

(1)

Tehokkaalla yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmien kehyksellä on yhteiskunnan kannalta ratkaiseva merkitys, koska hyvin johdetut yritykset ovat todennäköisesti muita kilpailukykyisempiä ja kestävämpiä pitkällä aikavälillä. Hyvä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä on ennen kaikkea asianomaisen yrityksen vastuulla, ja Euroopan laajuisilla ja kansallisilla säännöillä varmistetaan tiettyjen vaatimusten noudattaminen. Niihin kuuluvat lainsäädäntö ja ei-sitovat säädökset, nimittäin hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä koskevat kansalliset säännöstöt.

| (2) | Yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä koskevien säännöstöjen tarkoituksena on vahvistaa julkisesti noteerattujen eurooppalaisten yhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä koskevat periaatteet, jotka perustuvat avoimuuteen, tilivelvollisuuteen ja pitkän aikavälin näkymiin. Säännöstöissä asetetaan yrityksille vaatimukset ja parhaat käytännöt, joita noudattamalla ne voivat parantaa suorituskykyään ja edistää siten kasvua, vakautta ja pitkän aikavälin investointeja. |
| --- | --- |

(2)

Yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä koskevien säännöstöjen tarkoituksena on vahvistaa julkisesti noteerattujen eurooppalaisten yhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä koskevat periaatteet, jotka perustuvat avoimuuteen, tilivelvollisuuteen ja pitkän aikavälin näkymiin. Säännöstöissä asetetaan yrityksille vaatimukset ja parhaat käytännöt, joita noudattamalla ne voivat parantaa suorituskykyään ja edistää siten kasvua, vakautta ja pitkän aikavälin investointeja.

| (3) | Tietyntyyppisten yritysten vuositilinpäätöksistä, konsernitilinpäätöksistä ja niihin liittyvistä kertomuksista 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/34/EU (1) mukaan yritysten on sisällytettävä toimintakertomukseensa hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskeva selvitys, jos niiden siirtokelpoiset arvopaperit otetaan kaupankäynnin kohteeksi jonkin jäsenvaltion säännellyillä markkinoilla rahoitusvälineiden markkinoista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY (2) 4 artiklan 1 kohdan 14 alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Tietyntyyppisten yritysten vuositilinpäätöksistä, konsernitilinpäätöksistä ja niihin liittyvistä kertomuksista 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/34/EU (1) mukaan yritysten on sisällytettävä toimintakertomukseensa hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskeva selvitys, jos niiden siirtokelpoiset arvopaperit otetaan kaupankäynnin kohteeksi jonkin jäsenvaltion säännellyillä markkinoilla rahoitusvälineiden markkinoista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY (2) 4 artiklan 1 kohdan 14 alakohdan mukaisesti.

| (4) | Hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan selvityksen olisi sisällettävä olennaiset tiedot yrityksen hallinnointi- ja ohjausjärjestelyistä, kuten tiedot yrityksen noudattamasta hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevasta säännöstöstä (tai säännöstöistä), sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan järjestelmistä, yhtiökokouksesta ja sen toimivalta-aloista, osakkeenomistajien oikeuksista sekä hallinto-, johto- ja valvontaelimistä ja niiden valiokunnista. |
| --- | --- |

(4)

Hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan selvityksen olisi sisällettävä olennaiset tiedot yrityksen hallinnointi- ja ohjausjärjestelyistä, kuten tiedot yrityksen noudattamasta hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevasta säännöstöstä (tai säännöstöistä), sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan järjestelmistä, yhtiökokouksesta ja sen toimivalta-aloista, osakkeenomistajien oikeuksista sekä hallinto-, johto- ja valvontaelimistä ja niiden valiokunnista.

| (5) | Korkealaatuinen tiedotus hallinnointi- ja ohjausjärjestelyistä antaa hyödyllistä tietoa sijoittajille ja helpottaa sijoituspäätösten tekemistä. Se myös lisää sijoittajien luottamusta yrityksiin, joihin ne sijoittavat. Avoimuus markkinoiden suuntaan voi lisäksi parantaa yleisemmin yritysten mainetta ja legitimiteettiä osakkeenomistajien ja koko yhteiskunnan näkökulmasta. |
| --- | --- |

(5)

