# Euroopa Liidu L 41/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 41 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik18. veebruar 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 41

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik18. veebruar 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/222, 5. veebruar 2016, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [ម្រេចកំពត (Mrech Kampot) / Poivre de Kampot (KGT)] | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/223, 17. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks menetlus Hiina ja Vietnami tootjate teatavate turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotluste hindamiseks ning täidetakse Euroopa Kohtu otsust liidetud kohtuasjades C-659/13 ja C-34/14 | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/224, 17. veebruar 2016, millega muudetakse rakendusmäärusi (EL) nr 947/2014 ja (EL) nr 948/2014 seoses või ja lõssipulbri eraladustusabi taotluste esitamise viimase päevaga | 8 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/225, 17. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks maksimaalne tootekogus liikmesriikide kaupa ja kehtestatakse selliste taotluste esitamise tähtaeg, mis hõlmavad erakorralist eraladustusabi delegeeritud määruses (EL) 2015/1852 sätestatud teatavate juustude kasutamata koguste puhul | 10 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/226, 17. veebruar 2016, millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 999/2014, millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 13 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/227, 17. veebruar 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 17 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2016/228, 14. juuli 2015, kriisilahendusmenetluse kohta | 20 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2016/229, 16. veebruar 2016, millega nimetatakse ametisse Taani Kuningriigi esitatud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liige | 22 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/230, 17. veebruar 2016, millega muudetakse rakendusotsust 2014/908/EL seoses selliste kolmandate riikide ja territooriumide loeteludega, mille järelevalve- ja regulatiivseid nõudeid loetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 kohaselt riskipositsioonide käsitlemisel samaväärseks (
  1
  ) | 23 |
| | | SUUNISED |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2016/231, 26. november 2015, millega muudetakse suunist EKP/2011/23 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta välisstatistika valdkonnas (EKP/2015/39) | 28 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/222, 5. veebruar 2016, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [ម្រេចកំពត (Mrech Kampot) / Poivre de Kampot (KGT)]

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/223, 17. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks menetlus Hiina ja Vietnami tootjate teatavate turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotluste hindamiseks ning täidetakse Euroopa Kohtu otsust liidetud kohtuasjades C-659/13 ja C-34/14

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/224, 17. veebruar 2016, millega muudetakse rakendusmäärusi (EL) nr 947/2014 ja (EL) nr 948/2014 seoses või ja lõssipulbri eraladustusabi taotluste esitamise viimase päevaga

8

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/225, 17. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks maksimaalne tootekogus liikmesriikide kaupa ja kehtestatakse selliste taotluste esitamise tähtaeg, mis hõlmavad erakorralist eraladustusabi delegeeritud määruses (EL) 2015/1852 sätestatud teatavate juustude kasutamata koguste puhul

10

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/226, 17. veebruar 2016, millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 999/2014, millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

13

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/227, 17. veebruar 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

17

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2016/228, 14. juuli 2015, kriisilahendusmenetluse kohta

20

*

Nõukogu otsus (EL) 2016/229, 16. veebruar 2016, millega nimetatakse ametisse Taani Kuningriigi esitatud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liige

22

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/230, 17. veebruar 2016, millega muudetakse rakendusotsust 2014/908/EL seoses selliste kolmandate riikide ja territooriumide loeteludega, mille järelevalve- ja regulatiivseid nõudeid loetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 kohaselt riskipositsioonide käsitlemisel samaväärseks (
  1
  )

1

23

SUUNISED

*

Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2016/231, 26. november 2015, millega muudetakse suunist EKP/2011/23 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta välisstatistika valdkonnas (EKP/2015/39)

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 18.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 41/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 41/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/222,

5. veebruar 2016,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [ម្រេចកំពត (Mrech Kampot) / Poivre de Kampot (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Kambodža taotlus registreerida nimetus „ម្រេចកំពត” (Mrech Kampot) / „Poivre de Kampot” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Kambodža taotlus registreerida nimetus „ម្រេចកំពត” (Mrech Kampot) / „Poivre de Kampot” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „ម្រេចកំពត” (Mrech Kampot) / „Poivre de Kampot” registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „ម្រេចកំពត” (Mrech Kampot) / „Poivre de Kampot” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „ម្រេចកំពត” (Mrech Kampot) / „Poivre de Kampot” (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.8 „Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)” kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. veebruar 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 265, 13.8.2015, lk 7.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 18.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 41/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 41/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/223,

17. veebruar 2016,

millega määratakse kindlaks menetlus Hiina ja Vietnami tootjate teatavate turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotluste hindamiseks ning täidetakse Euroopa Kohtu otsust liidetud kohtuasjades C-659/13 ja C-34/14

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 266,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus”), eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | Komisjon võttis 23. märtsil 2006. aastal vastu määruse (EÜ) nr 553/2006, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) ja Vietnamist pärit nahast pealsetega jalatsite (edaspidi „jalatsid”) impordi suhtes ajutised dumpinguvastased tollimaksud (edaspidi „ajutine määrus”) (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisjon võttis 23. märtsil 2006. aastal vastu määruse (EÜ) nr 553/2006, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) ja Vietnamist pärit nahast pealsetega jalatsite (edaspidi „jalatsid”) impordi suhtes ajutised dumpinguvastased tollimaksud (edaspidi „ajutine määrus”) (2).

2

| (2) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1472/2006 (3) (edaspidi „nõukogu määrus (EÜ) nr 1472/2006” või „vaidlustatud määrus”) kehtestas nõukogu Vietnamist ja HRVst pärit teatavate nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes kaheks aastaks lõplikud dumpinguvastased tollimaksud vahemikus 9,7–16,5 %. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1472/2006 (3) (edaspidi „nõukogu määrus (EÜ) nr 1472/2006” või „vaidlustatud määrus”) kehtestas nõukogu Vietnamist ja HRVst pärit teatavate nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes kaheks aastaks lõplikud dumpinguvastased tollimaksud vahemikus 9,7–16,5 %.

3

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 388/2008 (4) laiendas nõukogu teatavate HRVst pärit nahast pealsetega jalatsite impordi kohta kehtestatud lõplikke dumpinguvastaseid meetmeid Aomeni erihalduspiirkonnast lähetatud impordile olenemata sellest, kas need imporditud tooted on deklareeritud Aomeni erihalduspiirkonnast pärinevatena või mitte. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 388/2008 (4) laiendas nõukogu teatavate HRVst pärit nahast pealsetega jalatsite impordi kohta kehtestatud lõplikke dumpinguvastaseid meetmeid Aomeni erihalduspiirkonnast lähetatud impordile olenemata sellest, kas need imporditud tooted on deklareeritud Aomeni erihalduspiirkonnast pärinevatena või mitte.

4

| (4) | Pärast 3. oktoobril 2008. aastal algatatud aegumise läbivaatamist (5) pikendas nõukogu dumpinguvastaste meetmete kehtivust nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1294/2009 (6) (edaspidi „rakendusmäärus (EL) nr 1294/2009”) veel 15 kuu võrra ehk kuni 31. märtsini 2011, mil meetmed kaotasid kehtivuse. |
| --- | --- |

(4)

Pärast 3. oktoobril 2008. aastal algatatud aegumise läbivaatamist (5) pikendas nõukogu dumpinguvastaste meetmete kehtivust nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1294/2009 (6) (edaspidi „rakendusmäärus (EL) nr 1294/2009”) veel 15 kuu võrra ehk kuni 31. märtsini 2011, mil meetmed kaotasid kehtivuse.

5

6

| (5) | Äriühingud Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd ja Risen Footwear (HK) Co Ltd ning samuti äriühing Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd (edaspidi „apellandid”) esitasid vaidlustatud määruse kohta hagid Esimese Astme Kohtule (nüüd: Euroopa Liidu Üldkohus). Üldkohus jättis need hagid rahuldamata 4. märtsi 2010. aasta otsusega kohtuasjas T-401/06: Brosmann Footwear (HK) jt vs. nõukogu (EKL 2010, lk II-671) ning 4. märtsi 2010. aasta otsusega liidetud kohtuasjades T-407/06 ja T-408/06: Zhejiang Aokang Shoes ja Wenzhou Taima Shoes vs. nõukogu (EKL 2010, lk II-747) (edaspidi „Üldkohtu otsused”). |
| --- | --- |

(5)

Äriühingud Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd ja Risen Footwear (HK) Co Ltd ning samuti äriühing Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd (edaspidi „apellandid”) esitasid vaidlustatud määruse kohta hagid Esimese Astme Kohtule (nüüd: Euroopa Liidu Üldkohus). Üldkohus jättis need hagid rahuldamata 4. märtsi 2010. aasta otsusega kohtuasjas T-401/06: Brosmann Footwear (HK) jt vs. nõukogu (EKL 2010, lk II-671) ning 4. märtsi 2010. aasta otsusega liidetud kohtuasjades T-407/06 ja T-408/06: Zhejiang Aokang Shoes ja Wenzhou Taima Shoes vs. nõukogu (EKL 2010, lk II-747) (edaspidi „Üldkohtu otsused”).

vs

vs

| (6) | Apellandid kaebasid need otsused edasi. Euroopa Kohus tühistas 2. veebruaril 2012. aastal kohtuasjas C-249/10 P: Brosmann jt ja 15. novembril 2012. aastal kohtuasjas C-247/10 P: Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd tehtud otsustega Üldkohtu otsused. Euroopa Kohus leidis, et Üldkohus on õigusnormi rikkunud, kui ta järeldas, et komisjonil ei olnud kohustust vaadata läbi alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktidele b ja c tuginevaid turumajandusliku kohtlemise taotlusi, mille esitasid valimisse kaasamata ettevõtjad (kohtuasjas C-249/10 P tehtud otsuse punkt 36 ning kohtuasjas C-247/10 P tehtud otsuse punktid 29 ja 32). |
| --- | --- |

(6)

