# Uradni list L 116/2015

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 116 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 587. maj 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 116

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 587. maj 2015

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2015/728 z dne 6. maja 2015 o spremembi opredelitve snovi s specifičnim tveganjem iz Priloge V k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (
  1
  ) | 1 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/729 z dne 6. maja 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 3 |
| | * | Uredba Evropske centralne banke (EU) 2015/730 z dne 16. aprila 2015 o spremembah Uredbe (EU) št. 1011/2012 o statistiki imetij vrednostnih papirjev (ECB/2012/24) (ECB/2015/18) | 5 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/731 z dne 6. maja 2015 o določitvi datuma začetka delovanja vizumskega informacijskega sistema (VIS) v sedemnajsti in osemnajsti regiji | 20 |
| | | SMERNICE |
| | * | Smernica Evropske centralne banke (EU) 2015/732 z dne 16. aprila 2015 o spremembi Smernice (EU) 2015/510 o izvajanju okvira denarne politike Eurosistema (ECB/2014/60) (ECB/2015/20) | 22 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2015/728 z dne 6. maja 2015 o spremembi opredelitve snovi s specifičnim tveganjem iz Priloge V k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (
  1
  )

1

1

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/729 z dne 6. maja 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

3

*

Uredba Evropske centralne banke (EU) 2015/730 z dne 16. aprila 2015 o spremembah Uredbe (EU) št. 1011/2012 o statistiki imetij vrednostnih papirjev (ECB/2012/24) (ECB/2015/18)

5

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/731 z dne 6. maja 2015 o določitvi datuma začetka delovanja vizumskega informacijskega sistema (VIS) v sedemnajsti in osemnajsti regiji

20

SMERNICE

*

Smernica Evropske centralne banke (EU) 2015/732 z dne 16. aprila 2015 o spremembi Smernice (EU) 2015/510 o izvajanju okvira denarne politike Eurosistema (ECB/2014/60) (ECB/2015/20)

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 7.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 116/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 116/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/728

z dne 6. maja 2015

o spremembi opredelitve snovi s specifičnim tveganjem iz Priloge V k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (1) ter zlasti prvega odstavka člena 23 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 999/2001 določa predpise za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje transmisivnih spongiformnih encefalopatij (TSE) pri živalih. Uporablja se za proizvodnjo in dajanje na trg živih živali in proizvodov živalskega izvora ter v nekaterih posebnih primerih za njihov izvoz. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 999/2001 določa predpise za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje transmisivnih spongiformnih encefalopatij (TSE) pri živalih. Uporablja se za proizvodnjo in dajanje na trg živih živali in proizvodov živalskega izvora ter v nekaterih posebnih primerih za njihov izvoz.

| (2) | Uredba (ES) št. 999/2001 določa, da se snovi s specifičnim tveganjem (v nadaljnjem besedilu: SST) odstranijo v skladu s Prilogo V k navedeni uredbi. V skladu z navedeno prilogo sta med SST vključena črevesje od dvanajstnika do rektuma in mezenterij goveda vseh starosti. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 999/2001 določa, da se snovi s specifičnim tveganjem (v nadaljnjem besedilu: SST) odstranijo v skladu s Prilogo V k navedeni uredbi. V skladu z navedeno prilogo sta med SST vključena črevesje od dvanajstnika do rektuma in mezenterij goveda vseh starosti.

| (3) | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu „Drugi časovni načrt za TSE – Strateški dokument o transmisivnih spongiformnih encefalopatijah za obdobje 2010–2015“ z dne 16. julija 2010 (2) določa, da mora vsaka sprememba sedanjega seznama SST iz Priloge V k Uredbi (ES) št. 999/2001 (v nadaljnjem besedilu: seznam SST) temeljiti na novih, razvijajočih se znanstvenih spoznanjih, obenem pa je treba ohraniti obstoječo visoko raven varstva potrošnikov v EU. |
| --- | --- |

(3)

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu „Drugi časovni načrt za TSE – Strateški dokument o transmisivnih spongiformnih encefalopatijah za obdobje 2010–2015“ z dne 16. julija 2010 (2) določa, da mora vsaka sprememba sedanjega seznama SST iz Priloge V k Uredbi (ES) št. 999/2001 (v nadaljnjem besedilu: seznam SST) temeljiti na novih, razvijajočih se znanstvenih spoznanjih, obenem pa je treba ohraniti obstoječo visoko raven varstva potrošnikov v EU.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: EFSA) je 13. februarja 2014 izdala znanstveno mnenje o tveganju za BSE, povezanim z govejim črevesjem in mezenterijem (3) (v nadaljnjem besedilu: mnenje EFSA), v katerem količinsko opredeljuje infektivnost, povezano z različnimi deli govejega črevesja in mezenterija. Po mnenju EFSA je pri govedu, okuženem z BSE in (i) starem do 36 mesecev, več kot 90 % infektivnosti za BSE povezane z zadnjimi 4 metri tankega črevesa in s slepim črevesom; (ii) starem od 36 do 60 mesecev, precejšnja individualna variabilnost, kar se tiče relativnega prispevka črevesnih in mezenterialnih struktur k skupni infektivnosti; (iii) starem več kot 60 mesecev, več kot 90 % infektivnosti BSE povezane z mezenterialnimi živci ter celiakalnim in mezenterialnim kompleksom ganglijev; (iv) dvanajstnik, debelo črevo in mezenterialne bezgavke prispevajo manj kot 0,1 % k skupni infektivnosti okužene živali, ne glede na starost živali ob zakolu. Mnenje EFSA prav tako navaja, da se skupna infektivnost, povezana z navedenimi tkivi, razlikuje glede na starost okužene živali, pri čemer je infektivnost največja pri živalih, mlajših od 18 mesecev, potem pa se postopoma zmanjšanje pri živalih, starejših od 60 mesecev. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: EFSA) je 13. februarja 2014 izdala znanstveno mnenje o tveganju za BSE, povezanim z govejim črevesjem in mezenterijem (3) (v nadaljnjem besedilu: mnenje EFSA), v katerem količinsko opredeljuje infektivnost, povezano z različnimi deli govejega črevesja in mezenterija. Po mnenju EFSA je pri govedu, okuženem z BSE in (i) starem do 36 mesecev, več kot 90 % infektivnosti za BSE povezane z zadnjimi 4 metri tankega črevesa in s slepim črevesom; (ii) starem od 36 do 60 mesecev, precejšnja individualna variabilnost, kar se tiče relativnega prispevka črevesnih in mezenterialnih struktur k skupni infektivnosti; (iii) starem več kot 60 mesecev, več kot 90 % infektivnosti BSE povezane z mezenterialnimi živci ter celiakalnim in mezenterialnim kompleksom ganglijev; (iv) dvanajstnik, debelo črevo in mezenterialne bezgavke prispevajo manj kot 0,1 % k skupni infektivnosti okužene živali, ne glede na starost živali ob zakolu. Mnenje EFSA prav tako navaja, da se skupna infektivnost, povezana z navedenimi tkivi, razlikuje glede na starost okužene živali, pri čemer je infektivnost največja pri živalih, mlajših od 18 mesecev, potem pa se postopoma zmanjšanje pri živalih, starejših od 60 mesecev.

| (5) | Mezenterialni živci ter celiakalni in mezenterialni kompleks ganglijev so tkiva, ki so povezana z mezenterijem in mezenterialno maščobo, zato jih praktično ni mogoče učinkovito ločiti. |
| --- | --- |

(5)

Mezenterialni živci ter celiakalni in mezenterialni kompleks ganglijev so tkiva, ki so povezana z mezenterijem in mezenterialno maščobo, zato jih praktično ni mogoče učinkovito ločiti.

| (6) | Da bi zagotovili operativnost pravil za odstranjevanje SST, preprečili njihovo nepotrebno zapletenost in olajšali nadzor, bi se bilo treba na veljavnem seznamu SST, kadar je to primerno, izogniti razlikovanju glede na starost zaklanih živali. Za ohranitev visoke ravni varovanja zdravja ljudi bi bilo zato treba zadnje štiri metre tankega črevesa, slepo črevo in mezenterij (ki ga ni mogoče ločiti od mezenterialnih živcev, celiakalnega in mezenterialnega kompleksa ganglijev in mezenterialne maščobe) ohraniti na seznamu SST za živali vseh starosti. |
| --- | --- |

(6)

Da bi zagotovili operativnost pravil za odstranjevanje SST, preprečili njihovo nepotrebno zapletenost in olajšali nadzor, bi se bilo treba na veljavnem seznamu SST, kadar je to primerno, izogniti razlikovanju glede na starost zaklanih živali. Za ohranitev visoke ravni varovanja zdravja ljudi bi bilo zato treba zadnje štiri metre tankega črevesa, slepo črevo in mezenterij (ki ga ni mogoče ločiti od mezenterialnih živcev, celiakalnega in mezenterialnega kompleksa ganglijev in mezenterialne maščobe) ohraniti na seznamu SST za živali vseh starosti.

| (7) | Glede na znanstveno mnenje o reviziji kvantitativne ocene tveganja za BSE, ki ga predstavljajo predelane živalske beljakovine, objavljeno leta 2011 (4), je 90 % skupne infektivnosti pri kliničnem primeru BSE povezane s tkivi osrednjega in perifernega živčnega sistema, 10 % pa s končnim vitim črevesom. Preostala infektivnost v drugih delih črevesja, ki niso zadnji štirje metri tankega črevesa in slepo črevo, se lahko šteje kot zanemarljiva. Popolna odprava tveganja ni realističen cilj katere koli odločitve o obvladovanju tveganja. |
| --- | --- |

(7)

Glede na znanstveno mnenje o reviziji kvantitativne ocene tveganja za BSE, ki ga predstavljajo predelane živalske beljakovine, objavljeno leta 2011 (4), je 90 % skupne infektivnosti pri kliničnem primeru BSE povezane s tkivi osrednjega in perifernega živčnega sistema, 10 % pa s končnim vitim črevesom. Preostala infektivnost v drugih delih črevesja, ki niso zadnji štirje metri tankega črevesa in slepo črevo, se lahko šteje kot zanemarljiva. Popolna odprava tveganja ni realističen cilj katere koli odločitve o obvladovanju tveganja.

| (8) | Z izključitvijo dvanajstnika, debelega črevesa in tankega črevesa, razen zadnjih štirih metrov, iz seznama SST bi se seznam SST Evropske unije približal mednarodnim standardom. Kar se tiče govejega črevesja in mezenterija člen 11.4.14 Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali OIE priporoča, da se ne trguje s končnim vitim črevesom (zadnji del tankega črevesa) goveda vseh starosti, ki izvira iz držav z nadzorovanim tveganjem za BSE ali nejasnim tveganjem za BSE. Zato ni nobenega priporočila OIE, naj se ne trguje s preostalimi deli govejega črevesja ali mezenterija. |
| --- | --- |

(8)

Z izključitvijo dvanajstnika, debelega črevesa in tankega črevesa, razen zadnjih štirih metrov, iz seznama SST bi se seznam SST Evropske unije približal mednarodnim standardom. Kar se tiče govejega črevesja in mezenterija člen 11.4.14 Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali OIE priporoča, da se ne trguje s končnim vitim črevesom (zadnji del tankega črevesa) goveda vseh starosti, ki izvira iz držav z nadzorovanim tveganjem za BSE ali nejasnim tveganjem za BSE. Zato ni nobenega priporočila OIE, naj se ne trguje s preostalimi deli govejega črevesja ali mezenterija.

| (9) | Na podlagi mnenja EFSA in priporočil iz Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali OIE bi bilo treba spremeniti seznam SST, kar se tiče goveda, in sicer tako, da se na seznam vključijo zadnji štirje metri tankega črevesa, slepo črevo in mezenterij (ki ga ni mogoče ločiti od mezenterialnih živcev, celiakalnega in mezenterialnega kompleksa ganglijev in mezenterialne maščobe), izključijo pa se preostali deli govejega črevesja, in sicer dvanajstnik, debelo črevo in tanko črevo, razen zadnjih štirih metrov. |
| --- | --- |

(9)

Na podlagi mnenja EFSA in priporočil iz Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali OIE bi bilo treba spremeniti seznam SST, kar se tiče goveda, in sicer tako, da se na seznam vključijo zadnji štirje metri tankega črevesa, slepo črevo in mezenterij (ki ga ni mogoče ločiti od mezenterialnih živcev, celiakalnega in mezenterialnega kompleksa ganglijev in mezenterialne maščobe), izključijo pa se preostali deli govejega črevesja, in sicer dvanajstnik, debelo črevo in tanko črevo, razen zadnjih štirih metrov.

| (10) | Prilogo V k Uredbi (ES) št. 999/2001 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Prilogo V k Uredbi (ES) št. 999/2001 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V Prilogi V k Uredbi (ES) št. 999/2001 se točka 1(a)(iii) nadomesti z naslednjim:

| „(iii) | tonzile, zadnji štirje metri tankega črevesa, slepo črevo in mezenterij živali vseh starosti“ |
| --- | --- |

„(iii)

tonzile, zadnji štirje metri tankega črevesa, slepo črevo in mezenterij živali vseh starosti“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. maja 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 147, 31.5.2001, str. 1.

1

(2)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu „Drugi časovni načrt za TSE – Strateški dokument o transmisivnih spongiformnih encefalopatijah za obdobje 2010–2015“ (COM(2010) 384 final).

2

(3)  EFSA Journal 2014;12(2):3554.

3

EFSA Journal

(4)  EFSA Journal 2011;9(1):1947.