Korkealaatuinen tiedotus hallinnointi- ja ohjausjärjestelyistä antaa hyödyllistä tietoa sijoittajille ja helpottaa sijoituspäätösten tekemistä. Se myös lisää sijoittajien luottamusta yrityksiin, joihin ne sijoittavat. Avoimuus markkinoiden suuntaan voi lisäksi parantaa yleisemmin yritysten mainetta ja legitimiteettiä osakkeenomistajien ja koko yhteiskunnan näkökulmasta.

| (6) | Direktiivin 2013/34/EU 20 artiklassa vahvistettu noudata tai selitä -periaate on keskeinen osa eurooppalaisia hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä. Periaatteen mukaan yritysten, jotka poikkeavat asiaankuuluvasta hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevasta säännöstöstä, on selitettävä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevassa selvityksessä, mistä säännöstön kohdista ne poikkeavat ja minkä vuoksi. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivin 2013/34/EU 20 artiklassa vahvistettu noudata tai selitä -periaate on keskeinen osa eurooppalaisia hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä. Periaatteen mukaan yritysten, jotka poikkeavat asiaankuuluvasta hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevasta säännöstöstä, on selitettävä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevassa selvityksessä, mistä säännöstön kohdista ne poikkeavat ja minkä vuoksi.

| (7) | Vaikka säännöstön täysimittainen noudattaminen voi antaa myönteisen signaalin markkinoille, se ei ole välttämättä aina paras toimintatapa yrityksen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän näkökulmasta. Tietystä säännöstön säännöstä poikkeaminen voi joissakin tapauksissa tehostaa yrityksen hallinnointia. Noudata tai selitä -toimintatapa on yritysten kannalta joustava, sillä ne voivat sovittaa hallinnointi- ja ohjausjärjestelmänsä oman kokonsa, omistusrakenteensa tai alansa erityispiirteiden mukaiseksi. Samalla sillä edistetään vastuullisuuden kulttuuria, kun yrityksiä kannustetaan kiinnittämään enemmän huomiota hallinnointi- ja ohjausjärjestelyihinsä. |
| --- | --- |

(7)

Vaikka säännöstön täysimittainen noudattaminen voi antaa myönteisen signaalin markkinoille, se ei ole välttämättä aina paras toimintatapa yrityksen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän näkökulmasta. Tietystä säännöstön säännöstä poikkeaminen voi joissakin tapauksissa tehostaa yrityksen hallinnointia. Noudata tai selitä -toimintatapa on yritysten kannalta joustava, sillä ne voivat sovittaa hallinnointi- ja ohjausjärjestelmänsä oman kokonsa, omistusrakenteensa tai alansa erityispiirteiden mukaiseksi. Samalla sillä edistetään vastuullisuuden kulttuuria, kun yrityksiä kannustetaan kiinnittämään enemmän huomiota hallinnointi- ja ohjausjärjestelyihinsä.

| (8) | Noudata tai selitä -periaatetta pidetään yleisesti yritysten, sijoittajien ja sääntelyviranomaisten keskuudessa asianmukaisena välineenä yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmissä. Kuten EU:n yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevasta kehyksestä vuonna 2011 annetussa vihreässä kirjassa (3) todetaan, periaatteen käytäntöön soveltamisessa näyttää olevan joitakin puutteita, jotka erityisesti liittyvät hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä koskevista säännöstöistä poikenneiden yritysten antamien selvitysten laatuun. Selvä enemmistö vihreään kirjaan vastanneista kannattikin sitä, että yrityksiä vaaditaan antamaan laadukkaampia selvityksiä poikkeamisista. |
| --- | --- |

(8)

Noudata tai selitä -periaatetta pidetään yleisesti yritysten, sijoittajien ja sääntelyviranomaisten keskuudessa asianmukaisena välineenä yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmissä. Kuten EU:n yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevasta kehyksestä vuonna 2011 annetussa vihreässä kirjassa (3) todetaan, periaatteen käytäntöön soveltamisessa näyttää olevan joitakin puutteita, jotka erityisesti liittyvät hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä koskevista säännöstöistä poikenneiden yritysten antamien selvitysten laatuun. Selvä enemmistö vihreään kirjaan vastanneista kannattikin sitä, että yrityksiä vaaditaan antamaan laadukkaampia selvityksiä poikkeamisista.

| (9) | Komission keräämien tuoreempien tietojen mukaan yritykset ovat edistyneet asteittain selvitysten laadun parantamisessa. Monet jäsenvaltiot ovat esimerkiksi käynnistäneet keskusteluja tai antaneet ohjeita selvitysten laadusta. Parantamisen varaa on kuitenkin edelleen. |
| --- | --- |