Apellandid kaebasid need otsused edasi. Euroopa Kohus tühistas 2. veebruaril 2012. aastal kohtuasjas C-249/10 P: Brosmann jt ja 15. novembril 2012. aastal kohtuasjas C-247/10 P: Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd tehtud otsustega Üldkohtu otsused. Euroopa Kohus leidis, et Üldkohus on õigusnormi rikkunud, kui ta järeldas, et komisjonil ei olnud kohustust vaadata läbi alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktidele b ja c tuginevaid turumajandusliku kohtlemise taotlusi, mille esitasid valimisse kaasamata ettevõtjad (kohtuasjas C-249/10 P tehtud otsuse punkt 36 ning kohtuasjas C-247/10 P tehtud otsuse punktid 29 ja 32).

| (7) | Seejärel tegi Euroopa Kohus ise asjas otsuse. Kohus sedastas, et „[...] komisjon oleks pidanud kontrollima apellantide poolt talle algmääruse artikli 2 lõike 7 punktide b ja c alusel esitatud dokumenteeritud taotlusi, et vaidlusaluses määruses käsitletud dumpinguvastase menetluse raames kohaldataks neile turumajanduslikku kohtlemist. Seejärel tuleb tunnistada, et ei ole välistatud, et sellise uurimise tagajärjel oleks neile määratud lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis erineb neile vaidlusaluse määruse artikli 1 lõike 3 alusel kehtestatud 16,5 % suurusest tollimaksust. Nimelt ilmneb samast sättest, et vaid ühele valimisse kaasatud Hiina ettevõtjale, kellele kohaldati turumajanduslikku kohtlemist, määrati lõplikuks dumpinguvastaseks tollimaksuks 9,7 %. Nagu ilmneb käesoleva kohtuotsuse punktist 38, oleks juhul, kui komisjon oleks tuvastanud, et ka apellantide suhtes kehtivad turumajanduse tingimused, tulnud nende suhtes olukorras, kus neile ei olnud võimalik arvutada individuaalset dumpinguvastast tollimaksu, kohaldada viimati mainitud määra” (kohtuasjas C-249/10 P tehtud otsuse punkt 42 ja kohtuasjas C-247/10 P tehtud otsuse punkt 36). |
| --- | --- |

(7)

Seejärel tegi Euroopa Kohus ise asjas otsuse. Kohus sedastas, et „[...] komisjon oleks pidanud kontrollima apellantide poolt talle algmääruse artikli 2 lõike 7 punktide b ja c alusel esitatud dokumenteeritud taotlusi, et vaidlusaluses määruses käsitletud dumpinguvastase menetluse raames kohaldataks neile turumajanduslikku kohtlemist. Seejärel tuleb tunnistada, et ei ole välistatud, et sellise uurimise tagajärjel oleks neile määratud lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis erineb neile vaidlusaluse määruse artikli 1 lõike 3 alusel kehtestatud 16,5 % suurusest tollimaksust. Nimelt ilmneb samast sättest, et vaid ühele valimisse kaasatud Hiina ettevõtjale, kellele kohaldati turumajanduslikku kohtlemist, määrati lõplikuks dumpinguvastaseks tollimaksuks 9,7 %. Nagu ilmneb käesoleva kohtuotsuse punktist 38, oleks juhul, kui komisjon oleks tuvastanud, et ka apellantide suhtes kehtivad turumajanduse tingimused, tulnud nende suhtes olukorras, kus neile ei olnud võimalik arvutada individuaalset dumpinguvastast tollimaksu, kohaldada viimati mainitud määra” (kohtuasjas C-249/10 P tehtud otsuse punkt 42 ja kohtuasjas C-247/10 P tehtud otsuse punkt 36).

| (8) | Selle tulemusel tühistas kohus vaidlustatud määruse selles osas, mis puudutas apellante. |
| --- | --- |

(8)

Selle tulemusel tühistas kohus vaidlustatud määruse selles osas, mis puudutas apellante.

| (9) | 2013. aasta oktoobris kuulutas komisjon Euroopa Liidu Teatajas (7) avaldatud teatises, et ta oli otsustanud taasalustada dumpinguvastast menetlust täpselt sellest punktist, milles tekkis õigusvastasus, ning uurida, kas turumajanduslikud tingimused kehtisid asjaomaste eksportivate tootjate suhtes ajavahemikus 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005, ning kutsus huvitatud isikuid endast teada andma. |
| --- | --- |

(9)

2013. aasta oktoobris kuulutas komisjon Euroopa Liidu Teatajas (7) avaldatud teatises, et ta oli otsustanud taasalustada dumpinguvastast menetlust täpselt sellest punktist, milles tekkis õigusvastasus, ning uurida, kas turumajanduslikud tingimused kehtisid asjaomaste eksportivate tootjate suhtes ajavahemikus 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005, ning kutsus huvitatud isikuid endast teada andma.

Euroopa Liidu Teatajas

7

| (10) | 2014. aasta märtsis lükkas nõukogu oma rakendusmäärusega 2014/149/EL (8) tagasi komisjoni ettepaneku võtta vastu nõukogu rakendusmäärus, millega kehtestatakse uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit ning äriühingute Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co Ltd ja Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd toodetud nahast pealsetega jalatsite suhtes ning millega nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks, ning lõpetas nimetatud tootjatega seotud menetlused. Nõukogu oli seisukohal, et kõnealustelt eksportivatelt tootjatelt jalatseid ostnud importijatel, kellele pädevad riiklikud ametiasutused on vastavalt 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/1992 (9) (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, edaspidi „ühenduse tolliseadustik”) artiklile 236 hüvitanud asjaomased tollimaksud, on õiguspärased ootused vastavalt vaidlustatud määruse artikli 1 lõikele 4, millega muudeti ühenduse tolliseadustiku sätted, eelkõige selle artikkel 221, kohaldatavaks tollimaksude kogumise suhtes, mis pandaks komisjoni ettepaneku vastuvõtmise läbi kahtluse alla. |
| --- | --- |

(10)

2014. aasta märtsis lükkas nõukogu oma rakendusmäärusega 2014/149/EL (8) tagasi komisjoni ettepaneku võtta vastu nõukogu rakendusmäärus, millega kehtestatakse uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit ning äriühingute Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co Ltd ja Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd toodetud nahast pealsetega jalatsite suhtes ning millega nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks, ning lõpetas nimetatud tootjatega seotud menetlused. Nõukogu oli seisukohal, et kõnealustelt eksportivatelt tootjatelt jalatseid ostnud importijatel, kellele pädevad riiklikud ametiasutused on vastavalt 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/1992 (9) (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, edaspidi „ühenduse tolliseadustik”) artiklile 236 hüvitanud asjaomased tollimaksud, on õiguspärased ootused vastavalt vaidlustatud määruse artikli 1 lõikele 4, millega muudeti ühenduse tolliseadustiku sätted, eelkõige selle artikkel 221, kohaldatavaks tollimaksude kogumise suhtes, mis pandaks komisjoni ettepaneku vastuvõtmise läbi kahtluse alla.

8

9

| (11) | Kaks asjaomase toote importijat, C&J Clark International Ltd. ja Puma SE, vaidlustasid teatavate Hiinast ja Vietnamist pärit jalatsite impordile kehtestatud dumpinguvastased meetmed, viidates oma riiklikes kohtutes põhjendustes 5–7 nimetatud kohtupraktikale, millega anti asi eelotsuse tegemiseks Euroopa Kohtule. |
| --- | --- |

(11)

Kaks asjaomase toote importijat, C&J Clark International Ltd. ja Puma SE, vaidlustasid teatavate Hiinast ja Vietnamist pärit jalatsite impordile kehtestatud dumpinguvastased meetmed, viidates oma riiklikes kohtutes põhjendustes 5–7 nimetatud kohtupraktikale, millega anti asi eelotsuse tegemiseks Euroopa Kohtule.

| (12) | Euroopa Kohus tunnistas liidetud kohtuasjades C-659/13 C & J Clark International Limited ja C-34/14 Puma SE määruse (EÜ) nr 1472/2006 ja rakendusmääruse (EL) 1294/2009 kehtetuks, kuivõrd Euroopa Komisjon ei vaadanud läbi turumajandusliku kohtlemise ja individuaalse kohtlemise taotlusi, mille esitasid valimisse mittekuuluvad HRV ja Vietnami eksportivad tootjad, mis on vastuolus nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 (10) artikli 2 lõike 7 punktis b ja artikli 9 lõikes 5 sätestatud nõuetega (edaspidi „kohtuotsused”). |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Kohus tunnistas liidetud kohtuasjades C-659/13 C & J Clark International Limited ja C-34/14 Puma SE määruse (EÜ) nr 1472/2006 ja rakendusmääruse (EL) 1294/2009 kehtetuks, kuivõrd Euroopa Komisjon ei vaadanud läbi turumajandusliku kohtlemise ja individuaalse kohtlemise taotlusi, mille esitasid valimisse mittekuuluvad HRV ja Vietnami eksportivad tootjad, mis on vastuolus nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 (10) artikli 2 lõike 7 punktis b ja artikli 9 lõikes 5 sätestatud nõuetega (edaspidi „kohtuotsused”).

10

| (13) | ELi toimimise lepingu artiklis 266 nõutakse institutsioonidelt Euroopa Kohtu otsuste täitmiseks vajalike meetmete võtmist. Institutsioonide vastuvõetud akti tühistamise korral haldusmenetluse, näiteks dumpinguvastase menetluse kontekstis tähendab Euroopa Kohtu otsuse täitmine tühistatud akti asendamist uue aktiga, millest on kõrvaldatud Euroopa Kohtu määratletud õigusvastasus (Asterise kohtuotsus) (11). |
| --- | --- |

(13)

ELi toimimise lepingu artiklis 266 nõutakse institutsioonidelt Euroopa Kohtu otsuste täitmiseks vajalike meetmete võtmist. Institutsioonide vastuvõetud akti tühistamise korral haldusmenetluse, näiteks dumpinguvastase menetluse kontekstis tähendab Euroopa Kohtu otsuse täitmine tühistatud akti asendamist uue aktiga, millest on kõrvaldatud Euroopa Kohtu määratletud õigusvastasus (Asterise kohtuotsus) (11).