4

EFSA Journal

---

| 7.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 116/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 116/3

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/729

z dne 6. maja 2015

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. maja 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 84,3 |
| TN | 392,6 |
| TR | 94,0 |
| ZZ | 190,3 |
| 0707 00 05 | AL | 49,4 |
| TR | 109,0 |
| ZZ | 79,2 |
| 0709 93 10 | MA | 112,6 |
| TR | 136,7 |
| ZZ | 124,7 |
| 0805 10 20 | EG | 51,0 |
| IL | 76,8 |
| MA | 45,1 |
| MO | 59,6 |
| ZZ | 58,1 |
| 0805 50 10 | BR | 107,1 |
| MA | 69,8 |
| TR | 56,0 |
| ZZ | 77,6 |
| 0808 10 80 | AR | 101,6 |
| BR | 93,3 |
| CL | 119,5 |
| MK | 32,8 |
| NZ | 138,8 |
| US | 161,3 |
| ZA | 117,7 |
| ZZ | 109,3 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

84,3

TN

392,6

TR

94,0

ZZ

190,3

0707 00 05

AL

49,4

TR

109,0

ZZ

79,2

0709 93 10

MA

112,6

TR

136,7

ZZ

124,7

0805 10 20

EG

51,0

IL

76,8

MA

45,1

MO

59,6

ZZ

58,1

0805 50 10

BR

107,1

MA

69,8

TR

56,0

ZZ

77,6

0808 10 80

AR

101,6

BR

93,3

CL

119,5

MK

32,8

NZ

138,8

US

161,3

ZA

117,7

ZZ

109,3

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 7.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 116/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 116/5

---

UREDBA EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2015/730

z dne 16. aprila 2015

o spremembah Uredbe (EU) št. 1011/2012 o statistiki imetij vrednostnih papirjev (ECB/2012/24) (ECB/2015/18)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 5 Statuta,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (1) ter zlasti členov 5(1) in 6(4) Uredbe,

ob upoštevanju mnenja Evropske komisije (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z namenom, da se Evropski centralni banki (ECB) zagotovi ustrezna statistika o finančnih dejavnostih podsektorja zavarovalnih družb v državah članicah, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: države članice euroobmočja), je Uredba Evropske centralne banke (EU) št. 1374/2014 (ECB/2014/50) (3) uvedla nove zahteve za statistično poročanje za zavarovalne družbe. Zato bi bilo treba Uredbo (EU) št. 1011/2012 Evropske centralne banke (ECB/2012/24) (4) spremeniti tako, da se določijo zahteve za statistično poročanje o imetjih vrednostnih papirjev zavarovalnih družb. Da bi zmanjšali breme poročanja, bi morale nacionalne centralne banke (NCB) biti pooblaščene za združevanje svojih zahtev za poročanje v skladu z Uredbo (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) in svojih zahtev za poročanje v skladu z Uredbo (EU) št. 1374/2014. |
| --- | --- |

(1)

Z namenom, da se Evropski centralni banki (ECB) zagotovi ustrezna statistika o finančnih dejavnostih podsektorja zavarovalnih družb v državah članicah, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: države članice euroobmočja), je Uredba Evropske centralne banke (EU) št. 1374/2014 (ECB/2014/50) (3) uvedla nove zahteve za statistično poročanje za zavarovalne družbe. Zato bi bilo treba Uredbo (EU) št. 1011/2012 Evropske centralne banke (ECB/2012/24) (4) spremeniti tako, da se določijo zahteve za statistično poročanje o imetjih vrednostnih papirjev zavarovalnih družb. Da bi zmanjšali breme poročanja, bi morale nacionalne centralne banke (NCB) biti pooblaščene za združevanje svojih zahtev za poročanje v skladu z Uredbo (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) in svojih zahtev za poročanje v skladu z Uredbo (EU) št. 1374/2014.

| (2) | Obstaja tesna povezava med podatki o imetjih vrednostnih papirjev zavarovalnih družb, ki jih NCB zbirajo za statistične namene v skladu z Uredbo (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), in podatki, ki jih zbirajo pristojni nacionalni organi za namene nadzora v okviru, vzpostavljenem z Direktivo 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). Člen 70 Direktive 2009/138/ES določa, da lahko pristojni nacionalni organi posredujejo podatke za namene opravljanja nalog v skladu z navedeno direktivo nacionalnim centralnim bankam in drugim organom s podobno funkcijo v vlogi denarnih organov. Na podlagi splošnega mandata ECB v skladu s členom 5.1. Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) o sodelovanju z drugimi organi na področju statistike ter za zmanjšanje upravnega bremena in v izogib podvajanju nalog lahko NCB, kolikor je to možno, izpeljejo podatke, ki jih je treba poročati v skladu z Uredbo (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), iz podatkov, zbranih v skladu z Direktivo 2009/138/ES, vključno z nacionalnimi predpisi o izvajanju navedene direktive, ob ustreznem upoštevanju pogojev katerega koli sporazuma o sodelovanju med zadevno NCB in zadevnim pristojnim nacionalnim organom. |
| --- | --- |

(2)

Obstaja tesna povezava med podatki o imetjih vrednostnih papirjev zavarovalnih družb, ki jih NCB zbirajo za statistične namene v skladu z Uredbo (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), in podatki, ki jih zbirajo pristojni nacionalni organi za namene nadzora v okviru, vzpostavljenem z Direktivo 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). Člen 70 Direktive 2009/138/ES določa, da lahko pristojni nacionalni organi posredujejo podatke za namene opravljanja nalog v skladu z navedeno direktivo nacionalnim centralnim bankam in drugim organom s podobno funkcijo v vlogi denarnih organov. Na podlagi splošnega mandata ECB v skladu s členom 5.1. Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) o sodelovanju z drugimi organi na področju statistike ter za zmanjšanje upravnega bremena in v izogib podvajanju nalog lahko NCB, kolikor je to možno, izpeljejo podatke, ki jih je treba poročati v skladu z Uredbo (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), iz podatkov, zbranih v skladu z Direktivo 2009/138/ES, vključno z nacionalnimi predpisi o izvajanju navedene direktive, ob ustreznem upoštevanju pogojev katerega koli sporazuma o sodelovanju med zadevno NCB in zadevnim pristojnim nacionalnim organom.

| (3) | Evropski sistem nacionalnih in regionalnih računov, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6) (v nadaljnjem besedilu: ESR 2010), zahteva, da se o sredstvih in obveznostih institucionalnih enot poroča v rezidenčni državi. Za zmanjšanje poročevalskega bremena, če NCB izpeljejo podatke, ki jih morajo poročati zavarovalne družbe, iz podatkov, zbranih v skladu z Direktivo 2009/138/ES, se lahko imetja vrednostnih papirjev podružnic zavarovalnih družb, katerih matične družbe so rezidenti Evropskega gospodarskega prostora (EGP), združijo z imetji matične družbe. V tem primeru je treba zbrati omejene informacije o podružnicah zavarovalnih družb, in sicer za namene spremljanja njihove velikosti in vseh posledičnih odstopanj od načela rezidenčnosti po ESR 2010. |
| --- | --- |

(3)

Evropski sistem nacionalnih in regionalnih računov, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6) (v nadaljnjem besedilu: ESR 2010), zahteva, da se o sredstvih in obveznostih institucionalnih enot poroča v rezidenčni državi. Za zmanjšanje poročevalskega bremena, če NCB izpeljejo podatke, ki jih morajo poročati zavarovalne družbe, iz podatkov, zbranih v skladu z Direktivo 2009/138/ES, se lahko imetja vrednostnih papirjev podružnic zavarovalnih družb, katerih matične družbe so rezidenti Evropskega gospodarskega prostora (EGP), združijo z imetji matične družbe. V tem primeru je treba zbrati omejene informacije o podružnicah zavarovalnih družb, in sicer za namene spremljanja njihove velikosti in vseh posledičnih odstopanj od načela rezidenčnosti po ESR 2010.

| (4) | Zato je treba Uredbo (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba Uredbo (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe

Uredba (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) se spremeni:

| 1. | v členu 1 se doda naslednja opredelitev:






  „8a. | ‚zavarovalna družba‘ ima enak pomen, kot je opredeljen v členu 1 Uredbe (EU) št. 1374/2014 Evropske centralne banke (ECB/2014/50) (*). |
| --- | --- | --- |

1.

v členu 1 se doda naslednja opredelitev:

„8a.

‚zavarovalna družba‘ ima enak pomen, kot je opredeljen v členu 1 Uredbe (EU) št. 1374/2014 Evropske centralne banke (ECB/2014/50) (*).

(*)  Uredba Evropske centralne banke (EU) št. 1374/2014 z dne 28. novembra 2014 o zahtevah za statistično poročanje za zavarovalne družbe (ECB/2014/50) (UL L 366, 20.12.2014, str. 36).“"

| 2. | člen 2 se spremeni:






  (a) | odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjima:
  „1.   Dejansko poročevalsko populacijo sestavljajo rezidenčne MFI, investicijski skladi, DPFS, zavarovalne družbe, skrbniki in vodje bančnih skupin, ki jih Svet ECB določi kot poročevalske skupine v skladu z odstavkom 4 in so uradno obveščeni o obveznostih poročanja, ki veljajo zanje v skladu z odstavkom 5 (v nadaljnjem besedilu skupaj: ‚dejanske poročevalske enote‘ in posamično: ‚dejanska poročevalska enota‘).
  2.   Če SDT, investicijski sklad, DPFS ali zavarovalna družba niso pravne osebe po njihovem nacionalnem pravu, so za poročanje informacij, zahtevanih po tej uredbi, odgovorne osebe, ki so pravno upravičene zastopati te subjekte, v primeru odsotnosti formaliziranega zastopanja pa osebe, ki so po veljavnem nacionalnem pravu odgovorne za njihova ravnanja.“; |
| --- | --- | --- |

2.

člen 2 se spremeni:

(a)

odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjima:

„1.   Dejansko poročevalsko populacijo sestavljajo rezidenčne MFI, investicijski skladi, DPFS, zavarovalne družbe, skrbniki in vodje bančnih skupin, ki jih Svet ECB določi kot poročevalske skupine v skladu z odstavkom 4 in so uradno obveščeni o obveznostih poročanja, ki veljajo zanje v skladu z odstavkom 5 (v nadaljnjem besedilu skupaj: ‚dejanske poročevalske enote‘ in posamično: ‚dejanska poročevalska enota‘).

2.   Če SDT, investicijski sklad, DPFS ali zavarovalna družba niso pravne osebe po njihovem nacionalnem pravu, so za poročanje informacij, zahtevanih po tej uredbi, odgovorne osebe, ki so pravno upravičene zastopati te subjekte, v primeru odsotnosti formaliziranega zastopanja pa osebe, ki so po veljavnem nacionalnem pravu odgovorne za njihova ravnanja.“

| (b) | vstavi se naslednji odstavek 2a:
  „2a.   Kadar NCB izpeljejo podatke, ki jih morajo zavarovalne družbe poročati po tej uredbi, iz podatkov, zbranih v skladu z Direktivo 2009/138/ES, dejansko poročevalsko populacijo zavarovalnih družb sestavljajo:






  (a) | zavarovalne družbe, ki so ustanovljene in rezidenti na ozemlju zadevne države članice euroobmočja, vključno s hčerinskimi družbami, katerih nadrejeni subjekti so zunaj tega ozemlja; |
| --- | --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek 2a:

„2a.   Kadar NCB izpeljejo podatke, ki jih morajo zavarovalne družbe poročati po tej uredbi, iz podatkov, zbranih v skladu z Direktivo 2009/138/ES, dejansko poročevalsko populacijo zavarovalnih družb sestavljajo:

(a)

zavarovalne družbe, ki so ustanovljene in rezidenti na ozemlju zadevne države članice euroobmočja, vključno s hčerinskimi družbami, katerih nadrejeni subjekti so zunaj tega ozemlja;

| (b) | podružnice zavarovalnih družb, navedenih v točki (a), ki so rezidenti zunaj ozemlja zadevne države članice euroobmočja; |
| --- | --- |

(b)

podružnice zavarovalnih družb, navedenih v točki (a), ki so rezidenti zunaj ozemlja zadevne države članice euroobmočja;

| (c) | podružnice zavarovalnih družb, ki so rezidenti na ozemlju zadevne države članice euroobmočja, njihova matična družba pa je zunaj EGP. |
| --- | --- |

(c)

podružnice zavarovalnih družb, ki so rezidenti na ozemlju zadevne države članice euroobmočja, njihova matična družba pa je zunaj EGP.

V izogib dvomu podružnice zavarovalnih družb, ki so rezidenti na ozemlju države članice euroobmočja in katerih matična družba je v EGP, niso del dejanske poročevalske populacije.“

| 3. | člen 3 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   MFI, investicijski skladi, DPFS, zavarovalne družbe in skrbniki svojim zadevnim nacionalnim centralnim bankam zagotovijo podatke po posameznih vrednostnih papirjih o stanjih ob koncu četrtletja ali ob koncu meseca ter, v skladu z odstavkom 5, o finančnih transakcijah za zadevni mesec ali četrtletje ali statistične informacije, potrebne za izpeljavo takih transakcij, o lastnih imetjih vrednostnih papirjev s kodo ISIN, v skladu z delom 2 Priloge I. Ti podatki se poročajo četrtletno ali mesečno v skladu z navodili za poročanje, ki jih opredelijo zadevne nacionalne centralne banke.“; |
| --- | --- | --- |

3.