(9)

Komission keräämien tuoreempien tietojen mukaan yritykset ovat edistyneet asteittain selvitysten laadun parantamisessa. Monet jäsenvaltiot ovat esimerkiksi käynnistäneet keskusteluja tai antaneet ohjeita selvitysten laadusta. Parantamisen varaa on kuitenkin edelleen.

| (10) | Euroopan parlamentti piti 29 päivänä maaliskuuta 2012 antamassaan päätöslauselmassa (4) noudata tai selitä -periaatetta hyödyllisenä välineenä yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmissä. Se kannatti erityisesti asiaankuuluvan säännöstön pakollista noudattamista yrityksissä ja säännöstöstä poikkeamisen asianmukaista selittämistä siten, että selityksessä kuvataan myös toteutettu vaihtoehtoinen toimenpide. |
| --- | --- |

(10)

Euroopan parlamentti piti 29 päivänä maaliskuuta 2012 antamassaan päätöslauselmassa (4) noudata tai selitä -periaatetta hyödyllisenä välineenä yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmissä. Se kannatti erityisesti asiaankuuluvan säännöstön pakollista noudattamista yrityksissä ja säännöstöstä poikkeamisen asianmukaista selittämistä siten, että selityksessä kuvataan myös toteutettu vaihtoehtoinen toimenpide.

| (11) | Eurooppalaista yhtiöoikeutta sekä yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevassa vuoden 2012 toimintasuunnitelmassa (5) korostetaan korkealaatuisten selvitysten olevan tärkeitä etenkin sijoittajien kannalta ja ilmoitetaan komission aloitteesta, jonka tarkoituksena on parantaa hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä koskevien raporttien ja erityisesti selvitysten laatua. |
| --- | --- |

(11)

Eurooppalaista yhtiöoikeutta sekä yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevassa vuoden 2012 toimintasuunnitelmassa (5) korostetaan korkealaatuisten selvitysten olevan tärkeitä etenkin sijoittajien kannalta ja ilmoitetaan komission aloitteesta, jonka tarkoituksena on parantaa hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä koskevien raporttien ja erityisesti selvitysten laatua.

| (12) | Tämän suosituksen tarkoituksena on tarjota yrityksille ohjeita ja tukea niitä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan raportoinnin laadun parantamisessa. Koska jäsenvaltioiden oikeusperinteissä ja oikeudellisissa toimintatavoissa on huomattavia eroja, näissä suosituksissa esitetään yleinen kehys, jota voidaan kehittää ja mukauttaa kunkin jäsenvaltion tarpeisiin. |
| --- | --- |

(12)

Tämän suosituksen tarkoituksena on tarjota yrityksille ohjeita ja tukea niitä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan raportoinnin laadun parantamisessa. Koska jäsenvaltioiden oikeusperinteissä ja oikeudellisissa toimintatavoissa on huomattavia eroja, näissä suosituksissa esitetään yleinen kehys, jota voidaan kehittää ja mukauttaa kunkin jäsenvaltion tarpeisiin.

| (13) | Suositusta sovelletaan yrityksiin, joiden on toimitettava direktiivin 2013/34/EU 20 artiklassa tarkoitettu yhtiön hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskeva selvitys ja selitettävä mahdolliset poikkeamiset hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan säännöstön tai säännöstöjen suosituksista. |
| --- | --- |

(13)

Suositusta sovelletaan yrityksiin, joiden on toimitettava direktiivin 2013/34/EU 20 artiklassa tarkoitettu yhtiön hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskeva selvitys ja selitettävä mahdolliset poikkeamiset hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan säännöstön tai säännöstöjen suosituksista.

| (14) | Suositus on tarkoitettu pääasiassa direktiivin 2013/34/EU 20 artiklassa tarkoitetuille julkisesti noteeratuille yhtiöille, mutta julkistettavan tiedon laadun parantamisesta voivat hyötyä myös muut yhteisöt, jotka laativat selvityksen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästään. |
| --- | --- |

(14)

Suositus on tarkoitettu pääasiassa direktiivin 2013/34/EU 20 artiklassa tarkoitetuille julkisesti noteeratuille yhtiöille, mutta julkistettavan tiedon laadun parantamisesta voivat hyötyä myös muut yhteisöt, jotka laativat selvityksen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästään.