11

| (14) | Euroopa Kohtu praktika kohaselt võib tühistatud akti asendamise eesmärgil toimuvat menetlust jätkata hetkest, mil see õigusvastasus aset leidis (12). See tähendab eelkõige, et olukorras, kus haldusmenetluse lõpetamise akt tühistatakse, ei pruugi see tühistamine tingimata mõjutada ettevalmistavaid akte, näiteks dumpinguvastase menetluse algatamist käsitlevaid akte. Olukorras, kus tühistatakse määrus, millega kehtestati lõplikud dumpinguvastased meetmed, tähendab see seda, et pärast tühistamist on dumpinguvastane menetlus ikka veel pooleli, sest akt, millega kõnealune dumpinguvastane menetlus lõpetati, on liidu õiguskorrast kadunud, (13) välja arvatud juhul, kui õigusvastasus tekkis menetluse algatamise etapis. |
| --- | --- |

(14)

Euroopa Kohtu praktika kohaselt võib tühistatud akti asendamise eesmärgil toimuvat menetlust jätkata hetkest, mil see õigusvastasus aset leidis (12). See tähendab eelkõige, et olukorras, kus haldusmenetluse lõpetamise akt tühistatakse, ei pruugi see tühistamine tingimata mõjutada ettevalmistavaid akte, näiteks dumpinguvastase menetluse algatamist käsitlevaid akte. Olukorras, kus tühistatakse määrus, millega kehtestati lõplikud dumpinguvastased meetmed, tähendab see seda, et pärast tühistamist on dumpinguvastane menetlus ikka veel pooleli, sest akt, millega kõnealune dumpinguvastane menetlus lõpetati, on liidu õiguskorrast kadunud, (13) välja arvatud juhul, kui õigusvastasus tekkis menetluse algatamise etapis.

12

13

| (15) | Peale asjaolu, et institutsioonid ei vaadanud läbi turumajandusliku kohtlemise ja individuaalse kohtlemise taotlusi, mille esitasid valimisse mittekuuluvad HRV ja Vietnami eksportivad tootjad, jäävad kõik muud määruses (EÜ) nr 1472/2006 ja rakendusmääruses (EL) nr 1294/2009 tehtud järeldused kehtima. |
| --- | --- |

(15)

Peale asjaolu, et institutsioonid ei vaadanud läbi turumajandusliku kohtlemise ja individuaalse kohtlemise taotlusi, mille esitasid valimisse mittekuuluvad HRV ja Vietnami eksportivad tootjad, jäävad kõik muud määruses (EÜ) nr 1472/2006 ja rakendusmääruses (EL) nr 1294/2009 tehtud järeldused kehtima.

| (16) | Käesoleva juhtumi puhul tekkis õigusvastasus pärast menetluse algatamist. Sellest tulenevalt otsustas komisjon jätkata käesolevat dumpinguvastast menetlust, mis oli õigusvastasuse tekkimise ajal ikka veel pooleli, ning kontrollida, kas ajavahemikul 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005 kehtisid asjaomaste eksportivate tootjate suhtes turumajanduslikud tingimused. |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva juhtumi puhul tekkis õigusvastasus pärast menetluse algatamist. Sellest tulenevalt otsustas komisjon jätkata käesolevat dumpinguvastast menetlust, mis oli õigusvastasuse tekkimise ajal ikka veel pooleli, ning kontrollida, kas ajavahemikul 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005 kehtisid asjaomaste eksportivate tootjate suhtes turumajanduslikud tingimused.

| (17) | Ettevõtjate C&J Clark International Ltd. ja Puma SE impordi puhul hindab komisjon kõiki esitatud turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotlusi. |
| --- | --- |

(17)

Ettevõtjate C&J Clark International Ltd. ja Puma SE impordi puhul hindab komisjon kõiki esitatud turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotlusi.

| (18) | On asjakohane anda riiklikele tolliametitele alusmääruse artikli 14 alusel korraldus neid tollimakse seni mitte hüvitada. Komisjon viib kõnealuse hindamise läbi kaheksa kuu jooksul pärast kohtuotsuse tegemist. |
| --- | --- |

(18)

On asjakohane anda riiklikele tolliametitele alusmääruse artikli 14 alusel korraldus neid tollimakse seni mitte hüvitada. Komisjon viib kõnealuse hindamise läbi kaheksa kuu jooksul pärast kohtuotsuse tegemist.

| (19) | Muude importijate impordi puhul, kes ei ole ise tühistamist taotlenud ja kes saavad seega vastavalt ühenduse tolliseadustiku artiklile 236 tugineda oma dumpinguvastase tollimaksu hüvitamise taotlustes kohtuotsusele, hindab komisjon ressursside tõhusa kasutamise nimel üksnes nende eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise ja individuaalse kohtlemise taotlusi, kes on seotud riiklikele tolliametitele õigeaegselt ja õigesti vormistatult esitatud hüvitamistaotlustega. Komisjon märgib, et vastavalt ühenduse tolliseadustiku artikli 236 lõikele 2 makstakse impordi- või eksporditollimaks tagasi või seda vähendatakse taotluse alusel, mis tuleb esitada asjakohasele tolliasutusele kolme aasta jooksul arvestades kuupäevast, kui selle tollimaksu summa võlgnikule teatati. Komisjon märgib ka, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise määruse kehtetuks tunnistamine ei kujuta endast ettenägematut asjaolu nimetatud sätte tähenduses, mis võimaldaks pikendada kolmeaastast tähtaega, mille jooksul importija saab taotleda vastavalt kõnealusele määrusele tasutud imporditollimaksude hüvitamist. |
| --- | --- |

(19)

Muude importijate impordi puhul, kes ei ole ise tühistamist taotlenud ja kes saavad seega vastavalt ühenduse tolliseadustiku artiklile 236 tugineda oma dumpinguvastase tollimaksu hüvitamise taotlustes kohtuotsusele, hindab komisjon ressursside tõhusa kasutamise nimel üksnes nende eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise ja individuaalse kohtlemise taotlusi, kes on seotud riiklikele tolliametitele õigeaegselt ja õigesti vormistatult esitatud hüvitamistaotlustega. Komisjon märgib, et vastavalt ühenduse tolliseadustiku artikli 236 lõikele 2 makstakse impordi- või eksporditollimaks tagasi või seda vähendatakse taotluse alusel, mis tuleb esitada asjakohasele tolliasutusele kolme aasta jooksul arvestades kuupäevast, kui selle tollimaksu summa võlgnikule teatati. Komisjon märgib ka, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise määruse kehtetuks tunnistamine ei kujuta endast ettenägematut asjaolu nimetatud sätte tähenduses, mis võimaldaks pikendada kolmeaastast tähtaega, mille jooksul importija saab taotleda vastavalt kõnealusele määrusele tasutud imporditollimaksude hüvitamist.

B.   LIIDETUD KOHTUASJADES C-659/13 JA C-34/14 TEHTUD EUROOPA KOHTU OTSUSTE RAKENDAMINE

LIIDETUD KOHTUASJADES C-659/13 JA C-34/14 TEHTUD EUROOPA KOHTU OTSUSTE RAKENDAMINE

| (20) | Kui institutsioonide õigusakt on tunnistatud Euroopa Kohtu eelotsusega kehtetuks, on sellel kohtuotsusel erga omnes mõju, (14) nimelt ei piirdu see apellandiga riikliku kohtu ees, kes edastab küsimuse Euroopa Kohtule. Sellises olukorras on komisjon seega kohustatud rakendama kohtuotsust kõigi meetme tühistamiseni viinud õigusvastasusest mõjutatud isikute suhtes. |
| --- | --- |

(20)

Kui institutsioonide õigusakt on tunnistatud Euroopa Kohtu eelotsusega kehtetuks, on sellel kohtuotsusel erga omnes mõju, (14) nimelt ei piirdu see apellandiga riikliku kohtu ees, kes edastab küsimuse Euroopa Kohtule. Sellises olukorras on komisjon seega kohustatud rakendama kohtuotsust kõigi meetme tühistamiseni viinud õigusvastasusest mõjutatud isikute suhtes.

erga omnes

14

| (21) | Komisjonil on võimalik parandada vaidlustatud määruse neid aspekte, mis viisid selle tühistamiseni, jättes samal ajal muutmata osad, mida kohtuotsus (15) ei mõjuta. |
| --- | --- |

(21)

Komisjonil on võimalik parandada vaidlustatud määruse neid aspekte, mis viisid selle tühistamiseni, jättes samal ajal muutmata osad, mida kohtuotsus (15) ei mõjuta.

15

| (22) | Selleks, et tagada ressursside tõhus kasutamine, ei uuri komisjon kõiki valimisse mittekuuluvate Hiina ja Vietnami eksportivate tootjate esitatud turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotlusi uurimise ajal, mille tagajärjel võeti vastu vaidlustatud määrus. Selle asemel loeb komisjon asjakohaseks kohustada riiklikke tolliameteid, kes peavad otsustama dumpinguvastaste tollimaksude tagastamise küsimuse ühenduse tolliseadustiku artikli 236 alusel, (16) edastama hüvitamistaotluse komisjonile ning ootama enne hüvitamist komisjoni hinnangut turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotlusele, ja kui see on asjakohane, dumpinguvastase tollimaksu uuesti kehtestamist sobival tasemel. Sellise kohustuse õiguslik alus on alusmääruse artikkel 14, kus on sätestatud, et tollimaksude kehtestamise määruses täpsustatakse, kuidas liikmesriigid seda koguma peavad. |
| --- | --- |

(22)

Selleks, et tagada ressursside tõhus kasutamine, ei uuri komisjon kõiki valimisse mittekuuluvate Hiina ja Vietnami eksportivate tootjate esitatud turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotlusi uurimise ajal, mille tagajärjel võeti vastu vaidlustatud määrus. Selle asemel loeb komisjon asjakohaseks kohustada riiklikke tolliameteid, kes peavad otsustama dumpinguvastaste tollimaksude tagastamise küsimuse ühenduse tolliseadustiku artikli 236 alusel, (16) edastama hüvitamistaotluse komisjonile ning ootama enne hüvitamist komisjoni hinnangut turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotlusele, ja kui see on asjakohane, dumpinguvastase tollimaksu uuesti kehtestamist sobival tasemel. Sellise kohustuse õiguslik alus on alusmääruse artikkel 14, kus on sätestatud, et tollimaksude kehtestamise määruses täpsustatakse, kuidas liikmesriigid seda koguma peavad.