člen 3 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   MFI, investicijski skladi, DPFS, zavarovalne družbe in skrbniki svojim zadevnim nacionalnim centralnim bankam zagotovijo podatke po posameznih vrednostnih papirjih o stanjih ob koncu četrtletja ali ob koncu meseca ter, v skladu z odstavkom 5, o finančnih transakcijah za zadevni mesec ali četrtletje ali statistične informacije, potrebne za izpeljavo takih transakcij, o lastnih imetjih vrednostnih papirjev s kodo ISIN, v skladu z delom 2 Priloge I. Ti podatki se poročajo četrtletno ali mesečno v skladu z navodili za poročanje, ki jih opredelijo zadevne nacionalne centralne banke.“

| (b) | vstavita se naslednja odstavka 2a in 2b:
  „2a.   Zadevna NCB zahteva, da skrbniki četrtletno ali mesečno poročajo, v skladu z navodili za poročanje, ki jih opredeli zadevna NCB, podatke po posameznih vrednostnih papirjih in informacijah za vlagatelje za stanje ob koncu četrtletja ali ob koncu meseca in v skladu z odstavkom 5 o finančnih transakcijah za zadevno četrtletje ali mesec za vrednostne papirje s kodo ISIN, ki jih imajo v hrambi za račun zavarovalnih družb;
  2b.   Kadar nacionalne centralne banke izpeljejo podatke, ki jih morajo zavarovalne družbe poročati po tej uredbi, iz podatkov, zbranih v skladu z Direktivo 2009/138/ES, zavarovalne družbe zadevni nacionalni centralni banki letno zagotovijo agregirane podatke ali podatke po posameznih vrednostnih papirjih za stanje vrednostnih papirjev s kodo ISIN ob koncu leta, podrobneje razčlenjene glede na skupno domače imetje zavarovalne družbe in skupno imetje njenih podružnic v vsaki državi v EGP ali zunaj EGP v skladu z delom 8 Priloge I. V tem primeru zavarovalne družbe, ki prispevajo k letnemu poročanju, zajemajo vsaj 95 % skupnega imetja vrednostnih papirjev s kodo ISIN v imetništvu zavarovalnih družb, v zadevni državi članici euroobmočja.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavita se naslednja odstavka 2a in 2b:

„2a.   Zadevna NCB zahteva, da skrbniki četrtletno ali mesečno poročajo, v skladu z navodili za poročanje, ki jih opredeli zadevna NCB, podatke po posameznih vrednostnih papirjih in informacijah za vlagatelje za stanje ob koncu četrtletja ali ob koncu meseca in v skladu z odstavkom 5 o finančnih transakcijah za zadevno četrtletje ali mesec za vrednostne papirje s kodo ISIN, ki jih imajo v hrambi za račun zavarovalnih družb;

2b.   Kadar nacionalne centralne banke izpeljejo podatke, ki jih morajo zavarovalne družbe poročati po tej uredbi, iz podatkov, zbranih v skladu z Direktivo 2009/138/ES, zavarovalne družbe zadevni nacionalni centralni banki letno zagotovijo agregirane podatke ali podatke po posameznih vrednostnih papirjih za stanje vrednostnih papirjev s kodo ISIN ob koncu leta, podrobneje razčlenjene glede na skupno domače imetje zavarovalne družbe in skupno imetje njenih podružnic v vsaki državi v EGP ali zunaj EGP v skladu z delom 8 Priloge I. V tem primeru zavarovalne družbe, ki prispevajo k letnemu poročanju, zajemajo vsaj 95 % skupnega imetja vrednostnih papirjev s kodo ISIN v imetništvu zavarovalnih družb, v zadevni državi članici euroobmočja.“

| (c) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Zahteve za poročanje po tej uredbi, vključno z odstopanji od njih, ne posegajo v zahteve za poročanje, določene v: (a) Uredbi (ES) št. 25/2009 (ECB/2008/32), (b) Uredbi (ES) št. 958/2007 (ECB/2007/8), (c) Uredbi (ES) št. 24/2009 (ECB/2008/30), (d) Uredbi (EU) št. 1374/2014 (ECB/2014/50).“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Zahteve za poročanje po tej uredbi, vključno z odstopanji od njih, ne posegajo v zahteve za poročanje, določene v: (a) Uredbi (ES) št. 25/2009 (ECB/2008/32), (b) Uredbi (ES) št. 958/2007 (ECB/2007/8), (c) Uredbi (ES) št. 24/2009 (ECB/2008/30), (d) Uredbi (EU) št. 1374/2014 (ECB/2014/50).“

| (d) | dodajo se naslednji odstavki 8 do 11:
  „8.   Zadevna nacionalna centralna banka zahteva, da vodje poročevalskih skupin četrtletno poročajo informacije, zahtevane v delu 6 Priloge I pod oznako ‚izdajatelj je del poročevalske skupine‘ (za vsak vrednostni papir posebej), o vrednostnih papirjih s kodo ISIN, ki jih imajo njihove skupine, v skladu s členom 3(3), in vrednostnih papirjih brez kode ISIN, ki jih imajo njihove skupine, v skladu s členom 3(6).
  9.   Nacionalne centralne banke lahko pridobijo podatke o imetju vrednostnih papirjev zavarovalnih družb, ki jih je treba poročati po tej uredbi, iz naslednjih podatkov, ki se zbirajo po okviru, vzpostavljenem z Direktivo 2009/138/ES:






  (a) | iz podatkov, vsebovanih v predlogah za kvantitativno poročanje, namenjenih nadzorniškemu poročanju, ki jih pristojni nacionalni organi pošljejo nacionalnim centralnim bankam, ne glede na to, ali sta nacionalna centralna banka in pristojni nacionalni organ ločeno ustanovljena ali združena v isti instituciji, v skladu z ureditvami za sodelovanje med obema organoma, ali |
| --- | --- | --- |

(d)

dodajo se naslednji odstavki 8 do 11:

„8.   Zadevna nacionalna centralna banka zahteva, da vodje poročevalskih skupin četrtletno poročajo informacije, zahtevane v delu 6 Priloge I pod oznako ‚izdajatelj je del poročevalske skupine‘ (za vsak vrednostni papir posebej), o vrednostnih papirjih s kodo ISIN, ki jih imajo njihove skupine, v skladu s členom 3(3), in vrednostnih papirjih brez kode ISIN, ki jih imajo njihove skupine, v skladu s členom 3(6).

9.   Nacionalne centralne banke lahko pridobijo podatke o imetju vrednostnih papirjev zavarovalnih družb, ki jih je treba poročati po tej uredbi, iz naslednjih podatkov, ki se zbirajo po okviru, vzpostavljenem z Direktivo 2009/138/ES:

(a)

iz podatkov, vsebovanih v predlogah za kvantitativno poročanje, namenjenih nadzorniškemu poročanju, ki jih pristojni nacionalni organi pošljejo nacionalnim centralnim bankam, ne glede na to, ali sta nacionalna centralna banka in pristojni nacionalni organ ločeno ustanovljena ali združena v isti instituciji, v skladu z ureditvami za sodelovanje med obema organoma, ali

| (b) | iz podatkov, vsebovanih v predlogah za kvantitativno poročanje, namenjenih nadzorniškemu poročanju, ki jih poročevalske enote neposredno in sočasno pošljejo nacionalni centralni banki in pristojnemu nacionalnemu organu. |
| --- | --- |

(b)

iz podatkov, vsebovanih v predlogah za kvantitativno poročanje, namenjenih nadzorniškemu poročanju, ki jih poročevalske enote neposredno in sočasno pošljejo nacionalni centralni banki in pristojnemu nacionalnemu organu.

10.   Kadar predloga za kvantitativno poročanje, namenjena nadzorniškemu poročanju, vsebuje podatke, ki so potrebni za izpolnitev zahtev za statistično poročanje zavarovalnih družb iz te uredbe, morajo nacionalne centralne banke imeti dostop do celotne predloge, da zagotovijo kakovost podatkov.

11.   Države članice lahko vzpostavijo ureditve za sodelovanje, da se zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu omogoči centralizirano zbiranje informacij, ki zajemajo zahteve za zbiranje podatkov po okviru, vzpostavljenem z Direktivo 2009/138/ES, in dodatne zahteve za zbiranje podatkov, opredeljene v tej uredbi, v skladu z nacionalnim pravom in usklajenim referenčnim okvirom, kot ga lahko opredeli ECB.“

| 4. | člen 4 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1(a) se prvi stavek točke (i) nadomesti z naslednjim:
  „nacionalne centralne banke lahko MFI, investicijskim skladom, DPFS, zavarovalnim družbam in skrbnikom odobrijo odstopanja od zahtev za poročanje iz člena 3(1), če v obliki stanj skupni prispevek sektorja ali podsektorja izvzetih MFI, investicijskih skladov, DPFS, zavarovalnih družb in skrbnikov k nacionalnim imetjem MFI, investicijskih skladov, DPFS, zavarovalnih družb oziroma skrbnikov ne preseže 40 %;“; |
| --- | --- | --- |

4.

člen 4 se spremeni:

(a)

v odstavku 1(a) se prvi stavek točke (i) nadomesti z naslednjim:

„nacionalne centralne banke lahko MFI, investicijskim skladom, DPFS, zavarovalnim družbam in skrbnikom odobrijo odstopanja od zahtev za poročanje iz člena 3(1), če v obliki stanj skupni prispevek sektorja ali podsektorja izvzetih MFI, investicijskih skladov, DPFS, zavarovalnih družb in skrbnikov k nacionalnim imetjem MFI, investicijskih skladov, DPFS, zavarovalnih družb oziroma skrbnikov ne preseže 40 %;“;

| (b) | v odstavku 1(b) se točka (i) se nadomesti z naslednjo:






  „(i) | nacionalne centralne banke lahko MFI, investicijskim skladom, DPFS, zavarovalnim družbam in skrbnikom odobrijo odstopanja od zahtev za poročanje iz člena 3(1), če v obliki stanj skupni prispevek sektorja ali podsektorja izvzetih MFI, investicijskih skladov, DPFS, zavarovalnih družb in skrbnikov k nacionalnim imetjem MFI, investicijskih skladov, DPFS, zavarovalnih družb oziroma skrbnikov ne preseže 5 %;“ |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 1(b) se točka (i) se nadomesti z naslednjo:

„(i)

nacionalne centralne banke lahko MFI, investicijskim skladom, DPFS, zavarovalnim družbam in skrbnikom odobrijo odstopanja od zahtev za poročanje iz člena 3(1), če v obliki stanj skupni prispevek sektorja ali podsektorja izvzetih MFI, investicijskih skladov, DPFS, zavarovalnih družb in skrbnikov k nacionalnim imetjem MFI, investicijskih skladov, DPFS, zavarovalnih družb oziroma skrbnikov ne preseže 5 %;“

;

| (c) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   NCB lahko v celoti ali delno izvzamejo kreditne institucije iz zahtev za poročanje, pod pogojem, da skupni prispevek k celotni vrednosti vrednostnih papirjev, ki jih imajo kreditne institucije, v zadevni državi članici euroobmočja v obliki stanj ne preseže 5 %. Ta prag se lahko zviša na 15 % v prvih dveh letih po začetku poročanja po tej uredbi.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   NCB lahko v celoti ali delno izvzamejo kreditne institucije iz zahtev za poročanje, pod pogojem, da skupni prispevek k celotni vrednosti vrednostnih papirjev, ki jih imajo kreditne institucije, v zadevni državi članici euroobmočja v obliki stanj ne preseže 5 %. Ta prag se lahko zviša na 15 % v prvih dveh letih po začetku poročanja po tej uredbi.“

| (d) | vstavi se naslednji odstavek 2a:
  „2a.   NCB lahko zavarovalnim družbam odobrijo odstopanja od zahtev za poročanje iz člena 3(1), kot sledi:






  (a) | NCB lahko zavarovalnim družbam odobrijo odstopanja na podlagi skupnega imetja vrednostnih papirjev s kodo ISIN, ki jih imajo zavarovalne družbe, če skupni prispevek, ki ga imajo izvzete zavarovalne družbe k skupnemu znesku vrednostnih papirjev v zadevni državi članici euroobmočja v obliki stanj, ne preseže 5 %; ali |
| --- | --- | --- |

(d)

vstavi se naslednji odstavek 2a:

„2a.   NCB lahko zavarovalnim družbam odobrijo odstopanja od zahtev za poročanje iz člena 3(1), kot sledi:

(a)

NCB lahko zavarovalnim družbam odobrijo odstopanja na podlagi skupnega imetja vrednostnih papirjev s kodo ISIN, ki jih imajo zavarovalne družbe, če skupni prispevek, ki ga imajo izvzete zavarovalne družbe k skupnemu znesku vrednostnih papirjev v zadevni državi članici euroobmočja v obliki stanj, ne preseže 5 %; ali

| (b) | NCB lahko zavarovalnim družbam odobrijo odstopanja na podlagi skupnega imetja vrednostnih papirjev s kodo ISIN pri zavarovalniških družbah, če:






  (i) | skupni prispevek, ki ga imajo izvzete zavarovalne družbe, k skupnemu znesku vrednostnih papirjev v zadevni državi članici euroobmočja v obliki stanj ne preseže 20 %; in |
| --- | --- | --- |

(b)

NCB lahko zavarovalnim družbam odobrijo odstopanja na podlagi skupnega imetja vrednostnih papirjev s kodo ISIN pri zavarovalniških družbah, če:

(i)

skupni prispevek, ki ga imajo izvzete zavarovalne družbe, k skupnemu znesku vrednostnih papirjev v zadevni državi članici euroobmočja v obliki stanj ne preseže 20 %; in

| (ii) | podatki, ki jih zavarovalne družbe neposredno poročajo v skladu s členom 3(1), in podatki, ki jih skrbniki poročajo v povezavi z imetji zavarovalnih družb, ki niso predmet neposrednega poročanja, skupaj po posameznih vrednostnih papirjih zajemajo 95 % ali več skupnega imetja vrednostnih papirjev s kodo ISIN pri zavarovalnih družbah, v vsaki državi članici euroobmočja.“ |
| --- | --- |

(ii)

podatki, ki jih zavarovalne družbe neposredno poročajo v skladu s členom 3(1), in podatki, ki jih skrbniki poročajo v povezavi z imetji zavarovalnih družb, ki niso predmet neposrednega poročanja, skupaj po posameznih vrednostnih papirjih zajemajo 95 % ali več skupnega imetja vrednostnih papirjev s kodo ISIN pri zavarovalnih družbah, v vsaki državi članici euroobmočja.“

| (e) | odstavka 3 in 4 se nadomestita z naslednjima:
  „3.   NCB lahko vsem SDT odobrijo odstopanja od zahtev za poročanje iz člena 3(1), če njihovo skupno imetje vrednostnih papirjev s kodo ISIN zajema manj kot 2 % vrednostnih papirjev, ki jih imajo SDT euroobmočja.
  4.   NCB lahko vsem DPFS odobrijo odstopanja od zahtev za poročanje iz člena 3(1), če njihovo skupno imetje vrednostnih papirjev s kodo ISIN zajema manj kot 2 % vrednostnih papirjev, ki jih imajo DPFS euroobmočja.“; |
| --- | --- |

(e)

odstavka 3 in 4 se nadomestita z naslednjima:

„3.   NCB lahko vsem SDT odobrijo odstopanja od zahtev za poročanje iz člena 3(1), če njihovo skupno imetje vrednostnih papirjev s kodo ISIN zajema manj kot 2 % vrednostnih papirjev, ki jih imajo SDT euroobmočja.