| (15) | Hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevassa selvityksessä ilmoitettavien tietojen lisäksi yritysten on joissakin jäsenvaltioissa ilmoitettava myös, kuinka ne soveltavat säännöstön pääperiaatteita tai suosituksia. Avoimuuden lisäämiseksi kaikkia julkisesti noteerattuja eurooppalaisia yhtiöitä kehotetaan raportoimaan, kuinka ne ovat noudattaneet asiaankuuluvia säännöstöjä niillä osa-alueilla, jotka voivat olla osakkeenomistajien kannalta kaikkein tärkeimpiä. Tiedonsaannin helpottamiseksi yritysten pitäisi pyrkiä julkaisemaan tiedot myös internetissä. |
| --- | --- |

(15)

Hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevassa selvityksessä ilmoitettavien tietojen lisäksi yritysten on joissakin jäsenvaltioissa ilmoitettava myös, kuinka ne soveltavat säännöstön pääperiaatteita tai suosituksia. Avoimuuden lisäämiseksi kaikkia julkisesti noteerattuja eurooppalaisia yhtiöitä kehotetaan raportoimaan, kuinka ne ovat noudattaneet asiaankuuluvia säännöstöjä niillä osa-alueilla, jotka voivat olla osakkeenomistajien kannalta kaikkein tärkeimpiä. Tiedonsaannin helpottamiseksi yritysten pitäisi pyrkiä julkaisemaan tiedot myös internetissä.

| (16) | Unionissa ei ole hyväksytty yhdenmukaista hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevaa raportointitapaa. Tiedot voidaan esittää yleiskuvauksessa tai sääntö säännöltä, kunhan osakkeenomistajat, sijoittajat ja muut sidosryhmät saavat riittävästi hyödyllisiä tietoja yrityksestä. Yritysten olisi vältettävä liian yleisiä kuvauksia, jotka eivät välttämättä kata osakkeenomistajien tärkeinä pitämiä seikkoja, mutta myös suppeita luetteloita, joiden informaatioarvo on vähäinen. Tiedot pitäisi myös esittää ytimekkäästi, jotta ne olisi helppo ymmärtää. |
| --- | --- |

(16)

Unionissa ei ole hyväksytty yhdenmukaista hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevaa raportointitapaa. Tiedot voidaan esittää yleiskuvauksessa tai sääntö säännöltä, kunhan osakkeenomistajat, sijoittajat ja muut sidosryhmät saavat riittävästi hyödyllisiä tietoja yrityksestä. Yritysten olisi vältettävä liian yleisiä kuvauksia, jotka eivät välttämättä kata osakkeenomistajien tärkeinä pitämiä seikkoja, mutta myös suppeita luetteloita, joiden informaatioarvo on vähäinen. Tiedot pitäisi myös esittää ytimekkäästi, jotta ne olisi helppo ymmärtää.

| (17) | On erittäin tärkeää antaa asianmukaiset tiedot asiaankuuluvista säännöstöistä poikkeamisesta ja poikkeamisen syistä, jotta osakkeenomistajat pystyvät tekemään tietoon perustuvia päätöksiä eri yrityksistä. Näin vähennetään yritysjohdon ja osakkeenomistajien välistä tiedon epäsuhtaa, jolloin osakkeenomistajien valvontakustannukset pienenevät. Yritysten olisi ilmoitettava selkeästi, mistä säännöstön suosituksesta ne ovat poikenneet, ja selvittää kunkin poikkeamisen osalta seuraavat seikat: kuinka suosituksesta on poikettu, poikkeamisen syyt, kuinka päätös suosituksesta poikkeamiseksi on tehty, poikkeamisen aikataulu sekä toimenpiteet, joilla varmistetaan, että yrityksen toiminta on edelleen suosituksen ja säännöstön tavoitteiden mukaista. |
| --- | --- |

(17)

On erittäin tärkeää antaa asianmukaiset tiedot asiaankuuluvista säännöstöistä poikkeamisesta ja poikkeamisen syistä, jotta osakkeenomistajat pystyvät tekemään tietoon perustuvia päätöksiä eri yrityksistä. Näin vähennetään yritysjohdon ja osakkeenomistajien välistä tiedon epäsuhtaa, jolloin osakkeenomistajien valvontakustannukset pienenevät. Yritysten olisi ilmoitettava selkeästi, mistä säännöstön suosituksesta ne ovat poikenneet, ja selvittää kunkin poikkeamisen osalta seuraavat seikat: kuinka suosituksesta on poikettu, poikkeamisen syyt, kuinka päätös suosituksesta poikkeamiseksi on tehty, poikkeamisen aikataulu sekä toimenpiteet, joilla varmistetaan, että yrityksen toiminta on edelleen suosituksen ja säännöstön tavoitteiden mukaista.