16

| (23) | Seejärel komisjon kontrollib, kas eksportiv tootja, kelle ekspordi suhtes on esitatud hüvitamisnõue, on tõepoolest taotlenud turumajandusliku või individuaalse kohtlemise hindamist, ja kui on, siis kas sellisele eksportivale tootjale tuleks võimaldada turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist või mitte. |
| --- | --- |

(23)

Seejärel komisjon kontrollib, kas eksportiv tootja, kelle ekspordi suhtes on esitatud hüvitamisnõue, on tõepoolest taotlenud turumajandusliku või individuaalse kohtlemise hindamist, ja kui on, siis kas sellisele eksportivale tootjale tuleks võimaldada turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist või mitte.

| (24) | Komisjon võtab vastu määrused, milles hinnatakse, ja kui see on asjakohane, kehtestatakse uuesti kohaldatav tollimaksumäär. Need kindlaks määratud tollimaksumäärad hakkavad kehtima kuupäevast, mil tühistatud määrus jõustus. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon võtab vastu määrused, milles hinnatakse, ja kui see on asjakohane, kehtestatakse uuesti kohaldatav tollimaksumäär. Need kindlaks määratud tollimaksumäärad hakkavad kehtima kuupäevast, mil tühistatud määrus jõustus.

| (25) | Seepärast on riiklikud tolliametid kohustatud ootama enne ühegi hüvitamisnõude kohta otsuse tegemist selliste uurimiste tulemusi. |
| --- | --- |

(25)

Seepärast on riiklikud tolliametid kohustatud ootama enne ühegi hüvitamisnõude kohta otsuse tegemist selliste uurimiste tulemusi.

| (26) | Komisjon püüab liigsete viivituste vältimiseks järgida turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotluste hindamise alusmääruses sätestatud tähtaega, milleks on kaheksa kuud alates teabe laekumisest riiklikelt tolliametitelt. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon püüab liigsete viivituste vältimiseks järgida turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotluste hindamise alusmääruses sätestatud tähtaega, milleks on kaheksa kuud alates teabe laekumisest riiklikelt tolliametitelt.

C.   JÄRELDUSED

JÄRELDUSED

| (27) | Ettevõtjatele Puma SE ja C&J Clark International Ltd müünud eksportivate tootjate turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotlusi tuleb analüüsida kaheksa kuu jooksul alates kohtuotsuse kuupäevast. |
| --- | --- |

(27)

Ettevõtjatele Puma SE ja C&J Clark International Ltd müünud eksportivate tootjate turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotlusi tuleb analüüsida kaheksa kuu jooksul alates kohtuotsuse kuupäevast.

| (28) | Mis puutub muudele Hiina ja Vietnami eksportivatele tootjatele (peale nende, kelle kohta käib nõukogu rakendusotsus 2014/149/EL ja kellele on osutatud asjakohases esimeses lauses) kehtestatud dumpinguvastasesse tollimaksu, siis peaksid riiklikud tolliametid, kellele on esitatud nimetatud muudelt eksportivatelt tootjatelt pärit ekspordi eest tasutud dumpinguvastase tollimaksu hüvitamise või vähendamise nõue, võtma ühendust komisjoniga, et viimane saaks turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotlust hinnata, ja kui see on asjakohane, kehtestada uuesti dumpinguvastased tollimaksud. |
| --- | --- |

(28)

Mis puutub muudele Hiina ja Vietnami eksportivatele tootjatele (peale nende, kelle kohta käib nõukogu rakendusotsus 2014/149/EL ja kellele on osutatud asjakohases esimeses lauses) kehtestatud dumpinguvastasesse tollimaksu, siis peaksid riiklikud tolliametid, kellele on esitatud nimetatud muudelt eksportivatelt tootjatelt pärit ekspordi eest tasutud dumpinguvastase tollimaksu hüvitamise või vähendamise nõue, võtma ühendust komisjoniga, et viimane saaks turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotlust hinnata, ja kui see on asjakohane, kehtestada uuesti dumpinguvastased tollimaksud.

D.   KOMITEE

KOMITEE

| (29) | Määrus on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(29)

Määrus on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Riiklikud tolliametid, kellele on laekunud ühenduse tolliseadustiku artikli 236 alusel taotlus (mille aluseks on asjaolu, et valimisse mittekuuluv eksportiv tootja on taotlenud turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist) tagastada dumpinguvastane tollimaks, mis kehtestati määrusega (EÜ) nr 1472/2006 või rakendusmäärusega (EL) nr 1294/2009 ja mida kogusid riiklikud tolliametid, edastab tagastamistaotluse koos kõigi tõendavate dokumentidega komisjonile.

2.   Kaheksa kuu jooksul alates taotluse ja tõendavate dokumentide kättesaamisest kontrollib komisjon, kas eksportiv tootja on tõepoolest esitanud turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotluse. Kui see on nii, siis hindab seda taotlust ja kehtestab uuesti pärast teatavakstegemist vastavalt alusmääruse artiklile 20 komisjoni rakendusmäärusega asjakohase tollimaksu.

3.   Riiklikud tolliametid ootavad enne otsuse tegemist dumpinguvastase tollimaksu tagasimaksmise või vähendamise nõude kohta ära komisjoni asjaomase rakendusmääruse tollimaksu uuesti kehtestamise kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. veebruar 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).

1

(2)  
  ELT L 98, 6.4.2006, lk 3.

2

(3)  Nõukogu 5. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1472/2006, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Vietnamist pärit nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning millega nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 275, 6.10.2006, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 29. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 388/2008, millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 1472/2006 teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit nahast pealsetega jalatsite impordi kohta kehtestatud lõplikke dumpinguvastaseid meetmeid Aomeni erihalduspiirkonnast lähetatud sama toote impordi suhtes olenemata sellest, kas need on deklareeritud Aomeni erihalduspiirkonnast pärinevatena või mitte (ELT L 117, 1.5.2008, lk 1).

4

(5)  
  ELT C 251, 3.10.2008, lk 21.

5

(6)  Nõukogu 22. detsembri 2009. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1294/2009, millega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse teatavate Vietnamist ja Hiina Rahvavabariigist pärit nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Aomeni erihalduspiirkonnast lähetatud teatavate nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Aomeni erihalduspiirkonnast pärinevatena või mitte (ELT L 352, 30.12.2009, lk 1).

6

(7)  
  ELT C 295, 11.10.2013, lk 6.

7

(8)  Nõukogu 18. märtsi 2014. aasta rakendusotsus, millega lükatakse tagasi rakendusmääruse ettepanek, millega kehtestatakse uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit ning äriühingute Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co Ltd ja Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd toodetud nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes ning millega nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 82, 20.3.2014, lk 27).

8

(9)  
  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

9

(10)  Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1).

10

(11)  Liidetud kohtuasjad 97/86, 193/86, 99/86 ja 215/86: Asteris AE ja teised ning Kreeka Vabariik vs. komisjon, EKL 1988, lk 2181, punktid 27 ja 28.

11

Asteris AE ja teised ning Kreeka Vabariik vs. komisjon

(12)  Kohtuasi C-415/96: Hispaania vs. komisjon, EKL 1998, lk I-6993, punkt 31; kohtuasi C-458/98 P: Industrie des Poudres Sphériques vs. nõukogu, EKL 2000, lk I-8147, punktid 80–85; kohtuasi T-301/01: Alitalia vs. komisjon, EKL 2008, lk II-1753, punktid 99 ja 142; liidetud kohtuasjad T-267/08 ja T-279/08: Région Nord-Pas de Calais vs. komisjon, EKL 2011, lk II-0000, punkt 83.

12

Hispaania vs. komisjon

Industrie des Poudres Sphériques vs. nõukogu

Alitalia vs. komisjon

Région Nord-Pas de Calais vs. komisjon

(13)  Kohtuasi C-415/96: Hispaania vs. komisjon, EKL 1998, lk I-6993, punkt 31; kohtuasi C-458/98 P: Industrie des Poudres Sphériques vs. nõukogu, EKL 2000, lk I-8147, punktid 80–85.

13

Hispaania vs. komisjon

Industrie des Poudres Sphériques vs. nõukogu

(14)  Kohtuasi 66/80 International Chemical Corporation, EKL 1981, lk 1191, punkt 18.

14

International Chemical Corporation

(15)  Kohtuasi C-458/98 P: Industrie des Poudres Sphériques vs. nõukogu, EKL 2000, lk I-8147, punktid 80–85.

15

Industrie des Poudres Sphériques vs. nõukogu

(16)  Alates 1. maist 2016 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1) alusel.