4.   NCB lahko vsem DPFS odobrijo odstopanja od zahtev za poročanje iz člena 3(1), če njihovo skupno imetje vrednostnih papirjev s kodo ISIN zajema manj kot 2 % vrednostnih papirjev, ki jih imajo DPFS euroobmočja.“

| (f) | v odstavku 5 se doda naslednja točka (c):






  „(c) | NCB lahko skrbnike v celoti ali delno izvzamejo iz zahtev za poročanje iz člena 3(2a), če zavarovalne družbe podatke poročajo neposredno v skladu s členom 3(1) in podatki, ki jih poročajo skrbniki v povezavi z imetji zavarovalnih družb, ki niso predmet neposrednega poročanja, in skupaj po posameznih vrednostnih papirjih zajemajo 95 % ali več skupnega imetja vrednostnih papirjev s kodo ISIN pri zavarovalnih družbah v vsaki državi članici euroobmočja.“ |
| --- | --- | --- |

(f)

v odstavku 5 se doda naslednja točka (c):

„(c)

NCB lahko skrbnike v celoti ali delno izvzamejo iz zahtev za poročanje iz člena 3(2a), če zavarovalne družbe podatke poročajo neposredno v skladu s členom 3(1) in podatki, ki jih poročajo skrbniki v povezavi z imetji zavarovalnih družb, ki niso predmet neposrednega poročanja, in skupaj po posameznih vrednostnih papirjih zajemajo 95 % ali več skupnega imetja vrednostnih papirjev s kodo ISIN pri zavarovalnih družbah v vsaki državi članici euroobmočja.“

;

| (g) | vstavi se naslednji odstavek 6a:
  „6a.   NCB se lahko odločijo, da vodjem poročevalskih skupin odobrijo odstopanje od zahtev za poročanje iz člena 3(8), če lahko nacionalne centralne banke podatke, ki jih poročajo vodje poročevalskih skupin, izpeljejo iz podatkov, zbranih iz drugih virov.“; |
| --- | --- |

(g)

vstavi se naslednji odstavek 6a:

„6a.   NCB se lahko odločijo, da vodjem poročevalskih skupin odobrijo odstopanje od zahtev za poročanje iz člena 3(8), če lahko nacionalne centralne banke podatke, ki jih poročajo vodje poročevalskih skupin, izpeljejo iz podatkov, zbranih iz drugih virov.“

| (h) | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:
  „7.   NCB se lahko odločijo za odobritev odstopanj od zahtev za poročanje po tej uredbi, če dejanske poročevalske enote poročajo iste podatke po Uredbi (ES) št. 25/2009 (ECB/2008/32), Uredbi (ES) št. 958/2007 (ECB/2007/8), Uredbi (ES) št. 24/2009 (ECB/2008/30) ali Uredbi (EU) št. 1374/2014 (ECB/2014/50) ali če lahko nacionalne centralne banke kako drugače izpeljejo iste podatke, v skladu z minimalnimi statističnimi standardi, določenimi v Prilogi III;“; |
| --- | --- |

(h)

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.   NCB se lahko odločijo za odobritev odstopanj od zahtev za poročanje po tej uredbi, če dejanske poročevalske enote poročajo iste podatke po Uredbi (ES) št. 25/2009 (ECB/2008/32), Uredbi (ES) št. 958/2007 (ECB/2007/8), Uredbi (ES) št. 24/2009 (ECB/2008/30) ali Uredbi (EU) št. 1374/2014 (ECB/2014/50) ali če lahko nacionalne centralne banke kako drugače izpeljejo iste podatke, v skladu z minimalnimi statističnimi standardi, določenimi v Prilogi III;“

| 5. | vstavi se naslednji člen 7a:
  „Člen 7a
  Združitve, delitve in reorganizacije
  Če lahko združitev, delitev ali reorganizacija vpliva na izpolnitev statističnih obveznosti, zadevne poročevalske enote neposredno ali prek zadevnega pristojnega nacionalnega organa obvestijo zadevno nacionalno centralno banko o načrtovanih postopkih za izpolnitev zahtev za statistično poročanje, določenih v tej uredbi, in sicer v skladu z ureditvami za sodelovanje, ko postane namera za izvedbo takšne operacije javna in pravočasno, preden začne učinkovati.“; |
| --- | --- |

5.

vstavi se naslednji člen 7a:

„Člen 7a

Združitve, delitve in reorganizacije

Če lahko združitev, delitev ali reorganizacija vpliva na izpolnitev statističnih obveznosti, zadevne poročevalske enote neposredno ali prek zadevnega pristojnega nacionalnega organa obvestijo zadevno nacionalno centralno banko o načrtovanih postopkih za izpolnitev zahtev za statistično poročanje, določenih v tej uredbi, in sicer v skladu z ureditvami za sodelovanje, ko postane namera za izvedbo takšne operacije javna in pravočasno, preden začne učinkovati.“

| 6. | vstavi se naslednji člen 10a:
  „Člen 10a
  Prvo poročanje po začetku veljavnosti Uredbe (EU) 2015/730 (ECB/2015/18) (**)

  1.   Prvo poročanje po začetku veljavnosti Uredbe (EU) 2015/730 (ECB/2015/18) se začne s podatki, ki se nanašajo na referenčno obdobje marec 2015, če ni drugače določeno v tem členu.
  2.   Prvo poročanje zavarovalnih družb v skladu s členom 3(1) se začne s podatki, ki se nanašajo na referenčno obdobje marec 2016.
  3.   Prvo poročanje skrbnikov v skladu s členom 3(2a) se začne s podatki, ki se nanašajo na referenčno obdobje marec 2016.
  4.   Prvo poročanje zavarovalnih družb v skladu s členom 3(2b) se začne z letnimi podatki, ki se nanašajo na referenčno leto 2016.

  (**)  Uredba Evropske centralne banke (EU) 2015/730 z dne 16. aprila 2015 o spremembah Uredbe (EU) št. 1011/2012 o statistiki imetij vrednostnih papirjev (ECB/2012/24) (ECB/2015/18) (UL L 116, 7.5.2015, str. 5).“"
						. |
| --- | --- |

6.

vstavi se naslednji člen 10a:

„Člen 10a

Prvo poročanje po začetku veljavnosti Uredbe (EU) 2015/730 (ECB/2015/18) (**)

1.   Prvo poročanje po začetku veljavnosti Uredbe (EU) 2015/730 (ECB/2015/18) se začne s podatki, ki se nanašajo na referenčno obdobje marec 2015, če ni drugače določeno v tem členu.

2.   Prvo poročanje zavarovalnih družb v skladu s členom 3(1) se začne s podatki, ki se nanašajo na referenčno obdobje marec 2016.

3.   Prvo poročanje skrbnikov v skladu s členom 3(2a) se začne s podatki, ki se nanašajo na referenčno obdobje marec 2016.

4.   Prvo poročanje zavarovalnih družb v skladu s členom 3(2b) se začne z letnimi podatki, ki se nanašajo na referenčno leto 2016.

(**)  Uredba Evropske centralne banke (EU) 2015/730 z dne 16. aprila 2015 o spremembah Uredbe (EU) št. 1011/2012 o statistiki imetij vrednostnih papirjev (ECB/2012/24) (ECB/2015/18) (UL L 116, 7.5.2015, str. 5).“"

Člen 2

Spremembe prilog I in II k Uredbi (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24)

Prilogi I in II k Uredbi (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) se spremenita v skladu s prilogama I in II k tej uredbi.

Člen 3

Končna določba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah v skladu s pogodbami.

V Frankfurtu na Majni, 16. aprila 2015

Za Svet ECB

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

1

(2)  UL C 72, 28.2.2015, str. 3.

2

(3)  Uredba Evropske centralne banke (EU) št. 1374/2014 z dne 28. novembra 2014 o zahtevah za statistično poročanje za zavarovalne družbe (ECB/2014/50) (UL L 366, 20.12.2014, str. 36).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1011/2012 Evropske centralne banke z dne 17. oktobra 2012 o statistiki imetij vrednostnih papirjev (ECB/2012/24) (UL L 305, 1.11.2012, str. 6).

4

(5)  Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (UL L 174, 26.6.2013, str. 1).

6

---

PRILOGA I

Priloga I k Uredbi (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) se spremeni:

| 1. | del 1 se spremeni:






  (a) | prvi stavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:
  „MFI, investicijski skladi in skrbniki, ki poročajo podatke o lastnih imetjih vrednostnih papirjev ali o vrednostnih papirjih, ki jih imajo v skrbništvu v imenu rezidenčnih vlagateljev, morajo zagotoviti statistične informacije v skladu z enim izmed naslednjih pristopov:“; in |
| --- | --- | --- |

1.

del 1 se spremeni:

(a)

prvi stavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

„MFI, investicijski skladi in skrbniki, ki poročajo podatke o lastnih imetjih vrednostnih papirjev ali o vrednostnih papirjih, ki jih imajo v skrbništvu v imenu rezidenčnih vlagateljev, morajo zagotoviti statistične informacije v skladu z enim izmed naslednjih pristopov:“; in

| (b) | prvi stavek odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:
  „DPFS in zavarovalne družbe zagotovijo statistične informacije v skladu z enim izmed naslednjih pristopov:“; |
| --- | --- |

(b)

prvi stavek odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:

„DPFS in zavarovalne družbe zagotovijo statistične informacije v skladu z enim izmed naslednjih pristopov:“

| 2. | del 2 se nadomesti z naslednjim:
  „DEL 2

  Podatki o lastnih imetjih vrednostnih papirjev s kodo ISIN, ki jih imajo MFI, investicijski skladi, DPFS, zavarovalne družbe in skrbniki

  Finančni vlagatelji, ki pripadajo MFI, investicijskim skladom, DPFS ali zavarovalnim družbam, in skrbniki poročajo podatke za polja iz spodnje tabele za lastna imetja vrednostnih papirjev za vsak vrednostni papir, ki mu je dodeljena koda ISIN in je razvrščen v kategorijo vrednostnih papirjev ‚dolžniški vrednostni papirji‘ (F.3), ‚delnice, ki kotirajo na borzi‘ (F.511) ali ‚delnice ali enote investicijskih skladov‘ (F.52). Podatki se poročajo v skladu z naslednjimi pravili in opredelitvami iz Priloge II:






  (a) | podatki se poročajo za polji 1 in 2; |
| --- | --- | --- |

2.

del 2 se nadomesti z naslednjim:

„DEL 2

Podatki o lastnih imetjih vrednostnih papirjev s kodo ISIN, ki jih imajo MFI, investicijski skladi, DPFS, zavarovalne družbe in skrbniki

Finančni vlagatelji, ki pripadajo MFI, investicijskim skladom, DPFS ali zavarovalnim družbam, in skrbniki poročajo podatke za polja iz spodnje tabele za lastna imetja vrednostnih papirjev za vsak vrednostni papir, ki mu je dodeljena koda ISIN in je razvrščen v kategorijo vrednostnih papirjev ‚dolžniški vrednostni papirji‘ (F.3), ‚delnice, ki kotirajo na borzi‘ (F.511) ali ‚delnice ali enote investicijskih skladov‘ (F.52). Podatki se poročajo v skladu z naslednjimi pravili in opredelitvami iz Priloge II:

(a)

podatki se poročajo za polji 1 in 2;

| (b) | podatki se poročajo v skladu s točko (i) ali (ii), kot sledi:






  (i) | če MFI, investicijski skladi, DPFS, zavarovalne družbe in skrbniki poročajo o finančnih transakcijah po posameznih vrednostnih papirjih, se podatki poročajo za polje 5 in, kadar tako zahteva zadevna NCB, tudi za polje 6; ali |
| --- | --- | --- |

(b)

podatki se poročajo v skladu s točko (i) ali (ii), kot sledi:

(i)

če MFI, investicijski skladi, DPFS, zavarovalne družbe in skrbniki poročajo o finančnih transakcijah po posameznih vrednostnih papirjih, se podatki poročajo za polje 5 in, kadar tako zahteva zadevna NCB, tudi za polje 6; ali

| (ii) | če MFI, investicijski skladi, DPFS, zavarovalne družbe in skrbniki ne poročajo o finančnih transakcijah po posameznih vrednostnih papirjih, se podatki poročajo za polje 6, kadar tako zahteva zadevna NCB. |
| --- | --- |

(ii)

če MFI, investicijski skladi, DPFS, zavarovalne družbe in skrbniki ne poročajo o finančnih transakcijah po posameznih vrednostnih papirjih, se podatki poročajo za polje 6, kadar tako zahteva zadevna NCB.

Zadevna NCB se lahko odloči, da od finančnih vlagateljev, ki pripadajo MFI, investicijskim skladom, DPFS in zavarovalnim družbam, in skrbnikov zahteva poročanje podatkov za polji 1 in 3 namesto podatkov v skladu s točko (a). V tem primeru se namesto podatkov v skladu s točko (b) poročajo tudi podatki za polje 5 in, kadar tako zahteva zadevna NCB, tudi za polje 7.