| (18) | Yritysten olisi näitä tietoja antaessaan vältettävä käyttämästä vakiomuotoisia ilmaisuja ja keskityttävä yrityksen suosituksesta poikkeamisen taustalla olevaan asiayhteyteen. Selvitykset olisi jäsenneltävä ja esitettävä helposti ymmärrettävässä ja helppokäyttöisessä muodossa. Näin osakkeenomistajien on helpompi käydä yrityksen kanssa rakentavaa vuoropuhelua. |
| --- | --- |

(18)

Yritysten olisi näitä tietoja antaessaan vältettävä käyttämästä vakiomuotoisia ilmaisuja ja keskityttävä yrityksen suosituksesta poikkeamisen taustalla olevaan asiayhteyteen. Selvitykset olisi jäsenneltävä ja esitettävä helposti ymmärrettävässä ja helppokäyttöisessä muodossa. Näin osakkeenomistajien on helpompi käydä yrityksen kanssa rakentavaa vuoropuhelua.

| (19) | Toimiva noudata tai selitä -toimintatapa edellyttää tehokasta valvontaa, jolla yrityksiä kannustetaan noudattamaan hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän säännöstöä tai selittämään säännöstöstä poikkeamiset. Vuoden 2011 vihreässä kirjassa todetaan, että yritysten julkaisemiin hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskeviin selvityksiin ei nähtävästi kohdisteta riittävää valvontaa ja että vain harvoilla jäsenvaltioilla on julkisia tai erityisiä viranomaisia, joiden tehtävänä on tarkistaa, ovatko yritykset antaneet kaikki vaaditut tiedot ja erityisesti perustelut. |
| --- | --- |

(19)

Toimiva noudata tai selitä -toimintatapa edellyttää tehokasta valvontaa, jolla yrityksiä kannustetaan noudattamaan hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän säännöstöä tai selittämään säännöstöstä poikkeamiset. Vuoden 2011 vihreässä kirjassa todetaan, että yritysten julkaisemiin hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskeviin selvityksiin ei nähtävästi kohdisteta riittävää valvontaa ja että vain harvoilla jäsenvaltioilla on julkisia tai erityisiä viranomaisia, joiden tehtävänä on tarkistaa, ovatko yritykset antaneet kaikki vaaditut tiedot ja erityisesti perustelut.

| (20) | Useat toimijat, kuten yritysten hallitukset ja hallintoneuvostot, tilintarkastajat ja osakkeenomistajat, osallistuvat yritysten julkistamien tietojen valvontaan. Hallituksilla, hallintoneuvostoilla ja osakkeenomistajilla on tärkeä tehtävä myös selvitysten laadun parantamisessa. Varsinkin osakkeenomistajien yritysten omistajina harjoittama aktiivisempi valvonta voi edistää hallinnointi- ja ohjauskäytäntöjen paranemista. |
| --- | --- |

(20)

Useat toimijat, kuten yritysten hallitukset ja hallintoneuvostot, tilintarkastajat ja osakkeenomistajat, osallistuvat yritysten julkistamien tietojen valvontaan. Hallituksilla, hallintoneuvostoilla ja osakkeenomistajilla on tärkeä tehtävä myös selvitysten laadun parantamisessa. Varsinkin osakkeenomistajien yritysten omistajina harjoittama aktiivisempi valvonta voi edistää hallinnointi- ja ohjauskäytäntöjen paranemista.

| (21) | Jäsenvaltioita ja yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä koskevista säännöstöistä vastaavia elimiä kehotetaan pohtimaan myös, kuinka yritysten säännöstöistä poikkeamisesta antamien selvitysten laatuun voitaisiin kiinnittää tarkempaa huomiota maiden nykyisissä valvontajärjestelyissä. Lisäksi voitaisiin pohtia muita yritysten ja muiden osapuolten kannustimia, joilla saataisiin parannettua selvitysten ja yleisemmin hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan raportoinnin laatua. |
| --- | --- |

(21)