16

---

| 18.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 41/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 41/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/224,

17. veebruar 2016,

millega muudetakse rakendusmäärusi (EL) nr 947/2014 ja (EL) nr 948/2014 seoses või ja lõssipulbri eraladustusabi taotluste esitamise viimase päevaga

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 2, artikli 20 punkte c, f, l, m ja n ning artikli 223 lõike 3 punkti c,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed, (2) eriti selle artiklit 4,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (3) eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärustega (EL) nr 947/2014 (4) ja (EL) nr 948/2014 (5) avati vastavalt või ja lõssipulbri eraladustamine, pidades silmas eriti keerulist turuolukorda, mis tuleneb Venemaa kehtestatud impordikeelust liidu piimatoodetele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärustega (EL) nr 947/2014 (4) ja (EL) nr 948/2014 (5) avati vastavalt või ja lõssipulbri eraladustamine, pidades silmas eriti keerulist turuolukorda, mis tuleneb Venemaa kehtestatud impordikeelust liidu piimatoodetele.

| (2) | Kõnealuseid eraladustuskavasid on pikendatud komisjoni rakendusmäärustega (EL) nr 1337/2014, (6) (EL) 2015/303 (7) ja (EL) 2015/1548 (8). Seepärast saab abitaotlusi esitada kuni 29. veebruarini 2016. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuseid eraladustuskavasid on pikendatud komisjoni rakendusmäärustega (EL) nr 1337/2014, (6) (EL) 2015/303 (7) ja (EL) 2015/1548 (8). Seepärast saab abitaotlusi esitada kuni 29. veebruarini 2016.

| (3) | Venemaa pikendas 25. juunil 2015 EList pärit põllumajandustoodete ja toiduainete impordikeeldu veel üheks aastaks kuni 6. augustini 2016. |
| --- | --- |

(3)

Venemaa pikendas 25. juunil 2015 EList pärit põllumajandustoodete ja toiduainete impordikeeldu veel üheks aastaks kuni 6. augustini 2016.

| (4) | Lisaks sellele oli kogu 2015. aasta jooksul ülemaailmne nõudlus piima ja piimatoodete järele endiselt ebakindel, samas kui peamistes eksportivates piirkondades piima tarnimine suurenes. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks sellele oli kogu 2015. aasta jooksul ülemaailmne nõudlus piima ja piimatoodete järele endiselt ebakindel, samas kui peamistes eksportivates piirkondades piima tarnimine suurenes.

| (5) | Seetõttu on või ja lõssipulbri hinnad liidus jätkuvalt langenud ning hindade alandamise surve tõenäoliselt jätkub. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu on või ja lõssipulbri hinnad liidus jätkuvalt langenud ning hindade alandamise surve tõenäoliselt jätkub.

| (6) | Kujunenud turuolukorda arvestades on asjakohane tagada või ja lõssipulbri eraladustamise abikavade katkestuseta kättesaadavus ja pikendada nende kehtivust kuni 2016. aasta sekkumisperioodi lõpuni 30. septembril 2016. |
| --- | --- |

(6)

Kujunenud turuolukorda arvestades on asjakohane tagada või ja lõssipulbri eraladustamise abikavade katkestuseta kättesaadavus ja pikendada nende kehtivust kuni 2016. aasta sekkumisperioodi lõpuni 30. septembril 2016.

| (7) | Selleks et vältida abikavade alusel taotluste esitamise võimaluse mis tahes katkemist, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et vältida abikavade alusel taotluste esitamise võimaluse mis tahes katkemist, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 947/2014 muutmine

Määruse (EL) nr 947/2014 artiklis 5 asendatakse kuupäev „29. veebruar 2016” kuupäevaga „30. september 2016”.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) nr 948/2014 muutmine

Määruse (EL) nr 948/2014 artiklis 5 asendatakse kuupäev „29. veebruar 2016” kuupäevaga „30. september 2016”.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. veebruar 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 346, 20.12.2013, lk 12.

2

(3)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

3

(4)  Komisjoni 4. septembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 947/2014, millega avatakse või eraladustamine ja määratakse eelnevalt kindlaks abi summa (ELT L 265, 5.9.2014, lk 15).

4

(5)  Komisjoni 4. septembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 948/2014, millega avatakse lõssipulbri eraladustamine ja määratakse eelnevalt kindlaks abi summa (ELT L 265, 5.9.2014, lk 18).

5

(6)  Komisjoni 16. detsembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1337/2014, millega muudetakse rakendusmäärusi (EL) nr 947/2014 ja (EL) nr 948/2014 seoses või ja lõssipulbri eraladustusabi taotluste esitamise viimase päevaga (ELT L 360, 17.12.2014, lk 15).

6

(7)  Komisjoni 25. veebruari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/303, millega muudetakse rakendusmäärusi (EL) nr 947/2014 ja (EL) nr 948/2014 seoses või ja lõssipulbri eraladustusabi taotluste esitamise viimase päevaga (ELT L 55, 26.2.2015, lk 4).

7

(8)  Komisjoni 17. septembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1548, millega muudetakse rakendusmäärusi (EL) nr 947/2014 ja (EL) nr 948/2014 seoses või ja lõssipulbri eraladustusabi taotluste esitamise viimase päevaga (ELT L 242, 18.9.2015, lk 26).

8

---

| 18.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 41/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 41/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/225,

17. veebruar 2016,

millega määratakse kindlaks maksimaalne tootekogus liikmesriikide kaupa ja kehtestatakse selliste taotluste esitamise tähtaeg, mis hõlmavad erakorralist eraladustusabi delegeeritud määruses (EL) 2015/1852 sätestatud teatavate juustude kasutamata koguste puhul

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 15. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrust (EL) 2015/1852, millega avatakse ajutine erakorraline eraladustusabikava teatavate juustude puhul ja määratakse eelnevalt kindlaks abi summa, (2) eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2015/1852 avati ajutine erakorraline eraladustusabikava teatavate juustude puhul ja määrati eelnevalt kindlaks abi summa. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2015/1852 avati ajutine erakorraline eraladustusabikava teatavate juustude puhul ja määrati eelnevalt kindlaks abi summa.

| (2) | Määruse (EL) 2015/1852 artikli 4 lõike 3 kohaselt on abitaotluste esitamise viimane kuupäev 15. jaanuar 2016. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2015/1852 artikli 4 lõike 3 kohaselt on abitaotluste esitamise viimane kuupäev 15. jaanuar 2016.

| (3) | Iirimaa, Prantsusmaa, Itaalia, Leedu, Madalmaad, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik teatasid komisjonile oma soovist eraladustusabikavaga jätkata. |
| --- | --- |

(3)

Iirimaa, Prantsusmaa, Itaalia, Leedu, Madalmaad, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik teatasid komisjonile oma soovist eraladustusabikavaga jätkata.

| (4) | Alates 15. jaanuarist 2016 on kasutamata jäetud 68 123 tonni juustu. Seepärast on asjakohane muuta kõnealune kogus kättesaadavaks neile liikmesriikidele, kes on teatanud oma soovist eraladustusabikava jätkuvalt kasutada, ja määrata kindlaks kõnealuse koguse jaotus liikmesriikide kaupa, võttes arvesse liikmesriikide poolt kuni 15. jaanuarini 2016 taotletud koguseid. |
| --- | --- |

(4)

Alates 15. jaanuarist 2016 on kasutamata jäetud 68 123 tonni juustu. Seepärast on asjakohane muuta kõnealune kogus kättesaadavaks neile liikmesriikidele, kes on teatanud oma soovist eraladustusabikava jätkuvalt kasutada, ja määrata kindlaks kõnealuse koguse jaotus liikmesriikide kaupa, võttes arvesse liikmesriikide poolt kuni 15. jaanuarini 2016 taotletud koguseid.

| (5) | Tuleks kehtestada uus tähtaeg abitaotluste esitamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Tuleks kehtestada uus tähtaeg abitaotluste esitamiseks.

| (6) | Delegeeritud määruses (EL) 2015/1852 sätestatud eeskirju eraladustusabikava rakendamise kohta teatavate juustude puhul tuleks kohaldada mutatis mutandis käesolevas määruses sätestatud kava rakendamise suhtes, |
| --- | --- |

(6)

Delegeeritud määruses (EL) 2015/1852 sätestatud eeskirju eraladustusabikava rakendamise kohta teatavate juustude puhul tuleks kohaldada mutatis mutandis käesolevas määruses sätestatud kava rakendamise suhtes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Maksimaalne tootekogus liikmesriikide kaupa, mille suhtes ajutist erakorralist eraladustusabikava seoses delegeeritud määruses (EL) 2015/1852 sätestatud teatavate juustude kasutamata kogustega kohaldatakse, on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Delegeeritud määruses (EL) 2015/1852 sätestatud eeskirju kava rakendamise kohta kohaldatakse mutatis mutandis käesoleva määruse lisas sätestatud koguste suhtes.

mutatis mutandis

Artikkel 2

Abitaotlused

Eraladustusabi taotlusi võib esitada alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Taotluste esitamise viimane kuupäev on 30. september 2016.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. veebruar 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 271, 16.10.2015, lk 15.

2

---

LISA

| Liikmesriik | Maksimumkogus
  (tonnides) |
| --- | --- |
| Iirimaa | 4 127 |
| Prantsusmaa | 6 340 |
| Itaalia | 27 025 |
| Leedu | 2 616 |
| Madalmaad | 16 526 |
| Soome | 694 |
| Rootsi | 2 126 |
| Ühendkuningriik | 8 669 |
| Kokku | 68 123 |

Liikmesriik

Maksimumkogus

(tonnides)

Iirimaa

4 127

Prantsusmaa

6 340

Itaalia

27 025

Leedu

2 616

Madalmaad

16 526

Soome

694

Rootsi

2 126

Ühendkuningriik

8 669

Kokku

68 123

---

| 18.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 41/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 41/13

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/226,

17. veebruar 2016,

millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 999/2014, millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ja artikli 14 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 2022/95 (2) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluva Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes. Edasise uurimise põhjal, milles tehti kindlaks, et tollimaks absorbeeritakse, muudeti meetmeid nõukogu määrusega (EÜ) nr 663/98 (3). Pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist ja vahepealset läbivaatamist kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 (4) artikli 11 lõigetega 2 ja 3 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 658/2002 (5) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu 47,07 eurot tonni kohta Venemaalt pärineva ning CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluva ammooniumnitraadi impordi suhtes. Seejärel toimus määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 3 alusel tootevaliku vahepealne läbivaatamine ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 945/2005 (6) kehtestati lõplik dumpinguvastane tollimaks vahemikus 41,42–47,07 eurot tonni kohta Venemaalt pärit tahkete väetiste suhtes, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ning mis kuuluvad praegu CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 20 alla. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 2022/95 (2) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluva Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes. Edasise uurimise põhjal, milles tehti kindlaks, et tollimaks absorbeeritakse, muudeti meetmeid nõukogu määrusega (EÜ) nr 663/98 (3). Pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist ja vahepealset läbivaatamist kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 (4) artikli 11 lõigetega 2 ja 3 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 658/2002 (5) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu 47,07 eurot tonni kohta Venemaalt pärineva ning CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluva ammooniumnitraadi impordi suhtes. Seejärel toimus määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 3 alusel tootevaliku vahepealne läbivaatamine ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 945/2005 (6) kehtestati lõplik dumpinguvastane tollimaks vahemikus 41,42–47,07 eurot tonni kohta Venemaalt pärit tahkete väetiste suhtes, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ning mis kuuluvad praegu CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 20 alla.