Zadevna NCB se lahko tudi odloči, da od finančnih vlagateljev, ki pripadajo MFI, investicijskim skladom, DPFS in zavarovalnim družbam, in skrbnikov zahteva poročanje podatkov za polja 2b, 3 in 4.

| Polje | Opis |
| --- | --- |
| 1 | Koda ISIN |
| 2 | Število enot ali agregirana nominalna vrednost |
| 2b | Osnova za kotiranje |
| 3 | Tržna vrednost |
| 4 | Naložbe v vrednostne papirje ali neposredne naložbe |
| 5 | Finančne transakcije |
| 6 | Druge spremembe obsega po nominalni vrednosti |
| 7 | Druge spremembe obsega po tržni vrednosti“ |

Polje

Opis

1

Koda ISIN

2

Število enot ali agregirana nominalna vrednost

2b

Osnova za kotiranje

3

Tržna vrednost

4

Naložbe v vrednostne papirje ali neposredne naložbe

5

Finančne transakcije

6

Druge spremembe obsega po nominalni vrednosti

7

Druge spremembe obsega po tržni vrednosti“

| 3. | del 3 se spremeni:






  (a) | pred tabelo se doda naslednji stavek:
  „Skrbniki, ki poročajo o imetju zavarovalnih družb v skladu s členom 3(2a), poročajo tudi podatke za polje 9 ali polje 10.“; |
| --- | --- | --- |

3.

del 3 se spremeni:

(a)

pred tabelo se doda naslednji stavek:

„Skrbniki, ki poročajo o imetju zavarovalnih družb v skladu s členom 3(2a), poročajo tudi podatke za polje 9 ali polje 10.“

| (b) | tabela se nadomesti z naslednjo:






  „Polje | Opis |
| --- | --- | --- |
| 1 | Koda ISIN |
| 2 | Število enot ali agregirana nominalna vrednost |
| 2b | Osnova za kotiranje |
| 3 | Sektor imetnika:






  — | zavarovalne družbe (S.128) |

(b)

tabela se nadomesti z naslednjo:

„Polje

Opis

1

Koda ISIN

2

Število enot ali agregirana nominalna vrednost

2b

Osnova za kotiranje

3

Sektor imetnika:

—

zavarovalne družbe (S.128)

| — | pokojninski skladi (S.129) |
| --- | --- |

—

pokojninski skladi (S.129)

| — | drugi finančni posredniki (S.125) razen družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja, izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.126), lastnih finančnih institucij in posojilodajalcev (S.127) |
| --- | --- |

—

drugi finančni posredniki (S.125) razen družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja, izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.126), lastnih finančnih institucij in posojilodajalcev (S.127)

| — | družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja (pododdelek S.125) |
| --- | --- |

—

družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja (pododdelek S.125)

| — | nefinančne družbe (S.11) |
| --- | --- |

—

nefinančne družbe (S.11)

| — | država (S.13) (1) |
| --- | --- |

—

država (S.13) (1)

| — | gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14 + S.15) (2) |
| --- | --- |

—

gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14 + S.15) (2)

4

Tržna vrednost

5

Naložbe v vrednostne papirje ali neposredne naložbe

6

Finančne transakcije

7

Druge spremembe obsega po nominalni vrednosti

8

Druge spremembe obsega po tržni vrednosti

9

Institucija imetnika

10

Institucija imetnika je predmet neposrednega poročanja

;

| 4. | del 6 se spremeni:






  (a) | zadnji stavek se nadomesti z naslednjim:
  „Zadevna NCB se lahko tudi odloči, da od vodij poročevalskih skupin zahteva poročanje podatkov za polja 2b, 3 in 6.“; |
| --- | --- | --- |

4.

del 6 se spremeni:

(a)

zadnji stavek se nadomesti z naslednjim:

„Zadevna NCB se lahko tudi odloči, da od vodij poročevalskih skupin zahteva poročanje podatkov za polja 2b, 3 in 6.“

| (b) | tabela se nadomesti z naslednjo:









  „Polje | Opis | Alternativne možnosti poročanja |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Koda ISIN | (i) | Raven skupine |

(b)

tabela se nadomesti z naslednjo:

„Polje

Opis

Alternativne možnosti poročanja

1

Koda ISIN

(i)

Raven skupine

| (ii) | Ločeno obravnavani rezidenčni in nerezidenčni subjekti |
| --- | --- |

(ii)

Ločeno obravnavani rezidenčni in nerezidenčni subjekti

| (iii) | Po subjektu“ |
| --- | --- |

(iii)

Po subjektu“

2

Število enot ali agregirana nominalna vrednost

2b

Osnova za kotiranje

3

Tržna vrednost

4

Rezidenčni subjekti/nerezidenčni subjekti

5

Subjekt v skupini

6

Izdajatelj je del poročevalske skupine

;

| 5. | del 7 se spremeni:






  (a) | prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Finančni vlagatelji, ki pripadajo MFI, investicijskim skladom, DPFS ali zavarovalnim družbam, in skrbniki lahko poročajo podatke za polja iz spodnje tabele za vsak vrednostni papir, ki mu ni dodeljena koda ISIN in je razvrščen v kategorijo vrednostnih papirjev ‚kratkoročni dolžniški vrednostni papirji‘ (F.31), ‚dolgoročni dolžniški vrednostni papirji‘ (F.32), ‚delnice, ki kotirajo na borzi‘ (F.511) ali ‚delnice ali enote investicijskih skladov‘ (F.52). Podatki se poročajo v skladu z naslednjimi pravili in opredelitvami iz Priloge II:“; |
| --- | --- | --- |

5.

del 7 se spremeni:

(a)

prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Finančni vlagatelji, ki pripadajo MFI, investicijskim skladom, DPFS ali zavarovalnim družbam, in skrbniki lahko poročajo podatke za polja iz spodnje tabele za vsak vrednostni papir, ki mu ni dodeljena koda ISIN in je razvrščen v kategorijo vrednostnih papirjev ‚kratkoročni dolžniški vrednostni papirji‘ (F.31), ‚dolgoročni dolžniški vrednostni papirji‘ (F.32), ‚delnice, ki kotirajo na borzi‘ (F.511) ali ‚delnice ali enote investicijskih skladov‘ (F.52). Podatki se poročajo v skladu z naslednjimi pravili in opredelitvami iz Priloge II:“

| (b) | točki (a)(i) in (ii) se nadomestita z naslednjima:






  „(i) | podatki za polja 1 do 4 (namesto podatkov za polji 2 in 4 se lahko poročajo podatki za polje 5), za polja 6, 7 in 9 do 15 ter bodisi za polje 16 bodisi za polji 17 in 18, za referenčno četrtletje ali mesec, po posameznih vrednostnih papirjih z uporabo identifikacijske številke, kot je CUSIP, SEDOL, identifikacijska številka NCB itd.; ali |
| --- | --- | --- |

(b)

točki (a)(i) in (ii) se nadomestita z naslednjima:

„(i)

podatki za polja 1 do 4 (namesto podatkov za polji 2 in 4 se lahko poročajo podatki za polje 5), za polja 6, 7 in 9 do 15 ter bodisi za polje 16 bodisi za polji 17 in 18, za referenčno četrtletje ali mesec, po posameznih vrednostnih papirjih z uporabo identifikacijske številke, kot je CUSIP, SEDOL, identifikacijska številka NCB itd.; ali

| (ii) | agregirani podatki za polja 2 do 4 (namesto podatkov za polji 2 in 4 se lahko poročajo podatki za polje 5), za polja 6, 7 in 9 do 15 ter bodisi podatki za polje 16 bodisi za polji 17 in 18, za referenčno četrtletje ali mesec.“ |
| --- | --- |

(ii)

agregirani podatki za polja 2 do 4 (namesto podatkov za polji 2 in 4 se lahko poročajo podatki za polje 5), za polja 6, 7 in 9 do 15 ter bodisi podatki za polje 16 bodisi za polji 17 in 18, za referenčno četrtletje ali mesec.“

;

| (c) | točka (b) se nadomesti z naslednjo:






  „(b) | Za skrbnike, ki poročajo podatke o vrednostnih papirjih, ki jih imajo v imenu rezidenčnih finančnih vlagateljev, od katerih se ne zahteva poročanje o njihovih imetjih vrednostnih papirjev, in v imenu nefinančnih vlagateljev, se lahko poročajo četrtletni ali mesečni podatki, kot sledi:






  (i) | podatki za polja 1 do 4 (namesto podatkov za polji 2 in 4 se lahko poročajo podatki za polje 5), za polja 6 in 8 do 15 ter bodisi za polje 16 bodisi za polji 17 in 18, za referenčno četrtletje ali mesec, po posameznih vrednostnih papirjih z uporabo identifikacijske številke, kot je CUSIP, SEDOL, identifikacijska številka NCB itd.; ali |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

točka (b) se nadomesti z naslednjo:

„(b)

Za skrbnike, ki poročajo podatke o vrednostnih papirjih, ki jih imajo v imenu rezidenčnih finančnih vlagateljev, od katerih se ne zahteva poročanje o njihovih imetjih vrednostnih papirjev, in v imenu nefinančnih vlagateljev, se lahko poročajo četrtletni ali mesečni podatki, kot sledi:

(i)

podatki za polja 1 do 4 (namesto podatkov za polji 2 in 4 se lahko poročajo podatki za polje 5), za polja 6 in 8 do 15 ter bodisi za polje 16 bodisi za polji 17 in 18, za referenčno četrtletje ali mesec, po posameznih vrednostnih papirjih z uporabo identifikacijske številke, kot je CUSIP, SEDOL, identifikacijska številka NCB itd.; ali

| (ii) | agregirani podatki za polja 2 do 4 (namesto podatkov za polji 2 in 4 se lahko poročajo podatki za polje 5), za polja 6 in 8 do 15 ter bodisi podatki za polje 16 bodisi za polji 17 in 18, za referenčno četrtletje ali mesec. |
| --- | --- |

(ii)

agregirani podatki za polja 2 do 4 (namesto podatkov za polji 2 in 4 se lahko poročajo podatki za polje 5), za polja 6 in 8 do 15 ter bodisi podatki za polje 16 bodisi za polji 17 in 18, za referenčno četrtletje ali mesec.

Skrbniki, ki poročajo o imetju zavarovalnih družb v skladu s členom 3(2a), poročajo tudi podatke za polji 22 in 23.“

;

| (d) | doda se naslednja točka (c):






  „(c) | Za vodje bančnih skupin, ki poročajo podatke o vrednostnih papirjih v lasti njihove skupine, vključno z nerezidenčnimi subjekti, se lahko četrtletni podatki poročajo, kot sledi:






  (i) | podatki za polja 1 do 4 (namesto podatkov za polji 2 in 4 se lahko poročajo podatki za polje 5) in za polja 6 in 9 do 15 za referenčno četrtletje, po posameznih vrednostnih papirjih z uporabo identifikacijske številke, kot je CUSIP, SEDOL, identifikacijska številka NCB itd.; ali |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

doda se naslednja točka (c):

„(c)

Za vodje bančnih skupin, ki poročajo podatke o vrednostnih papirjih v lasti njihove skupine, vključno z nerezidenčnimi subjekti, se lahko četrtletni podatki poročajo, kot sledi:

(i)

podatki za polja 1 do 4 (namesto podatkov za polji 2 in 4 se lahko poročajo podatki za polje 5) in za polja 6 in 9 do 15 za referenčno četrtletje, po posameznih vrednostnih papirjih z uporabo identifikacijske številke, kot je CUSIP, SEDOL, identifikacijska številka NCB itd.; ali

| (ii) | agregirani podatki za polja 2 do 4 (namesto podatkov za polji 2 in 4 se lahko poročajo podatki za polje 5) in za polja 6 in 9 do 15 za referenčno četrtletje. |
| --- | --- |

(ii)

agregirani podatki za polja 2 do 4 (namesto podatkov za polji 2 in 4 se lahko poročajo podatki za polje 5) in za polja 6 in 9 do 15 za referenčno četrtletje.

Podatki v točkah (i) in (ii) se poročajo v skladu z eno izmed naslednjih možnosti:

| (i) | agregirano za celotno skupino; ali |
| --- | --- |

(i)

agregirano za celotno skupino; ali

| (ii) | ločeno za rezidenčne in za nerezidenčne subjekte v skupini. V tem primeru se poročajo tudi podatki za polje 19; ali |
| --- | --- |

(ii)

ločeno za rezidenčne in za nerezidenčne subjekte v skupini. V tem primeru se poročajo tudi podatki za polje 19; ali

| (iii) | ločeno za vsak subjekt v skupini. V tem primeru se poročajo tudi podatki za polje 20. |
| --- | --- |

(iii)

ločeno za vsak subjekt v skupini. V tem primeru se poročajo tudi podatki za polje 20.

Zadevna NCB se lahko odloči, da od vodij poročevalskih skupin zahteva tudi poročanje podatkov za polje 21“

;

| (e) | tabela se nadomesti z naslednjo:






  „Polje | Opis |
| --- | --- | --- |
| 1 | Identifikacijska koda vrednostnega papirja (identifikacijska številka NCB, CUSIP, SEDOL, drugo) |
| 2 | Število enot ali agregirana nominalna vrednost (3) |
| 3 | Osnova za kotiranje |
| 4 | Cena |
| 5 | Tržna vrednost |
| 6 | Instrument:






  — | kratkoročni dolžniški vrednostni papirji (F.31) |

(e)

tabela se nadomesti z naslednjo:

„Polje

Opis

1

Identifikacijska koda vrednostnega papirja (identifikacijska številka NCB, CUSIP, SEDOL, drugo)

2

Število enot ali agregirana nominalna vrednost (3)

3

Osnova za kotiranje

4

Cena

5

Tržna vrednost

6

Instrument:

—

kratkoročni dolžniški vrednostni papirji (F.31)

| — | dolgoročni dolžniški vrednostni papirji (F.32) |
| --- | --- |

—

dolgoročni dolžniški vrednostni papirji (F.32)

| — | delnice, ki kotirajo na borzi (F.511) |
| --- | --- |

—

delnice, ki kotirajo na borzi (F.511)

| — | delnice ali enote investicijskih skladov (F.52) |
| --- | --- |

—

delnice ali enote investicijskih skladov (F.52)

7

Sektor ali podsektor vlagateljev, ki poročajo podatke o lastnih imetjih vrednostnih papirjev:

| — | centralna banka (S.121) |
| --- | --- |

—

centralna banka (S.121)

| — | institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122) |
| --- | --- |

—

institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122)

| — | skladi denarnega trga (S.123) |
| --- | --- |

—

skladi denarnega trga (S.123)

| — | investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124) |
| --- | --- |

—

investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124)

| — | družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja (pododdelek S.125) |
| --- | --- |

—

družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja (pododdelek S.125)

| — | zavarovalne družbe (S.128) |
| --- | --- |

—

zavarovalne družbe (S.128)

8

Sektor ali podsektor vlagateljev, o katerem poročajo skrbniki:

| — | druge finančne družbe razen denarnih finančnih institucij, investicijskih skladov, družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja, zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S.125 + S.126 + S.127) |
| --- | --- |

—

druge finančne družbe razen denarnih finančnih institucij, investicijskih skladov, družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja, zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S.125 + S.126 + S.127)

| — | zavarovalne družbe (S.128) |
| --- | --- |

—

zavarovalne družbe (S.128)

| — | pokojninski skladi (S.129) |
| --- | --- |

—

pokojninski skladi (S.129)

| — | nefinančne družbe (S.11) |
| --- | --- |

—

nefinančne družbe (S.11)

| — | država (S.13) (4) |
| --- | --- |

—

država (S.13) (4)

| — | gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki izvajajo storitve za gospodinjstva (S.14 + S.15) (5) |
| --- | --- |

—

gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki izvajajo storitve za gospodinjstva (S.14 + S.15) (5)

9

Sektor ali podsektor izdajatelja:

| — | centralna banka (S.121) |
| --- | --- |

—

centralna banka (S.121)

| — | institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122) |
| --- | --- |

—

institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122)

| — | skladi denarnega trga (S.123) |
| --- | --- |

—

skladi denarnega trga (S.123)

| — | investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124) |
| --- | --- |

—

investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124)

| — | druge finančne družbe razen denarnih finančnih institucij, investicijskih skladov, družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja, zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S.125 + S.126 + S.127) |
| --- | --- |