Jäsenvaltioita ja yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä koskevista säännöstöistä vastaavia elimiä kehotetaan pohtimaan myös, kuinka yritysten säännöstöistä poikkeamisesta antamien selvitysten laatuun voitaisiin kiinnittää tarkempaa huomiota maiden nykyisissä valvontajärjestelyissä. Lisäksi voitaisiin pohtia muita yritysten ja muiden osapuolten kannustimia, joilla saataisiin parannettua selvitysten ja yleisemmin hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan raportoinnin laatua.

| (22) | Suosituksen tehokkaiden jatkotoimien varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi saatettava suositus hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä koskevista kansallisista säännöstöistä vastaavien elinten, julkisesti noteerattujen yhtiöiden ja muiden asianomaisten osapuolten tietoon. Jäsenvaltioiden olisi myös ilmoitettava komissiolle tämän suosituksen mukaisesti toteuttamistaan toimenpiteistä, |
| --- | --- |

(22)

Suosituksen tehokkaiden jatkotoimien varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi saatettava suositus hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä koskevista kansallisista säännöstöistä vastaavien elinten, julkisesti noteerattujen yhtiöiden ja muiden asianomaisten osapuolten tietoon. Jäsenvaltioiden olisi myös ilmoitettava komissiolle tämän suosituksen mukaisesti toteuttamistaan toimenpiteistä,

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

I OSA

Yleiset säännökset

| 1. | Tämän suosituksen tarkoituksena on antaa ohjeistusta jäsenvaltioille, hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä koskevista kansallisista säännöstöistä vastaaville elimille, yrityksille ja muille asianomaisille osapuolille. Sillä pyritään parantamaan yritysten direktiivin 2013/34/EU 20 artiklan mukaisesti antamien hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevien selvitysten kokonaislaatua ja erityisesti niiden selvitysten laatua, joita yritykset antavat poiketessaan asiaankuuluvan hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan säännöstön suosituksista. |
| --- | --- |

1.

Tämän suosituksen tarkoituksena on antaa ohjeistusta jäsenvaltioille, hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä koskevista kansallisista säännöstöistä vastaaville elimille, yrityksille ja muille asianomaisille osapuolille. Sillä pyritään parantamaan yritysten direktiivin 2013/34/EU 20 artiklan mukaisesti antamien hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevien selvitysten kokonaislaatua ja erityisesti niiden selvitysten laatua, joita yritykset antavat poiketessaan asiaankuuluvan hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan säännöstön suosituksista.

| 2. | On suositeltavaa, että hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä koskevissa säännöstöissä erotetaan tarvittaessa toisistaan säännöstön osat, joista ei voida poiketa, osat, joita sovelletaan noudata tai selitä -periaatteen mukaisesti, ja osat, joita sovelletaan vapaaehtoisesti. |
| --- | --- |

2.

On suositeltavaa, että hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä koskevissa säännöstöissä erotetaan tarvittaessa toisistaan säännöstön osat, joista ei voida poiketa, osat, joita sovelletaan noudata tai selitä -periaatteen mukaisesti, ja osat, joita sovelletaan vapaaehtoisesti.

II OSA

Hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevien selvitysten laatu

| 3. | Direktiivin 2013/34/EU 20 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että julkisesti noteeratut yhtiöt antavat hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevassa selvityksessään tietyt tiedot hallinnointi- ja ohjausjärjestelyistään. |
| --- | --- |

3.

Direktiivin 2013/34/EU 20 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että julkisesti noteeratut yhtiöt antavat hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevassa selvityksessään tietyt tiedot hallinnointi- ja ohjausjärjestelyistään.

| 4. | Avoimuuden lisäämiseksi osakkeenomistajia, sijoittajia ja muita sidosryhmiä varten ja 3 kohdassa mainittujen tietojen lisäksi yritysten olisi kuvailtava, kuinka ne ovat soveltaneet asiaankuuluvan hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan säännöstön suosituksia osakkeenomistajien kannalta tärkeimmillä osa-alueilla. |
| --- | --- |

4.

Avoimuuden lisäämiseksi osakkeenomistajia, sijoittajia ja muita sidosryhmiä varten ja 3 kohdassa mainittujen tietojen lisäksi yritysten olisi kuvailtava, kuinka ne ovat soveltaneet asiaankuuluvan hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan säännöstön suosituksia osakkeenomistajien kannalta tärkeimmillä osa-alueilla.

| 5. | Edellä 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen tietojen olisi oltava riittävän selkeitä, tarkkoja ja kattavia, jotta osakkeenomistajat, sijoittajat ja muut sidosryhmät saisivat selkeän käsityksen yrityksen hallinnointitavasta. Niissä olisi lisäksi kuvailtava yrityksen erityispiirteet ja tilanne, kuten koko, yritysrakenne tai omistusrakenne tai muut asiaankuuluvat seikat. |
| --- | --- |

5.