| (2) | Pärast teist aegumise läbivaatamist ja teist osalist vahepealset läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõigetele 2 ja 3 säilitati eelmises põhjenduses kirjeldatud dumpinguvastased meetmed (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 945/2005) nõukogu määrusega (EÜ) nr 661/2008, (7) välja arvatud EuroChemi kontserni puhul, mille kindlaksmääratud tollimaksumäär oli vahemikus 28,88–32,82 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(2)

Pärast teist aegumise läbivaatamist ja teist osalist vahepealset läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõigetele 2 ja 3 säilitati eelmises põhjenduses kirjeldatud dumpinguvastased meetmed (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 945/2005) nõukogu määrusega (EÜ) nr 661/2008, (7) välja arvatud EuroChemi kontserni puhul, mille kindlaksmääratud tollimaksumäär oli vahemikus 28,88–32,82 eurot tonni kohta.

| (3) | Otsusega 2008/577/EÜ (8) kiitis komisjon heaks muu hulgas Venemaa tootjate, avatud aktsiaseltside (inglise keeles Open Joint Stock Company, edaspidi „JSC”, vene keeles „OAO”) JSC Acron ja JSC Dorogobuzh koguselise ülemmääraga hinnakohustuste pakkumised. |
| --- | --- |

(3)

Otsusega 2008/577/EÜ (8) kiitis komisjon heaks muu hulgas Venemaa tootjate, avatud aktsiaseltside (inglise keeles Open Joint Stock Company, edaspidi „JSC”, vene keeles „OAO”) JSC Acron ja JSC Dorogobuzh koguselise ülemmääraga hinnakohustuste pakkumised.

| (4) | Üldkohus tühistas määruse (EÜ) nr 945/2005 oma 10. septembri 2008. aasta otsusega, (9) mida tõlgendati 9. juuli 2009. aasta otsusega, (10) selles osas, mis käsitleb kontserni OJSC UCC Uralchem (edaspidi „Uralchem”) kuuluvat avatud aktsiaseltsi Kirovo-Tšepetski Keemiakombinaat (Kirovo-Tšepetski himitšeski kombinat, edaspidi „Kirovo”). Nõukogu muutis seepeale määrust (EÜ) nr 661/2008 määrusega (EÜ) nr 989/2009 (11). Sellest tulenevalt kehtib äriühingu Kirovo suhtes kohaldatav dumpinguvastane tollimaks (47,07 eurot tonni kohta) üksnes sellise ammooniumnitraadi impordi puhul, mis kuulub praegu CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla. |
| --- | --- |

(4)

Üldkohus tühistas määruse (EÜ) nr 945/2005 oma 10. septembri 2008. aasta otsusega, (9) mida tõlgendati 9. juuli 2009. aasta otsusega, (10) selles osas, mis käsitleb kontserni OJSC UCC Uralchem (edaspidi „Uralchem”) kuuluvat avatud aktsiaseltsi Kirovo-Tšepetski Keemiakombinaat (Kirovo-Tšepetski himitšeski kombinat, edaspidi „Kirovo”). Nõukogu muutis seepeale määrust (EÜ) nr 661/2008 määrusega (EÜ) nr 989/2009 (11). Sellest tulenevalt kehtib äriühingu Kirovo suhtes kohaldatav dumpinguvastane tollimaks (47,07 eurot tonni kohta) üksnes sellise ammooniumnitraadi impordi puhul, mis kuulub praegu CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla.

| (5) | Pärast alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist säilitas komisjon rakendusmäärusega (EL) nr 999/2014 (12) dumpinguvastased meetmed, nagu neid oli viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 989/2009. |
| --- | --- |

(5)

Pärast alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist säilitas komisjon rakendusmäärusega (EL) nr 999/2014 (12) dumpinguvastased meetmed, nagu neid oli viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 989/2009.

| (6) | 16. septembril 2015 teatas Kirovo komisjonile oma kavandatud ümberkorraldusest Uralchemi kontsernis. Alates 1. oktoobrist 2015 ei ole Kirovo sisuliselt enam kontserni OJSC UCC Uralchem („Uralchem”) kuuluv aktsiaselts, vaid on muutunud Uralchemi filiaaliks ja kannab nime OJSC UCC Uralchemi Kirovo-Tšepetski keemiakombinaat („Kirovo filiaal”). Äriühing väitis, et selle ümberkorralduse eesmärk oli parandada kogu Uralchemi kontserni üldjuhtimist. |
| --- | --- |

(6)

16. septembril 2015 teatas Kirovo komisjonile oma kavandatud ümberkorraldusest Uralchemi kontsernis. Alates 1. oktoobrist 2015 ei ole Kirovo sisuliselt enam kontserni OJSC UCC Uralchem („Uralchem”) kuuluv aktsiaselts, vaid on muutunud Uralchemi filiaaliks ja kannab nime OJSC UCC Uralchemi Kirovo-Tšepetski keemiakombinaat („Kirovo filiaal”). Äriühing väitis, et selle ümberkorralduse eesmärk oli parandada kogu Uralchemi kontserni üldjuhtimist.

| (7) | Uralchemil on veel üks tootmisüksus, Uralchemi Azoti filiaal asukohaga Venemaal Bereznikis, mille suhtes kehtib kõikide rakendusmääruse (EL) nr 999/2014 artikli 1 lõikes 1 nimetatud ammooniumnitraadi liikide puhul dumpinguvastane tollimaks 47,07 eurot tonni kohta. Seega on vaja hinnata kõrvalehoidmise riski, võttes arvesse asjaolu, et nüüd on ühe ja sama ammooniumnitraati tootva juriidilise isiku sees olemas kaks filiaali (Berezniki ja Kirovo). |
| --- | --- |

(7)

Uralchemil on veel üks tootmisüksus, Uralchemi Azoti filiaal asukohaga Venemaal Bereznikis, mille suhtes kehtib kõikide rakendusmääruse (EL) nr 999/2014 artikli 1 lõikes 1 nimetatud ammooniumnitraadi liikide puhul dumpinguvastane tollimaks 47,07 eurot tonni kohta. Seega on vaja hinnata kõrvalehoidmise riski, võttes arvesse asjaolu, et nüüd on ühe ja sama ammooniumnitraati tootva juriidilise isiku sees olemas kaks filiaali (Berezniki ja Kirovo).

| (8) | Seetõttu analüüsis komisjon äriühingu esitatud teavet ja kogu muud talle kättesaadavat teavet ning leidis, et allpool esitatud põhjustel on risk, et Uralchemi eri filiaalid dumpinguvastastest meetmetest kõrvale hoiavad, madal. |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu analüüsis komisjon äriühingu esitatud teavet ja kogu muud talle kättesaadavat teavet ning leidis, et allpool esitatud põhjustel on risk, et Uralchemi eri filiaalid dumpinguvastastest meetmetest kõrvale hoiavad, madal.

| (9) | Esiteks ei ole sestsaadik, kui määruse (EÜ) nr 989/2009 järel meetmeid muudeti (kui Kirovo suhtes kehtivat dumpinguvastast tollimaksu piirati üksnes sellisele ammooniumnitraadile, mis kuulub praegu CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla), olnud mingeid tõendeid selle kohta, et Uralchem oleks Kirovo suhtes kehtivat maksuvabastust kuritarvitanud. Sellise ammooniumnitraadi import, mis ei kuulu praegu CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla, on meetmete muutmisest saadik püsinud stabiilsena. Pealegi pole komisjon saanud mingeid vihjeid selle kohta, et Berezniki tehas oleks deklareerinud oma toodangut valesti kui Kirovo oma, kuritarvitades nõnda Kirovole antud vabastust. |
| --- | --- |

(9)

Esiteks ei ole sestsaadik, kui määruse (EÜ) nr 989/2009 järel meetmeid muudeti (kui Kirovo suhtes kehtivat dumpinguvastast tollimaksu piirati üksnes sellisele ammooniumnitraadile, mis kuulub praegu CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla), olnud mingeid tõendeid selle kohta, et Uralchem oleks Kirovo suhtes kehtivat maksuvabastust kuritarvitanud. Sellise ammooniumnitraadi import, mis ei kuulu praegu CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla, on meetmete muutmisest saadik püsinud stabiilsena. Pealegi pole komisjon saanud mingeid vihjeid selle kohta, et Berezniki tehas oleks deklareerinud oma toodangut valesti kui Kirovo oma, kuritarvitades nõnda Kirovole antud vabastust.

| (10) | Teiseks teatas Uralchem, et Venemaa kehtivate õigusnormide alusel tuleb väetised kohustuslikus korras registreerida ja märgistada, sealhulgas näidata tegelik juriidiline nimi ja tootmiskoha aadress. Tootja tootmiskoht tuleb kanda ka mitmetesse muudesse ametlikesse dokumentidesse. Peale selle tuleb juhul, kui ammooniumnitraat eksporditakse, märkida tootmiskoht mitmesse kohustuslikku dokumenti, nagu tolli ekspordideklaratsiooni, päritolusertifikaati ja saatelehtedele. Seetõttu kui Uralchemi Kirovo filiaalile antakse TARICi lisakood A959, on ebatõenäoline, et mõni teine kontserni tootmiskoht seda kuritarvitaks. |
| --- | --- |

(10)

Teiseks teatas Uralchem, et Venemaa kehtivate õigusnormide alusel tuleb väetised kohustuslikus korras registreerida ja märgistada, sealhulgas näidata tegelik juriidiline nimi ja tootmiskoha aadress. Tootja tootmiskoht tuleb kanda ka mitmetesse muudesse ametlikesse dokumentidesse. Peale selle tuleb juhul, kui ammooniumnitraat eksporditakse, märkida tootmiskoht mitmesse kohustuslikku dokumenti, nagu tolli ekspordideklaratsiooni, päritolusertifikaati ja saatelehtedele. Seetõttu kui Uralchemi Kirovo filiaalile antakse TARICi lisakood A959, on ebatõenäoline, et mõni teine kontserni tootmiskoht seda kuritarvitaks.