—

druge finančne družbe razen denarnih finančnih institucij, investicijskih skladov, družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja, zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S.125 + S.126 + S.127)

| — | družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja (pododdelek S.125) |
| --- | --- |

—

družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja (pododdelek S.125)

| — | zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S.128 + S.129) (6) |
| --- | --- |

—

zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S.128 + S.129) (6)

| — | nefinančne družbe (S.11) |
| --- | --- |

—

nefinančne družbe (S.11)

| — | država (S.13) |
| --- | --- |

—

država (S.13)

| — | gospodinjstva in neprofitne institucije, ki izvajajo storitve za gospodinjstva (S.14 + S.15) (7) |
| --- | --- |

—

gospodinjstva in neprofitne institucije, ki izvajajo storitve za gospodinjstva (S.14 + S.15) (7)

10

Naložbe v vrednostne papirje ali neposredne naložbe

11

Razčlenitev po državi vlagatelja

12

Razčlenitev po državi izdajatelja

13

Valuta denominacije vrednostnega papirja

14

Datum izdaje

15

Datum zapadlosti

16

Finančne transakcije

17

Prevrednotovalni popravki

18

Druge spremembe obsega

19

Rezidenčni subjekti/nerezidenčni subjekti

20

Subjekt v skupini

21

Izdajatelj je del poročevalske skupine

22

Institucija imetnika

23

Institucija imetnika je predmet neposrednega poročanja

;

| 6. | doda se naslednji del 8:
  „DEL 8

  Letno poročanje zavarovalnih družb o lastnih imetjih vrednostnih papirjev s kodo ISIN

  Zavarovalne družbe letno poročajo podatke za polja iz spodnje tabele za lastna imetja vrednostnih papirjev za vsak vrednostni papir, ki mu je dodeljena koda ISIN in je razvrščen v kategorijo vrednostnih papirjev ‚dolžniški vrednostni papirji‘ (F.3), ‚delnice, ki kotirajo na borzi‘ (F.511) ali ‚delnice ali enote investicijskih skladov‘ (F.52). Podatki se poročajo v skladu z naslednjimi pravili in opredelitvami iz Priloge II:






  (a) | če zavarovalne družbe poročajo podatke po posameznih vrednostnih papirjih, poročajo podatke za polja 1, 2 in 4; |
| --- | --- | --- |

6.

doda se naslednji del 8:

„DEL 8

Letno poročanje zavarovalnih družb o lastnih imetjih vrednostnih papirjev s kodo ISIN

Zavarovalne družbe letno poročajo podatke za polja iz spodnje tabele za lastna imetja vrednostnih papirjev za vsak vrednostni papir, ki mu je dodeljena koda ISIN in je razvrščen v kategorijo vrednostnih papirjev ‚dolžniški vrednostni papirji‘ (F.3), ‚delnice, ki kotirajo na borzi‘ (F.511) ali ‚delnice ali enote investicijskih skladov‘ (F.52). Podatki se poročajo v skladu z naslednjimi pravili in opredelitvami iz Priloge II:

(a)

če zavarovalne družbe poročajo podatke po posameznih vrednostnih papirjih, poročajo podatke za polja 1, 2 in 4;

| (b) | zadevna NCB lahko zahteva, da tudi finančni vlagatelji, ki pripadajo zavarovalnim družbam, poročajo podatke za polji 2b in 3; |
| --- | --- |

(b)

zadevna NCB lahko zahteva, da tudi finančni vlagatelji, ki pripadajo zavarovalnim družbam, poročajo podatke za polji 2b in 3;

| (c) | če zavarovalne družbe poročajo agregirane podatke, poročajo podatke za polja 3 in 4 do 8. |
| --- | --- |

(c)

če zavarovalne družbe poročajo agregirane podatke, poročajo podatke za polja 3 in 4 do 8.

| Polje | Opis |
| --- | --- |
| 1 | Koda ISIN |
| 2 | Število enot ali agregirana nominalna vrednost |
| 2b | Osnova za kotiranje |
| 3 | Tržna vrednost |
| 4 | Geografska razčlenitev imetnika (posamezne države v EGP, države zunaj EGP) |
| 5 | Instrument:






  — | kratkoročni dolžniški vrednostni papirji (F.31) |

Polje

Opis

1

Koda ISIN

2

Število enot ali agregirana nominalna vrednost

2b

Osnova za kotiranje

3

Tržna vrednost

4

Geografska razčlenitev imetnika (posamezne države v EGP, države zunaj EGP)

5

Instrument:

—

kratkoročni dolžniški vrednostni papirji (F.31)

| — | dolgoročni dolžniški vrednostni papirji (F.32) |
| --- | --- |

—

dolgoročni dolžniški vrednostni papirji (F.32)

| — | delnice, ki kotirajo na borzi (F.511) |
| --- | --- |

—

delnice, ki kotirajo na borzi (F.511)

| — | delnice ali enote investicijskih skladov (F.52) |
| --- | --- |

—

delnice ali enote investicijskih skladov (F.52)

6

Sektor ali podsektor izdajatelja:

| — | centralna banka (S.121) |
| --- | --- |

—

centralna banka (S.121)

| — | institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122) |
| --- | --- |

—

institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122)

| — | skladi denarnega trga (S.123) |
| --- | --- |

—

skladi denarnega trga (S.123)

| — | investicijski skladi, razen skladov denarnega trga (S.124) |
| --- | --- |

—

investicijski skladi, razen skladov denarnega trga (S.124)

| — | druge finančne družbe razen denarnih finančnih institucij, investicijskih skladov, družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja, zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S.125 + S.126 + S.127) |
| --- | --- |

—

druge finančne družbe razen denarnih finančnih institucij, investicijskih skladov, družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja, zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S.125 + S.126 + S.127)

| — | družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja (pododdelek S.125) |
| --- | --- |

—

družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja (pododdelek S.125)

| — | zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S.128 + S.129) (8) |
| --- | --- |

—

zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S.128 + S.129) (8)

| — | nefinančne družbe (S.11) |
| --- | --- |

—

nefinančne družbe (S.11)

| — | država (S.13) |
| --- | --- |

—

država (S.13)

| — | gospodinjstva in neprofitne institucije, ki izvajajo storitve za gospodinjstva (S.14 + S.15) (9) |
| --- | --- |

—

gospodinjstva in neprofitne institucije, ki izvajajo storitve za gospodinjstva (S.14 + S.15) (9)

7

Razčlenitev po državi izdajatelja

8

Valuta denominacije vrednostnega papirja

---

(1)  Kadar je mogoče, se o podsektorjih ‚centralna država‘ (S. 1311), ‚regionalna država‘ (S. 1312), ‚lokalna država‘ (S. 1313) in ‚skladi socialne varnosti‘ (S. 1314) poroča v ločeni obravnavi.

(2)  Zadevna NCB lahko od dejanskih poročevalskih enot zahteva, da ločeno obravnavajo podsektorja ‚gospodinjstva‘ (S.14) in ‚nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva‘ (S.15).“

(3)  Za agregirane podatke: število enot ali agregirana nominalna vrednost z enako ceno (glej polje 4).

(4)  Kjer je mogoče, se o podsektorjih ‚centralna država‘ (S.1311), ‚regionalna država‘ (S.1312), ‚lokalna država‘ (S.1313) in ‚skladi socialne varnosti‘ (S.1314) poroča v ločeni obravnavi.

(5)  Kjer je mogoče, se o podsektorjih ‚gospodinjstva‘ (S.14) in ‚nepridobitne institucije, ki izvajajo storitve za gospodinjstva‘ (S.15) poroča v ločeni obravnavi.

(6)  Kjer je mogoče, se o sektorjih ‚zavarovalne družbe‘ (S.128) in ‚pokojninski skladi‘ (S.129) poroča v ločeni obravnavi.

(7)  Zadevna NCB lahko od dejanskih poročevalskih enot zahteva, da ločeno obravnavajo podsektorja ‚gospodinjstva‘ (S.14) in ‚nepridobitne institucije, ki izvajajo storitve za gospodinjstva‘ (S.15).“

(8)  Kjer je mogoče, se o sektorjih ‚zavarovalne družbe‘ (S.128) in ‚pokojninski skladi‘ (S.129) poroča v ločeni obravnavi.

(9)  Zadevna NCB lahko od dejanskih poročevalskih enot zahteva, da ločeno obravnavajo podsektorja ‚gospodinjstva‘ (S.14) in ‚nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva‘ (S.15).“

---

PRILOGA II

Priloga II k Uredbi (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) se spremeni:

| 1. | tabela v delu 1 se nadomesti z naslednjo:






  „Kategorija | Opis glavnih značilnosti |
| --- | --- | --- |
| 1. | Dolžniški vrednostni papirji (F.3) |

1.

tabela v delu 1 se nadomesti z naslednjo:

„Kategorija

Opis glavnih značilnosti

1.

Dolžniški vrednostni papirji (F.3)

Dolžniški vrednostni papirji so tržni finančni instrumenti, ki služijo kot dokazilo dolga. Dolžniški vrednostni papirji imajo naslednje značilnosti:

| (a) | datum izdaje, na katerega je izdan dolžniški vrednostni papir; |
| --- | --- |

(a)

datum izdaje, na katerega je izdan dolžniški vrednostni papir;

| (b) | cena ob izdaji, po kateri vlagatelji kupijo dolžniške vrednostne papirje ob prvi izdaji; |
| --- | --- |

(b)

cena ob izdaji, po kateri vlagatelji kupijo dolžniške vrednostne papirje ob prvi izdaji;

| (c) | datum odplačila ali datum zapadlosti, na katerega zapade v plačilo dokončno pogodbeno določeno poplačilo glavnice; |
| --- | --- |

(c)

datum odplačila ali datum zapadlosti, na katerega zapade v plačilo dokončno pogodbeno določeno poplačilo glavnice;

| (d) | cena odplačila ali imenska vrednost, tj. znesek, ki ga mora izdajatelj plačati imetniku ob zapadlosti; |
| --- | --- |

(d)

cena odplačila ali imenska vrednost, tj. znesek, ki ga mora izdajatelj plačati imetniku ob zapadlosti;

| (e) | prvotna zapadlost, tj. obdobje od datuma izdaje do dokončnega pogodbeno določenega plačila; |
| --- | --- |

(e)

prvotna zapadlost, tj. obdobje od datuma izdaje do dokončnega pogodbeno določenega plačila;

| (f) | preostala zapadlost, tj. obdobje od referenčnega datuma do dokončnega pogodbeno določenega plačila; |
| --- | --- |

(f)

preostala zapadlost, tj. obdobje od referenčnega datuma do dokončnega pogodbeno določenega plačila;

| (g) | obrestna mera kupona, ki jo izdajatelj plača imetnikom dolžniških vrednostnih papirjev; kupon se lahko določi za celotno obdobje trajanja dolžniškega vrednostnega papirja ali se spreminja z inflacijo, obrestnimi merami ali cenami sredstev. Menice in brezkuponski dolžniški vrednostni papirji ne dajejo nobenih kuponskih obresti; |
| --- | --- |

(g)

obrestna mera kupona, ki jo izdajatelj plača imetnikom dolžniških vrednostnih papirjev; kupon se lahko določi za celotno obdobje trajanja dolžniškega vrednostnega papirja ali se spreminja z inflacijo, obrestnimi merami ali cenami sredstev. Menice in brezkuponski dolžniški vrednostni papirji ne dajejo nobenih kuponskih obresti;

| (h) | datumi kupona, na katere izdajatelj plača kupon imetnikom vrednostnih papirjev; |
| --- | --- |

(h)

datumi kupona, na katere izdajatelj plača kupon imetnikom vrednostnih papirjev;

| (i) | cena ob izdaji, cena odplačila in obrestna mera kupona se lahko določijo (ali poravnajo) v nacionalni valuti ali v tujih valutah. |
| --- | --- |

(i)

cena ob izdaji, cena odplačila in obrestna mera kupona se lahko določijo (ali poravnajo) v nacionalni valuti ali v tujih valutah.

Bonitetne ocene dolžniških vrednostnih papirjev, ki kažejo kreditno vrednost posamičnih izdaj dolžniških vrednostnih papirjev, izdajajo priznane agencije na podlagi bonitetnih kategorij.

V zvezi s točko (c): datum zapadlosti lahko sovpada s pretvorbo dolžniškega vrednostnega papirja v delnico. V tem kontekstu pretvorljivost pomeni, da lahko imetnik zamenja dolžniški vrednostni papir za navaden lastniški kapital izdajatelja. Zamenljivost pomeni, da lahko imetnik zamenja dolžniški vrednostni papir za delnice družbe, ki ni izdajatelj. Trajni vrednostni papirji brez določenega datuma zapadlosti se razvrstijo kot dolžniški vrednostni papirji.

| 1a. | Kratkoročni dolžniški vrednostni papirji (F.31) |
| --- | --- |

1a.

Kratkoročni dolžniški vrednostni papirji (F.31)

Dolžniški vrednostni papirji s prvotno zapadlostjo enega leta ali manj in dolžniški vrednostni papirji, ki se odplačajo na poziv upnika.

| 1b. | Dolgoročni dolžniški vrednostni papirji (F.32) |
| --- | --- |

1b.

Dolgoročni dolžniški vrednostni papirji (F.32)

Dolžniški vrednostni papirji s prvotno zapadlostjo, daljšo od enega leta, ali z zapadlostjo, ki ni določena.

| 2. | Lastniški kapital (F.51) |
| --- | --- |

2.

Lastniški kapital (F.51)

Lastniški kapital je finančno sredstvo, ki je terjatev na preostalo vrednost družbe po odplačilu vseh drugih terjatev. Lastništvo nad lastniškim kapitalom pravnih oseb je običajno izraženo v obliki deležev, delnic, potrdil o vlogi, kapitalskih udeležb ali podobnih dokumentov. Deleži in delnice imajo enak pomen.

Lastniški kapital je razdeljen na naslednje podkategorije: delnice, ki kotirajo na borzi (F.511), delnice, ki ne kotirajo na borzi (F.512), in drug lastniški kapital (F.519).

| 2a. | Delnice, ki kotirajo na borzi (F.511) |
| --- | --- |

2a.