Edellä 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen tietojen olisi oltava riittävän selkeitä, tarkkoja ja kattavia, jotta osakkeenomistajat, sijoittajat ja muut sidosryhmät saisivat selkeän käsityksen yrityksen hallinnointitavasta. Niissä olisi lisäksi kuvailtava yrityksen erityispiirteet ja tilanne, kuten koko, yritysrakenne tai omistusrakenne tai muut asiaankuuluvat seikat.

| 6. | Osakkeenomistajien, sijoittajien ja muiden sidosryhmien tiedonsaannin helpottamiseksi yritysten olisi julkaistava 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut tiedot rutiininomaisesti myös internetsivustollaan ja sisällytettävä toimintakertomukseensa viittaus tähän sivustoon, vaikka ne olisivat jo toimittaneet tiedot muilla direktiivissä 2013/34/EU mainituilla tavoilla. |
| --- | --- |

6.

Osakkeenomistajien, sijoittajien ja muiden sidosryhmien tiedonsaannin helpottamiseksi yritysten olisi julkaistava 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut tiedot rutiininomaisesti myös internetsivustollaan ja sisällytettävä toimintakertomukseensa viittaus tähän sivustoon, vaikka ne olisivat jo toimittaneet tiedot muilla direktiivissä 2013/34/EU mainituilla tavoilla.

III OSA

Säännöstöstä poikkeamisen johdosta esitettävien selvitysten laatu

| 7. | Direktiivin 2013/34/EU 20 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että julkisesti noteeratut yhtiöt antavat niihin sovellettavan tai niiden vapaaehtoisesti sovellettavaksi valitseman säännöstön suosituksista poiketessaan selvityksen kyseisestä poikkeamisesta. |
| --- | --- |

7.

Direktiivin 2013/34/EU 20 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että julkisesti noteeratut yhtiöt antavat niihin sovellettavan tai niiden vapaaehtoisesti sovellettavaksi valitseman säännöstön suosituksista poiketessaan selvityksen kyseisestä poikkeamisesta.

| 8. | Sovellettaessa 7 kohtaa yritysten olisi ilmoitettava selkeästi, mistä säännöstön suosituksista ne ovat poikenneet, ja niiden olisi jokaisen yksittäisestä suosituksesta poikkeamisen osalta






  a) | selvitettävä, miten se on suosituksesta poikennut; |
| --- | --- | --- |

8.

Sovellettaessa 7 kohtaa yritysten olisi ilmoitettava selkeästi, mistä säännöstön suosituksista ne ovat poikenneet, ja niiden olisi jokaisen yksittäisestä suosituksesta poikkeamisen osalta

a)

selvitettävä, miten se on suosituksesta poikennut;

| b) | kuvattava poikkeamisen syyt; |
| --- | --- |

b)

kuvattava poikkeamisen syyt;

| c) | kuvattava, miten suosituksesta poikkeamisesta on päätetty yrityksessä; |
| --- | --- |

c)

kuvattava, miten suosituksesta poikkeamisesta on päätetty yrityksessä;

| d) | selvitettävä, milloin yritys aikoo noudattaa kyseistä suositusta, jos poikkeaminen on väliaikaista; |
| --- | --- |

d)

selvitettävä, milloin yritys aikoo noudattaa kyseistä suositusta, jos poikkeaminen on väliaikaista;

| e) | tarvittaessa kuvattava suosituksen noudattamisen sijasta toteutettu toimenpide ja selvitettävä, kuinka tällä toimenpiteellä saavutetaan kyseisen suosituksen tai koko säännöstön tavoite tai kuinka se edistää yrityksen asianmukaista hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän toteuttamista. |
| --- | --- |

e)

tarvittaessa kuvattava suosituksen noudattamisen sijasta toteutettu toimenpide ja selvitettävä, kuinka tällä toimenpiteellä saavutetaan kyseisen suosituksen tai koko säännöstön tavoite tai kuinka se edistää yrityksen asianmukaista hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän toteuttamista.

| 9. | Edellä 8 kohdassa tarkoitettujen tietojen olisi oltava riittävän selkeitä, tarkkoja ja kattavia, jotta osakkeenomistajat, sijoittajat ja muut sidosryhmät pystyisivät arvioimaan tietystä suosituksesta poikkeamisen seuraukset.
  Niissä olisi myös kuvailtava yrityksen erityispiirteet ja tilanne, kuten koko, yritysrakenne tai omistusrakenne tai muut asiaankuuluvat seikat. |
| --- | --- |

9.