| (11) | Kolmandaks võttis Uralchem 13. oktoobril 2015 komisjonile saadetud kirjas kohustuse, et ta ei astu mingeid samme, mis võivad kaasa tuua TARICi lisakoodi A959 kuritarvitamise, nimelt ei ekspordi selle TARICi koodi all liitu tooteid, mida ei ole toodetud Kirovi oblastis Kirovo-Tšepetskis asuvas Kirovo filiaalis. |
| --- | --- |

(11)

Kolmandaks võttis Uralchem 13. oktoobril 2015 komisjonile saadetud kirjas kohustuse, et ta ei astu mingeid samme, mis võivad kaasa tuua TARICi lisakoodi A959 kuritarvitamise, nimelt ei ekspordi selle TARICi koodi all liitu tooteid, mida ei ole toodetud Kirovi oblastis Kirovo-Tšepetskis asuvas Kirovo filiaalis.

| (12) | Neljandaks on Berezniki ja Kirovo tehaste tootmisvõimsus komisjonile teada ning uute tootmishoonete ehitamiseks ja olemasoleva tootmisvõimsuse suurendamiseks kulub mitu aastat. Seega kui tulevikus peaks ilmnema impordi kasv, eelkõige ulatuses, mis ületab Kirovo tehase maksimaalset tootmisvõimsust, võib see kaasa tuua ex officio kõrvalehoidmisvastase uurimise. |
| --- | --- |

(12)

Neljandaks on Berezniki ja Kirovo tehaste tootmisvõimsus komisjonile teada ning uute tootmishoonete ehitamiseks ja olemasoleva tootmisvõimsuse suurendamiseks kulub mitu aastat. Seega kui tulevikus peaks ilmnema impordi kasv, eelkõige ulatuses, mis ületab Kirovo tehase maksimaalset tootmisvõimsust, võib see kaasa tuua ex officio kõrvalehoidmisvastase uurimise.

| (13) | Siiski on meetmetest kõrvalehoidmise riski vähendamiseks vaja erimeetmeid, et tagada Uralchemi eri filiaalide suhtes kehtivate individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamine. Uralchem peab liikmesriikide tollile esitama kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 kolmandas lõigus sätestatud nõuetele. Kui imporditavatele kaupadele ei ole sellist arvet lisatud, kohaldatakse nende suhtes „kõikide muude äriühingute” tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(13)

Siiski on meetmetest kõrvalehoidmise riski vähendamiseks vaja erimeetmeid, et tagada Uralchemi eri filiaalide suhtes kehtivate individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamine. Uralchem peab liikmesriikide tollile esitama kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 kolmandas lõigus sätestatud nõuetele. Kui imporditavatele kaupadele ei ole sellist arvet lisatud, kohaldatakse nende suhtes „kõikide muude äriühingute” tollimaksumäära.

| (14) | Komisjon teatas kõikidele huvitatud isikutele olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel ta kavatseb rakendusmäärust (EL) nr 999/2014 muuta. Kõikidele huvitatud isikutele anti aega esitada nende faktide ja kaalutluste kohta märkusi. Uralchem ja Venemaa Föderatsiooni valitsus esitasid oma märkused. Need märkused võeti arvesse. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon teatas kõikidele huvitatud isikutele olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel ta kavatseb rakendusmäärust (EL) nr 999/2014 muuta. Kõikidele huvitatud isikutele anti aega esitada nende faktide ja kaalutluste kohta märkusi. Uralchem ja Venemaa Föderatsiooni valitsus esitasid oma märkused. Need märkused võeti arvesse.

| (15) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 999/2014 artikli 1 lõike 2 punkt b sõnastatakse järgmiselt:

| „b) | kaupade puhul, mis on toodetud aktsiaseltsi United Chemical Company Uralchem KCKK filiaalis Kirovo-Tšepetskis (TARICi lisakood A959):








  Toote kirjeldus | CN-kood | TARICi kood | Kindlaksmääratud tollimaksumäär (eurodes tonni kohta) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ammooniumnitraat, v.a vesilahustes | 3102 30 90 | — | 47,07 |
| Ammooniumnitraadi segud kaltsiumkarbonaadi või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised, lämmastikusisaldusega üle 28 massiprotsendi | 3102 40 90 | — | 47,07 |

„b)

Toote kirjeldus

CN-kood

TARICi kood

Kindlaksmääratud tollimaksumäär (eurodes tonni kohta)

Ammooniumnitraat, v.a vesilahustes

3102 30 90

—

47,07

Ammooniumnitraadi segud kaltsiumkarbonaadi või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised, lämmastikusisaldusega üle 28 massiprotsendi

3102 40 90

—

47,07

Lõikes 1 osutatud kaupade suhtes, mis on toodetud aktsiaseltsi United Chemical Company Uralchem KCKK filiaalis Kirovo-Tšepetskis ja mida ei ole eespool esitatud tabelis nimetatud, dumpinguvastast tollimaksu ei kohaldata.

Selleks, et teatavate kaupade suhtes, mis on toodetud aktsiaseltsi United Chemical Company Uralchem KCKK filiaalis Kirovo-Tšepetskis, dumpinguvastast tollimaksu ei kohaldataks, peab aktsiaselts United Chemical Company Uralchem esitama liikmesriigi tollile kehtiva faktuurarve, millel on selle arve väljastanud üksuse töötaja nimi ja ametikoht ning tema poolt allkirjastatud ja dateeritud avaldus järgmises sõnastuses: „
  Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleval arvel kajastatud ekspordiks Euroopa Liitu müüdud ammooniumnitraat koguses (kogus) on toodetud (aktsiaseltsi United Chemical Company Uralchem KCKK filiaalis Kirovo-Tšepetskis, aadress) (TARICi lisakood A959) Venemaal. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.” Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide aktsiaseltsi United Chemical Company Uralchem KCKK filiaalis Kirovo-Tšepetskis toodetud ammooniumnitraadi liikide suhtes „kõikide muude äriühingute” tollimaksumäära.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. veebruar 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  Nõukogu 16. augusti 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2022/95, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes (EÜT L 198, 23.8.1995, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 23. märtsi 1998. aasta määrus (EÜ) nr 663/98, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2022/95, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes (EÜT L 93, 26.3.1998, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 15. aprilli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 658/2002, millega Venemaalt pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks (EÜT L 102, 18.4.2002, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 945/2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 658/2002, millega Venemaalt pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks, ja määrust (EÜ) nr 132/2001, millega kehtestatakse muu hulgas Ukrainast pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, pärast osalist vahepealset läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 3 (ELT L 160, 23.6.2005, lk 1).

6

(7)  Nõukogu 8. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 661/2008, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes (ELT L 185, 12.7.2008, lk 1).

7

(8)  Komisjoni 4. juuli 2008. aasta otsus 2008/577/EÜ, millega kiidetakse heaks kohustused, mis pakuti seoses Venemaalt ja Ukrainast pärit ammooniumnitraadi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega (ELT L 185, 12.7.2008, lk 43).

8

(9)  Kohtuasi T-348/05: JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat vs. nõukogu, 10. september 2008, EKL 2008, lk II-159, resolutiivosa punkt 1.

9

vs

(10)  Kohtuasi T-348/05 INTP: JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat vs. nõukogu, 9. juuli 2009, EKL 2009, lk II-116, resolutiivosa punkt 1.

10

vs

(11)  Nõukogu 19. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 989/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 661/2008, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes (ELT L 278, 23.10.2009, lk 1).

11

(12)  Komisjoni 23. septembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 999/2014, millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 280, 24.9.2014, lk 19).

12

---

| 18.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 41/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 41/17

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/227,

17. veebruar 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. veebruar 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | EG | 86,9 |
| IL | 283,6 |
| MA | 93,0 |
| SN | 172,2 |
| TN | 107,9 |
| TR | 114,4 |
| ZZ | 143,0 |
| 0707 00 05 | MA | 84,1 |
| TR | 184,9 |
| ZZ | 134,5 |
| 0709 93 10 | MA | 42,7 |
| TR | 171,3 |
| ZZ | 107,0 |
| 0805 10 20 | CL | 98,4 |
| EG | 44,8 |
| IL | 118,8 |
| MA | 54,1 |
| TN | 49,8 |
| TR | 61,6 |
| ZZ | 71,3 |
| 0805 20 10 | IL | 123,4 |
| MA | 87,7 |
| TR | 84,6 |
| ZZ | 98,6 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | EG | 68,8 |
| IL | 133,1 |
| MA | 118,5 |
| TR | 74,7 |
| ZZ | 98,8 |
| 0805 50 10 | IL | 106,9 |
| MA | 74,1 |
| TR | 92,4 |
| ZZ | 91,1 |
| 0808 10 80 | CL | 93,1 |
| US | 108,2 |
| ZZ | 100,7 |
| 0808 30 90 | CL | 148,6 |
| CN | 89,3 |
| ZA | 97,6 |
| ZZ | 111,8 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

EG

86,9

IL

283,6

MA

93,0

SN

172,2

TN

107,9

TR

114,4

ZZ

143,0

0707 00 05

MA

84,1

TR

184,9

ZZ

134,5

0709 93 10

MA

42,7

TR

171,3

ZZ

107,0

0805 10 20

CL

98,4

EG

44,8

IL

118,8

MA

54,1

TN

49,8

TR

61,6

ZZ

71,3

0805 20 10

IL

123,4

MA

87,7

TR

84,6

ZZ

98,6

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

EG

68,8

IL

133,1

MA

118,5

TR

74,7

ZZ

98,8

0805 50 10

IL

106,9

MA

74,1

TR

92,4

ZZ

91,1

0808 10 80

CL

93,1

US

108,2

ZZ

100,7

0808 30 90

CL

148,6

CN

89,3

ZA

97,6

ZZ

111,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 18.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 41/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 41/20