Delnice, ki kotirajo na borzi (F.511)

Delnice, ki kotirajo na borzi, so lastniški vrednostni papirji, ki kotirajo na borzi. Taka borza je lahko priznana borza vrednostnih papirjev ali katera koli druga oblika sekundarnega trga. Za delnice, ki kotirajo na borzi, se uporablja tudi izraz kotirajoče delnice. Obstoj tečajev za delnice, ki kotirajo na borzi, pomeni, da so tekoče tržne cene običajno takoj na voljo.

| 3. | Delnice ali enote investicijskih skladov (F.52) |
| --- | --- |

3.

Delnice ali enote investicijskih skladov (F.52)

Delnice investicijskih skladov so delnice investicijskega sklada, če ima sklad korporacijsko strukturo. V primeru vzajemnega naložbenega sklada se imenujejo enote. Investicijski skladi so podjetja za kolektivne naložbe, preko katerih vlagatelji združujejo sredstva za naložbe v finančna in/ali nefinančna sredstva.

Delnice investicijskih skladov se delijo na: delnice ali enote skladov denarnega trga (SDT) (F.521) in druge delnice ali enote investicijskih skladov, razen SDT (F.522).“

| 2. | tabela v delu 2 se nadomesti z naslednjo:






  „Sektor | Opredelitev |
| --- | --- | --- |
| 1. | Nefinančne družbe (S.11) |

2.

tabela v delu 2 se nadomesti z naslednjo:

„Sektor

Opredelitev

1.

Nefinančne družbe (S.11)

Sektor nefinančne družbe (S.11) sestavljajo institucionalne enote, ki so samostojne pravne osebe in tržni proizvajalci, njihova glavna dejavnost pa je proizvodnja blaga in nefinančnih storitev. Ta sektor vključuje tudi nefinančne neprave družbe.

| 2. | Centralna banka (S.121) |
| --- | --- |

2.

Centralna banka (S.121)

Podsektor centralna banka (S.121) sestavljajo vse finančne družbe in neprave družbe, katerih glavna funkcija je izdajanje denarja, vzdrževanje notranje in zunanje vrednosti denarja in posedovanje celote ali dela mednarodnih rezerv države.

| 3. | Institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122) |
| --- | --- |

3.

Institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122)

Podsektor institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122) vključuje vse finančne družbe in neprave družbe, razen tistih, ki se razvrščajo v podsektorja centralna banka in SDT, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredništvom in poslujejo tako, da od institucionalnih enot sprejemajo vloge in za svoj račun dajejo posojila in/ali investirajo v vrednostne papirje.

| 4. | Skladi denarnega trga (SDT) (S.123) |
| --- | --- |

4.

Skladi denarnega trga (SDT) (S.123)

Podsektor SDT (S.123) kot kolektivni naložbeni sistemi sestavljajo vse finančne družbe in neprave družbe, razen tistih, razvrščenih v podsektorja centralna banka in kreditne institucije, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredništvom. Poslujejo tako, da izdajajo delnice ali enote investicijskih skladov kot zelo podobne nadomestke za vloge institucionalnih enot in da za svoj račun investirajo predvsem v delnice/enote SDT, kratkoročne dolžniške vrednostne papirje in/ali vloge.

Investicijski skladi SDT zajemajo investicijske sklade, vzajemne naložbene sklade in druge kolektivne naložbene sisteme, katerih delnice ali enote investicijskih skladov so podobni nadomestki za vloge.

| 5. | Investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124) |
| --- | --- |

5.

Investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124)

Podsektor investicijski skladi razen SDT (S.124), sestavljajo vsi kolektivni naložbeni sistemi, razen tistih, razvrščenih v podsektor SDT, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredništvom. Poslujejo tako, da izdajajo delnice ali enote investicijskih skladov, ki niso zelo podobni nadomestki za vloge, in da za svoj račun investirajo predvsem v finančna sredstva, ki niso kratkoročna finančna sredstva, in v nefinančna sredstva (običajno nepremičnine). Investicijski skladi razen SDT zajemajo investicijske sklade, vzajemne naložbene sklade in druge kolektivne naložbene sisteme, katerih delnice ali enote investicijskih skladov se ne štejejo za zelo podobne nadomestke za vloge.

| 6. | Drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S.125) |
| --- | --- |

6.

Drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S.125)

Podsektor drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S.125) sestavljajo vse finančne družbe in neprave družbe, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredništvom, tako da od institucionalnih enot prevzemajo obveznosti v oblikah, ki niso gotovina, vloge ali delnice investicijskih skladov ali povezane s shemami zavarovanja, pokojninskimi in standardiziranimi jamstvenimi shemami.

| 7. | Družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja (DPFS) |
| --- | --- |

7.

Družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja (DPFS)

DPFS so podjetja, ki opravljajo posle listinjenja. DPFS, ki izpolnjujejo merila za institucionalno enoto, se razvrstijo v podsektor S.125, v nasprotnem primeru pa se obravnavajo kot sestavni del nadrejene družbe.

| 8. | Izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.126) |
| --- | --- |

8.

Izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.126)

Podsektor izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.126) sestavljajo vse finančne družbe in neprave družbe, ki se v glavnem ukvarjajo z dejavnostmi, ki so tesno povezane s finančnim posredništvom, vendar same niso finančni posredniki.

| 9. | Lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.127) |
| --- | --- |

9.

Lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.127)

Podsektor lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.127) sestavljajo vse finančne družbe in neprave družbe, ki se ne ukvarjajo s finančnim posredništvom ali opravljanjem pomožnih finančnih storitev in v katerih se večina njihovih sredstev ali obveznosti ne izvaja na odprtih trgih.

| 10. | Zavarovalne družbe (S.128) |
| --- | --- |

10.

Zavarovalne družbe (S.128)

Podsektor zavarovalne družbe (S.128) sestavljajo vse finančne družbe in neprave družbe, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredništvom kot posledico združevanja tveganj, zlasti v obliki neposrednega zavarovanja ali pozavarovanja.

| 11. | Pokojninski skladi (S.129) |
| --- | --- |

11.

Pokojninski skladi (S.129)

Podsektor pokojninski skladi (S.129) sestavljajo vse finančne družbe in neprave družbe, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredništvom kot posledico združevanja socialnih tveganj in potreb zavarovancev (socialno zavarovanje). Pokojninski skladi kot sistemi socialnega zavarovanja zagotavljajo dohodek po upokojitvi ter pogosto pokojnine za smrt in invalidnost.

| 12. | Država (S.13) |
| --- | --- |

12.

Država (S.13)

Sektor država (S.13) sestavljajo institucionalne enote, ki so netržni proizvajalci, katerih proizvodnja je namenjena individualni in kolektivni potrošnji, in se financirajo z obveznimi plačili enot, ki pripadajo drugim sektorjem, in institucionalne enote, ki se v glavnem ukvarjajo s prerazdeljevanjem nacionalnega dohodka in premoženja.

Sektor država je razdeljen na štiri podsektorje: centralna država (S.1311), regionalna država (S.1312), lokalna država (S.1313) in skladi socialne varnosti (S.1314).

| 13. | Gospodinjstva (S.14) |
| --- | --- |

13.

Gospodinjstva (S.14)

Sektor gospodinjstva (S.14) sestavljajo posamezniki ali skupine posameznikov kot potrošniki in kot podjetniki, ki proizvajajo tržno blago ter nefinančne in finančne storitve (tržni proizvajalci), če blaga in storitev ne proizvajajo ločeni subjekti, ki se obravnavajo kot neprave družbe. Vključeni so tudi posamezniki ali skupine posameznikov kot proizvajalci blaga in nefinančnih storitev za izključno lastno končno porabo.

| 14. | Nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.15) |
| --- | --- |

14.

Nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.15)

Sektor nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.15) sestavljajo nepridobitne institucije, ki so ločene pravne osebe in opravljajo storitve za gospodinjstva ter so zasebni netržni proizvajalci. Njihovi glavni viri so prostovoljni prispevki v gotovini ali v naravi od gospodinjstev v njihovi vlogi kot potrošniki, plačila države in dohodek od lastnine.“

| 3. | del 3 se spremeni na naslednji način:






  (a) | odstavku 2 se doda naslednji stavek:
  „Finančne transakcije vključujejo zlasti odpis dolgov z medsebojnim sporazumom med dolžnikom in upnikom (odpis dolga ali odpust dolga).“; |
| --- | --- | --- |

3.

del 3 se spremeni na naslednji način:

(a)

odstavku 2 se doda naslednji stavek:

„Finančne transakcije vključujejo zlasti odpis dolgov z medsebojnim sporazumom med dolžnikom in upnikom (odpis dolga ali odpust dolga).“

| (b) | prva alinea odstavka 4 se nadomesti z naslednjo:






  „— | Prevrednotenja zaradi cen vključujejo spremembe vrednosti stanj ob koncu obdobja, ki nastanejo v referenčnem obdobju zaradi sprememb referenčne vrednosti, po kateri so zabeležena, tj. dobički ali izgube imetij. Vključujejo tudi spremembe finančnih terjatev zaradi delnih odpisov, ki odražajo dejanske tržne vrednosti finančnih terjatev, s katerimi se lahko trguje.“ |
| --- | --- | --- |

(b)

prva alinea odstavka 4 se nadomesti z naslednjo:

„—

Prevrednotenja zaradi cen vključujejo spremembe vrednosti stanj ob koncu obdobja, ki nastanejo v referenčnem obdobju zaradi sprememb referenčne vrednosti, po kateri so zabeležena, tj. dobički ali izgube imetij. Vključujejo tudi spremembe finančnih terjatev zaradi delnih odpisov, ki odražajo dejanske tržne vrednosti finančnih terjatev, s katerimi se lahko trguje.“

;

| (c) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:






  „5. | Druge spremembe obsega se nanašajo na spremembe obsega sredstev, ki lahko nastanejo na strani vlagatelja zaradi česar koli od naslednjega: (a) spremembe v statističnem zajetju populacije (npr. prerazvrstitev in prestrukturiranje institucionalnih enot (*), (b) prerazvrstitve sredstev, (c) napak v poročanju, ki so bile odpravljene pri podatkih, ki se poročajo samo v omejenem časovnem obdobju, (d) odpisov ali delnih odpisov slabih dolgov, kadar so ti v obliki vrednostnih papirjev, s strani upnikov, (e) sprememb rezidenčnosti vlagatelja. |
| --- | --- | --- |

(c)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.

Druge spremembe obsega se nanašajo na spremembe obsega sredstev, ki lahko nastanejo na strani vlagatelja zaradi česar koli od naslednjega: (a) spremembe v statističnem zajetju populacije (npr. prerazvrstitev in prestrukturiranje institucionalnih enot (*), (b) prerazvrstitve sredstev, (c) napak v poročanju, ki so bile odpravljene pri podatkih, ki se poročajo samo v omejenem časovnem obdobju, (d) odpisov ali delnih odpisov slabih dolgov, kadar so ti v obliki vrednostnih papirjev, s strani upnikov, (e) sprememb rezidenčnosti vlagatelja.

(*)  Na primer, pri združitvah in pripojitvah prenos finančnih sredstev in obveznosti prevzemne družbe, ki obstajajo med prevzeto družbo in tretjimi osebami.“"

---

---

SKLEPI

| 7.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 116/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 116/20

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/731

z dne 6. maja 2015

o določitvi datuma začetka delovanja vizumskega informacijskega sistema (VIS) v sedemnajsti in osemnajsti regiji

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS) (1) ter zlasti člena 48(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Izvedbenim sklepom Komisije 2013/493/EU (2) zajema sedemnajsta regija, v kateri naj bi se začelo zbiranje podatkov in njihovo pošiljanje v vizumski informacijski sistem (VIS) za vse vloge, Armenijo, Azerbajdžan, Belorusijo, Gruzijo, Republiko Moldavijo in Ukrajino, osemnajsta regija, v kateri naj bi se začelo zbiranje podatkov in njihovo pošiljanje v VIS za vse vloge, pa zajema Rusijo. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Izvedbenim sklepom Komisije 2013/493/EU (2) zajema sedemnajsta regija, v kateri naj bi se začelo zbiranje podatkov in njihovo pošiljanje v vizumski informacijski sistem (VIS) za vse vloge, Armenijo, Azerbajdžan, Belorusijo, Gruzijo, Republiko Moldavijo in Ukrajino, osemnajsta regija, v kateri naj bi se začelo zbiranje podatkov in njihovo pošiljanje v VIS za vse vloge, pa zajema Rusijo.

| (2) | Države članice so obvestile Komisijo, da so sprejele vse potrebne tehnične in pravne ukrepe za zbiranje podatkov iz člena 5(1) Uredbe (ES) št. 767/2008 in njihovo pošiljanje v VIS za vse vloge iz navedenih regij, vključno z ukrepi za zbiranje in/ali pošiljanje podatkov v imenu druge države članice. |
| --- | --- |

(2)

Države članice so obvestile Komisijo, da so sprejele vse potrebne tehnične in pravne ukrepe za zbiranje podatkov iz člena 5(1) Uredbe (ES) št. 767/2008 in njihovo pošiljanje v VIS za vse vloge iz navedenih regij, vključno z ukrepi za zbiranje in/ali pošiljanje podatkov v imenu druge države članice.

| (3) | Ker je torej pogoj iz prvega stavka člena 48(3) Uredbe (ES) št. 767/2008 izpolnjen, je treba določiti datum začetka delovanja VIS v sedemnajsti in osemnajsti regiji. |
| --- | --- |

(3)

Ker je torej pogoj iz prvega stavka člena 48(3) Uredbe (ES) št. 767/2008 izpolnjen, je treba določiti datum začetka delovanja VIS v sedemnajsti in osemnajsti regiji.

| (4) | Ker Uredba (ES) št. 767/2008 nadgrajuje schengenski pravni red, se je Danska v skladu s členom 5 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, odločila za prenos Uredbe (ES) št. 767/2008 v svojo nacionalno zakonodajo. Danska je tako v skladu z mednarodnim pravom zavezana izvajati ta sklep. |
| --- | --- |

(4)

Ker Uredba (ES) št. 767/2008 nadgrajuje schengenski pravni red, se je Danska v skladu s členom 5 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, odločila za prenos Uredbe (ES) št. 767/2008 v svojo nacionalno zakonodajo. Danska je tako v skladu z mednarodnim pravom zavezana izvajati ta sklep.

| (5) | Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Združeno kraljestvo v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES (3) ne sodeluje. Ta sklep zato za Združeno kraljestvo ni zavezujoč niti se zanj ne uporablja. |
| --- | --- |