Edellä 8 kohdassa tarkoitettujen tietojen olisi oltava riittävän selkeitä, tarkkoja ja kattavia, jotta osakkeenomistajat, sijoittajat ja muut sidosryhmät pystyisivät arvioimaan tietystä suosituksesta poikkeamisen seuraukset.

Niissä olisi myös kuvailtava yrityksen erityispiirteet ja tilanne, kuten koko, yritysrakenne tai omistusrakenne tai muut asiaankuuluvat seikat.

| 10. | Poikkeamisia koskevat selvitykset olisi esitettävä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevassa selvityksessä selkeästi siten, että osakkeenomistajat, sijoittajat ja muut sidosryhmät voivat löytää ne helposti. Tässä voidaan esimerkiksi noudattaa asiaankuuluvan säännöstön suositusten järjestystä tai ryhmittää kaikki poikkeamisia koskevat selvitykset yhteen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan selvityksen osaan, kunhan menettelytapa selitetään selkeästi. |
| --- | --- |

10.

Poikkeamisia koskevat selvitykset olisi esitettävä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevassa selvityksessä selkeästi siten, että osakkeenomistajat, sijoittajat ja muut sidosryhmät voivat löytää ne helposti. Tässä voidaan esimerkiksi noudattaa asiaankuuluvan säännöstön suositusten järjestystä tai ryhmittää kaikki poikkeamisia koskevat selvitykset yhteen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan selvityksen osaan, kunhan menettelytapa selitetään selkeästi.

IV OSA

Loppusäännökset

| 11. | Jäsenvaltioiden nykyisissä valvontarakenteissa on toteutettava tehokasta valvontaa, jotta yrityksiä voidaan kannustaa noudattamaan hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevaa asiaankuuluvaa säännöstöä tai selvittämään paremmin siitä tehdyt poikkeamiset. |
| --- | --- |

11.

Jäsenvaltioiden nykyisissä valvontarakenteissa on toteutettava tehokasta valvontaa, jotta yrityksiä voidaan kannustaa noudattamaan hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevaa asiaankuuluvaa säännöstöä tai selvittämään paremmin siitä tehdyt poikkeamiset.

| 12. | Jäsenvaltioiden olisi saatettava tämä suositus hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä koskevista kansallisista säännöstöistä vastaavien elinten, julkisesti noteerattujen yhtiöiden ja muiden osapuolten tietoon. Jäsenvaltioita kehotetaan ilmoittamaan komissiolle tämän suosituksen johdosta toteutetuista toimenpiteistä viimeistään 13 päivänä huhtikuuta 2015, jotta komissio voi valvoa ja arvioida tilannetta. |
| --- | --- |

12.

Jäsenvaltioiden olisi saatettava tämä suositus hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä koskevista kansallisista säännöstöistä vastaavien elinten, julkisesti noteerattujen yhtiöiden ja muiden osapuolten tietoon. Jäsenvaltioita kehotetaan ilmoittamaan komissiolle tämän suosituksen johdosta toteutetuista toimenpiteistä viimeistään 13 päivänä huhtikuuta 2015, jotta komissio voi valvoa ja arvioida tilannetta.

| 13. | Tämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille, hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä koskevista kansallisista säännöstöistä vastaaville elimille, julkisesti noteeratuille yhtiöille ja muille asianomaisille osapuolille. |
| --- | --- |

13.

Tämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille, hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä koskevista kansallisista säännöstöistä vastaaville elimille, julkisesti noteeratuille yhtiöille ja muille asianomaisille osapuolille.

Tehty Brysselissä 9 päivänä huhtikuuta 2014.

Komission puolesta

Michel BARNIER

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 182, 29.6.2013, s. 19.

1

(2)  EUVL L 145, 30.4.2004, s. 1.

2

(3)  KOM(2011) 164, 5.4.2011.

3

(4)  EU:n yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevasta kehyksestä 29 päivänä maaliskuuta 2012 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma, 2011/2181(INI).

4

(5)  COM(2012) 740, 12.12.2012.

5

---