(5)

Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Združeno kraljestvo v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES (3) ne sodeluje. Ta sklep zato za Združeno kraljestvo ni zavezujoč niti se zanj ne uporablja.

| (6) | Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (4) ne sodeluje. Ta sklep zato za Irsko ni zavezujoč niti se zanjo ne uporablja. |
| --- | --- |

(6)

Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (4) ne sodeluje. Ta sklep zato za Irsko ni zavezujoč niti se zanjo ne uporablja.

| (7) | Za Islandijo in Norveško ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (5), ki spadajo na področje iz člena 1(B) Sklepa Sveta 1999/437/ES (6). |
| --- | --- |

(7)

Za Islandijo in Norveško ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (5), ki spadajo na področje iz člena 1(B) Sklepa Sveta 1999/437/ES (6).

| (8) | Za Švico ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (7), ki spadajo na področje iz člena 1(B) Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (8). |
| --- | --- |

(8)

Za Švico ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (7), ki spadajo na področje iz člena 1(B) Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (8).

| (9) | Za Lihtenštajn ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (9), ki spadajo na področje iz člena 1(B) Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (10). |
| --- | --- |

(9)

Za Lihtenštajn ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (9), ki spadajo na področje iz člena 1(B) Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (10).

| (10) | Ta sklep predstavlja akt, ki nadgrajuje schengenski pravni red ali je z njim kako drugače povezan v smislu, kot je ustrezno, člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003, člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005 in člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2011. |
| --- | --- |

(10)

Ta sklep predstavlja akt, ki nadgrajuje schengenski pravni red ali je z njim kako drugače povezan v smislu, kot je ustrezno, člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003, člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005 in člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2011.

| (11) | Zaradi potrebe po določitvi datuma uporabe VIS v sedemnajsti in osemnajsti regiji v bližnji prihodnosti bi moral ta sklep začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(11)

Zaradi potrebe po določitvi datuma uporabe VIS v sedemnajsti in osemnajsti regiji v bližnji prihodnosti bi moral ta sklep začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vizumski informacijski sistem začne v sedemnajsti regiji, določeni s Sklepom 2013/493/EU, delovati 23. junija 2015, v osemnajsti regiji, določeni s Sklepom 2013/493/EU, pa 14. septembra 2015.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 3

Ta sklep se uporablja v skladu s Pogodbama.

V Bruslju, 6. maja 2015

Za Komisijo

Dimitris AVRAMOPOULOS

Član Komisije

---

(1)  UL L 218, 13.8.2008, str. 60.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije 2013/493/EU z dne 30. septembra 2013 o določitvi tretje in hkrati zadnje skupine regij za začetek uporabe vizumskega informacijskega sistema (VIS) (UL L 268, 10.10.2013, str. 13).

2

(3)  Sklep Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 131, 1.6.2000, str. 43).

3

(4)  Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

4

(5)  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

5

(6)  Sklep Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (UL L 176, 10.7.1999, str. 31).

6

(7)  UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

7

(8)  Sklep Sveta 2008/146/ES z dne 28. januarja 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v imenu Evropske skupnosti (UL L 53, 27.2.2008, str. 1).

8

(9)  UL L 160, 18.6.2011, str. 21.

9

(10)  Sklep Sveta 2011/350/EU z dne 7. marca 2011 o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, v zvezi z odpravo kontrol na notranjih mejah in prostim gibanjem oseb, v imenu Evropske unije (UL L 160, 18.6.2011, str. 19).

10

---

SMERNICE

| 7.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 116/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 116/22

---

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2015/732

z dne 16. aprila 2015

o spremembi Smernice (EU) 2015/510 o izvajanju okvira denarne politike Eurosistema (ECB/2014/60) (ECB/2015/20)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti prve alinee člena 3.1, členov 9.2, 12.1, 14.3, 18.2 in prvega odstavka člena 20 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Enotna denarna politika vključuje opredelitev orodij, instrumentov in postopkov, ki jih uporablja Eurosistem, ki ga sestavljajo Evropska centralna banka (ECB) in nacionalne centralne banke tistih držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: nacionalne centralne banke), da bi se ta politika na enoten način izvajala v vseh državah članicah, katerih valuta je euro. |
| --- | --- |

(1)

Enotna denarna politika vključuje opredelitev orodij, instrumentov in postopkov, ki jih uporablja Eurosistem, ki ga sestavljajo Evropska centralna banka (ECB) in nacionalne centralne banke tistih držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: nacionalne centralne banke), da bi se ta politika na enoten način izvajala v vseh državah članicah, katerih valuta je euro.

| (2) | Glede na člen 12.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) je ECB pristojna za oblikovanje enotne denarne politike Unije in za izdajanje smernic, potrebnih za njeno dosledno izvajanje. V skladu s členom 14.3 Statuta ESCB so nacionalne centralne banke dolžne ravnati v skladu s temi smernicami. Zato je ta smernica naslovljena na Eurosistem. Nacionalne centralne banke bodo pravila, določena v tej smernici, izvajale s pogodbenimi dogovori ali predpisi. Nasprotne stranke bodo morale spoštovati omenjena pravila, kot jih bodo nacionalne centralne banke izvajale s temi pogodbenimi dogovori ali predpisi. |
| --- | --- |

(2)

Glede na člen 12.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) je ECB pristojna za oblikovanje enotne denarne politike Unije in za izdajanje smernic, potrebnih za njeno dosledno izvajanje. V skladu s členom 14.3 Statuta ESCB so nacionalne centralne banke dolžne ravnati v skladu s temi smernicami. Zato je ta smernica naslovljena na Eurosistem. Nacionalne centralne banke bodo pravila, določena v tej smernici, izvajale s pogodbenimi dogovori ali predpisi. Nasprotne stranke bodo morale spoštovati omenjena pravila, kot jih bodo nacionalne centralne banke izvajale s temi pogodbenimi dogovori ali predpisi.

| (3) | Prva alinea člena 18.1 Statuta ESCB omogoča, da Eurosistem posreduje na finančnih trgih z dokončnimi nakupi in prodajami (promptno in terminsko) ali z začasnimi nakupi in s posojanjem ali zadolževanjem na podlagi terjatev in tržnih instrumentov, izraženih v eurih ali drugih valutah, pa tudi plemenitih kovinah. Druga alinea člena 18.1 omogoča, da Eurosistem sklepa kreditne posle s kreditnimi institucijami in drugimi udeleženci na trgu. |
| --- | --- |

(3)

Prva alinea člena 18.1 Statuta ESCB omogoča, da Eurosistem posreduje na finančnih trgih z dokončnimi nakupi in prodajami (promptno in terminsko) ali z začasnimi nakupi in s posojanjem ali zadolževanjem na podlagi terjatev in tržnih instrumentov, izraženih v eurih ali drugih valutah, pa tudi plemenitih kovinah. Druga alinea člena 18.1 omogoča, da Eurosistem sklepa kreditne posle s kreditnimi institucijami in drugimi udeleženci na trgu.

| (4) | Za zaščito Eurosistema pred tveganjem nasprotne stranke druga alinea člena 18.1 Statuta ESCB določa, da mora Eurosistem sklepati kreditne posle s kreditnimi institucijami in drugimi udeleženci na trgu na podlagi ustreznega zavarovanja posojil. |
| --- | --- |

(4)

Za zaščito Eurosistema pred tveganjem nasprotne stranke druga alinea člena 18.1 Statuta ESCB določa, da mora Eurosistem sklepati kreditne posle s kreditnimi institucijami in drugimi udeleženci na trgu na podlagi ustreznega zavarovanja posojil.

| (5) | Za zagotovitev enake obravnave nasprotnih strank ter povečanje operativne učinkovitosti in preglednosti mora finančno premoženje izpolnjevati določene enotne kriterije v vseh državah članicah, katerih valuta je euro, da bi bilo primerno kot zavarovanje pri kreditnih poslih Eurosistema. |
| --- | --- |

(5)

Za zagotovitev enake obravnave nasprotnih strank ter povečanje operativne učinkovitosti in preglednosti mora finančno premoženje izpolnjevati določene enotne kriterije v vseh državah članicah, katerih valuta je euro, da bi bilo primerno kot zavarovanje pri kreditnih poslih Eurosistema.

| (6) | Eurosistem je razvil enoten okvir za finančno premoženje, ki je primerno kot zavarovanje, tako da se vsi kreditni posli Eurosistema opravljajo na usklajen način s pomočjo izvajanja te smernice v vseh državah članicah, katerih valuta je euro. |
| --- | --- |

(6)

Eurosistem je razvil enoten okvir za finančno premoženje, ki je primerno kot zavarovanje, tako da se vsi kreditni posli Eurosistema opravljajo na usklajen način s pomočjo izvajanja te smernice v vseh državah članicah, katerih valuta je euro.

| (7) | Smernico Evropske centralne banke (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (1) bi bilo treba spremeniti, da bi odražala spremembe sistema zavarovanj v Eurosistemu v zvezi s sprejemljivimi strukturami kuponov za tržno finančno premoženje. |
| --- | --- |

(7)

Smernico Evropske centralne banke (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (1) bi bilo treba spremeniti, da bi odražala spremembe sistema zavarovanj v Eurosistemu v zvezi s sprejemljivimi strukturami kuponov za tržno finančno premoženje.

| (8) | Zato bi bilo treba Smernico (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(8)

Zato bi bilo treba Smernico (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:

Člen 1

Člen 63 Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) se nadomesti z naslednjim:

„Člen 63

Sprejemljive strukture kuponov za tržno finančno premoženje

1.   Dolžniški instrumenti so primerni, če imajo do zapadlosti naslednje strukture kuponov:

| (a) | fiksni ali večstopenjski kuponi ali so brezkuponski instrumenti, z vnaprej določenim razporedom kuponov in vnaprej določenimi vrednostmi kuponov, ki ne morejo povzročiti negativnega denarnega toka; ali |
| --- | --- |

(a)

fiksni ali večstopenjski kuponi ali so brezkuponski instrumenti, z vnaprej določenim razporedom kuponov in vnaprej določenimi vrednostmi kuponov, ki ne morejo povzročiti negativnega denarnega toka; ali

| (b) | variabilni kuponi, ki ne smejo povzročiti negativnega denarnega toka in imajo naslednjo strukturo: obrestna mera kupona = (referenčna mera * l) ± x, pri čemer je f ≤ obrestna mera kupona ≤ c, kjer velja:






  (i) | referenčna mera je v posameznem trenutku samo eno od naslednjega:






  — | obrestna mera na eurskem denarnem trgu, tj. EURIBOR, LIBOR ali podoben indeks, |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

variabilni kuponi, ki ne smejo povzročiti negativnega denarnega toka in imajo naslednjo strukturo: obrestna mera kupona = (referenčna mera * l) ± x, pri čemer je f ≤ obrestna mera kupona ≤ c, kjer velja:

(i)

referenčna mera je v posameznem trenutku samo eno od naslednjega:

—

obrestna mera na eurskem denarnem trgu, tj. EURIBOR, LIBOR ali podoben indeks,

| — | stopnja za zamenjave s konstantno zapadlostjo, npr. CMS, EIISDA, EUSA, |
| --- | --- |

—

stopnja za zamenjave s konstantno zapadlostjo, npr. CMS, EIISDA, EUSA,

| — | donosnost državne obveznice iz euroobmočja ali indeksa več državnih obveznic iz euroobmočja z zapadlostjo enega leta ali manj, |
| --- | --- |

—

donosnost državne obveznice iz euroobmočja ali indeksa več državnih obveznic iz euroobmočja z zapadlostjo enega leta ali manj,

| — | indeks inflacije v euroobmočju; in |
| --- | --- |

—

indeks inflacije v euroobmočju; in

| (ii) | f (spodnja meja), c (zgornja meja), l (faktor vzvoda) in x (pribitek) so, če so prisotni, številke, ki so vnaprej opredeljene ob izdaji ali se lahko skozi čas spreminjajo samo v skladu z načrtom, vnaprej opredeljenim ob izdaji, pri čemer sta f in c večja od nič ali enaka nič, l pa je večji od nič v celotni življenjski dobi finančnega premoženja. Pri variabilnih kuponih, kjer je referenčna mera indeks inflacije, mora biti I enak ena. |
| --- | --- |

(ii)

f (spodnja meja), c (zgornja meja), l (faktor vzvoda) in x (pribitek) so, če so prisotni, številke, ki so vnaprej opredeljene ob izdaji ali se lahko skozi čas spreminjajo samo v skladu z načrtom, vnaprej opredeljenim ob izdaji, pri čemer sta f in c večja od nič ali enaka nič, l pa je večji od nič v celotni življenjski dobi finančnega premoženja. Pri variabilnih kuponih, kjer je referenčna mera indeks inflacije, mora biti I enak ena.

2.   Struktura kupona, ki ni v skladu z odstavkom 1, ni primerna, vključno s primeri, ko je neskladen samo del strukture plačil, na primer premija.

3.   Za namene tega člena in v primeru, da ima finančno premoženje fiksni večstopenjski ali variabilni večstopenjski kupon, temelji ocenjevanje strukture zadevnega kupona na celotni življenjski dobi finančnega premoženja, z upoštevanjem prihodnjih in preteklih kuponov.

4.   Sprejemljive strukture kuponov ne smejo imeti opcij za izdajatelja, tj. v celotni življenjski dobi finančnega premoženja, upoštevajoč pri tem prihodnje in pretekle kupone, ne sme priti do spremembe strukture kupona, ki bi bila odvisna od odločitve izdajatelja.“

Člen 2

Začetek učinkovanja in izvedba

1.   Ta smernica začne učinkovati na dan, ko so o njej uradno obveščene nacionalne centralne banke.

2.   Nacionalne centralne banke sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za uskladitev s to smernico, in jih uporabljajo od 1. maja 2015. O besedilih in sredstvih, ki se nanašajo na te ukrepe, obvestijo Evropsko centralno banko najpozneje do 24. aprila 2015.

Člen 3

Naslovniki

Ta smernica je naslovljena na vse centralne banke Eurosistema.

V Frankfurtu na Majni, 16. aprila 2015

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  Smernica Evropske centralne banke (EU) 2015/510 z dne 19. decembra 2014 o izvajanju okvira denarne politike Eurosistema (ECB/2014/60) (UL L 91, 2.4.2015, str. 3).

1

---