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/228,

14. juuli 2015,

kriisilahendusmenetluse kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 1. detsembri 2009. aasta otsust 2009/937/EL (1), millega võetakse vastu nõukogu kodukord, ning eriti selle artikli 12 lõiget 1 ja artikli 14 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määruse (EL) nr 806/2014 (millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010) (2) artikli 18 lõikega 7 kehtestatakse kriisilahendusmenetlus, mille kohaselt võidakse nõukogul paluda teha otsus kriisilahendusskeemi vastuvõtmise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määruse (EL) nr 806/2014 (millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010) (2) artikli 18 lõikega 7 kehtestatakse kriisilahendusmenetlus, mille kohaselt võidakse nõukogul paluda teha otsus kriisilahendusskeemi vastuvõtmise kohta.

| (2) | Alates 1. jaanuarist 2016 võib nõukogu lihthäälteenamusega esitada komisjoni ettepaneku põhjal kriisilahendusskeemi kohta vastuväiteid või kiita ühtse kriisilahendusnõukogu vastu võetud kriisilahendusskeemis ette nähtud fondi summa oluline muutmine heaks või esitada selle kohta vastuväide 24 tunni jooksul alates kriisilahendusskeemi vastuvõtmisest. |
| --- | --- |

(2)

Alates 1. jaanuarist 2016 võib nõukogu lihthäälteenamusega esitada komisjoni ettepaneku põhjal kriisilahendusskeemi kohta vastuväiteid või kiita ühtse kriisilahendusnõukogu vastu võetud kriisilahendusskeemis ette nähtud fondi summa oluline muutmine heaks või esitada selle kohta vastuväide 24 tunni jooksul alates kriisilahendusskeemi vastuvõtmisest.

| (3) | Võttes arvesse määruse artikli 18 lõikes 7 sätestatud lühikest tähtaega, tuleks nõukogu õigusakt vastu võtta kirjaliku hääletuse teel. Kriisilahendusskeemi kohta vastuväidete esitamise või kriisilahendusskeemis ette nähtud fondi summa olulise muutmise heakskiitmise või selle kohta vastuväite esitamise menetlus on oma laadilt kiireloomuline. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse määruse artikli 18 lõikes 7 sätestatud lühikest tähtaega, tuleks nõukogu õigusakt vastu võtta kirjaliku hääletuse teel. Kriisilahendusskeemi kohta vastuväidete esitamise või kriisilahendusskeemis ette nähtud fondi summa olulise muutmise heakskiitmise või selle kohta vastuväite esitamise menetlus on oma laadilt kiireloomuline.

| (4) | Kiireloomulisusest tulenevalt võib nõukogu küsimusi arutada ja otsuseid teha selliste dokumentide ja nende kavandite alusel, mis on koostatud ühes kehtivate keele-eeskirjadega ette nähtud keeles, nagu on sätestatud nõukogu kodukorra artikli 14 lõikes 1. See ei tohiks kahtluse alla seada kohustust võtta otsus vastu ja avaldada see kõigis kehtivate keele-eeskirjadega ette nähtud keeltes hilisemas etapis, |
| --- | --- |

(4)

Kiireloomulisusest tulenevalt võib nõukogu küsimusi arutada ja otsuseid teha selliste dokumentide ja nende kavandite alusel, mis on koostatud ühes kehtivate keele-eeskirjadega ette nähtud keeles, nagu on sätestatud nõukogu kodukorra artikli 14 lõikes 1. See ei tohiks kahtluse alla seada kohustust võtta otsus vastu ja avaldada see kõigis kehtivate keele-eeskirjadega ette nähtud keeltes hilisemas etapis,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Kui nõukogul tuleb võtta vastu otsus komisjoni poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määruse (EL) nr 806/2014 (millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010) artikli 18 lõike 7 raames esitatud ettepaneku alusel, võetakse nõukogu õigusakt vastu kirjaliku hääletuse teel.

2.   Otsuse vastuvõtmisel võib nõukogu küsimusi arutada ja otsuseid teha selliste dokumentide ja nende kavandite alusel, mis on koostatud ainult inglise keeles.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016.

Brüssel, 14. juuli 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

P. GRAMEGNA

---

(1)  
  ELT L 325, 11.12.2009, lk 35.

1

(2)  
  ELT L 225, 30.7.2014, lk 1.

2

---

| 18.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 41/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 41/22

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/229,

16. veebruar 2016,

millega nimetatakse ametisse Taani Kuningriigi esitatud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 302,

võttes arvesse Taani valitsuse ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 18. septembril 2015 ja 1. oktoobril 2015 vastu otsused (EL, Euratom) 2015/1600 (1) ja (EL, Euratom) 2015/1790, (2) millega nimetatakse ametisse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmed ajavahemikuks 21. septembrist 2015 kuni 20. septembrini 2020. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 18. septembril 2015 ja 1. oktoobril 2015 vastu otsused (EL, Euratom) 2015/1600 (1) ja (EL, Euratom) 2015/1790, (2) millega nimetatakse ametisse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmed ajavahemikuks 21. septembrist 2015 kuni 20. septembrini 2020.

| (2) | Seoses Marie-Louise KNUPPERTI ametiaja lõppemisega on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees vabanenud liikmekoht, |
| --- | --- |

(2)

Seoses Marie-Louise KNUPPERTI ametiaja lõppemisega on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees vabanenud liikmekoht,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 20. septembrini 2020 Arne GREVSEN, First Vice-President of the Danish Confederation of Trade Unions (LO).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 16. veebruar 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

A.G. KOENDERS

---

(1)  Nõukogu 18. septembri 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/1600, millega nimetatakse ametisse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmed ajavahemikuks 21. septembrist 2015 kuni 20. septembrini 2020 (ELT L 248, 24.9.2015, lk 53).

1

(2)  Nõukogu 1. oktoobri 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/1790, millega nimetatakse ametisse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmed ajavahemikuks 21. septembrist 2015 kuni 20. septembrini 2020 (ELT L 260, 7.10.2015, lk 23).

2

---

| 18.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 41/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 41/23

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/230,

17. veebruar 2016,

millega muudetakse rakendusotsust 2014/908/EL seoses selliste kolmandate riikide ja territooriumide loeteludega, mille järelevalve- ja regulatiivseid nõudeid loetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 kohaselt riskipositsioonide käsitlemisel samaväärseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 107 lõiget 4 ja artikli 142 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsusega 2014/908/EL (2) on sätestatud selliste kolmandate riikide ja territooriumide loetelud, mille järelevalve- ja regulatiivset korda peetakse samaväärseks kooskõlas määrusega (EL) nr 575/2013 liidus kohaldatava vastava järelevalve- ja regulatiivse korraga. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsusega 2014/908/EL (2) on sätestatud selliste kolmandate riikide ja territooriumide loetelud, mille järelevalve- ja regulatiivset korda peetakse samaväärseks kooskõlas määrusega (EL) nr 575/2013 liidus kohaldatava vastava järelevalve- ja regulatiivse korraga.

| (2) | Komisjon on täiendavalt hinnanud investeerimisühingute ja börside suhtes kohalduvat järelevalve- ja regulatiivset korda, kasutades sama metoodikat nagu nendel samaväärsuse hindamistel, mille tulemusel võeti vastu rakendusotsus 2014/908/EL. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon on täiendavalt hinnanud investeerimisühingute ja börside suhtes kohalduvat järelevalve- ja regulatiivset korda, kasutades sama metoodikat nagu nendel samaväärsuse hindamistel, mille tulemusel võeti vastu rakendusotsus 2014/908/EL.

| (3) | Hindamistel arvestas komisjon alates rakendusotsuse 2014/908/EL vastuvõtmisest toimunud asjaomaseid muutusi järelevalve- ja regulatiivses raamistikus ning võttis arvesse kättesaadavaid teabeallikaid, sh rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks Rahvusvahelise Valuutafondi ja Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni sõltumatuid hinnanguid. |
| --- | --- |

(3)

Hindamistel arvestas komisjon alates rakendusotsuse 2014/908/EL vastuvõtmisest toimunud asjaomaseid muutusi järelevalve- ja regulatiivses raamistikus ning võttis arvesse kättesaadavaid teabeallikaid, sh rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks Rahvusvahelise Valuutafondi ja Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni sõltumatuid hinnanguid.

| (4) | Komisjon jõudis järeldusele, et Jaapanis vastab üksnes teatavale Jaapani investeerimisühingute rühmale kohaldatav järelevalve- ja regulatiivne kord reale tegevus-, organisatsioonilistele ja järelevalvestandarditele, mis kajastavad ELis investeerimisühingute suhtes kohaldatava järelevalve- ja regulatiivse korra põhielemente. Jaapani finantsinstrumente ja börsi käsitleva seaduse artiklis 28 määratletud Jaapani investeerimisühingute rühm tegeleb määratletud äriga ning Jaapani õigusraamistikus osutatakse sellisele rühmale kui finantsinstrumentidega kauplevatele I tüüpi ettevõtjatele (Type I Financial Instruments Business Operators, lühidalt I tüüpi FIBOd). I tüüpi FIBOde suhtes kohaldatakse erieeskirju nii kapitalinõuete registreerimisel kui ka püsivate riskipõhiste kapitalinõuete puhul. Tehtud analüüsile tuginedes on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 107 lõike 4 ja artikli 142 lõike 1 punkti 4 alapunkti b kohaldamisel asjakohane pidada Jaapanis asuvate I tüüpi FIBOde suhtes kohaldatavaid järelevalve- ja regulatiivseid nõudeid liidus kohaldatavate nõuetega vähemalt samaväärseteks. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon jõudis järeldusele, et Jaapanis vastab üksnes teatavale Jaapani investeerimisühingute rühmale kohaldatav järelevalve- ja regulatiivne kord reale tegevus-, organisatsioonilistele ja järelevalvestandarditele, mis kajastavad ELis investeerimisühingute suhtes kohaldatava järelevalve- ja regulatiivse korra põhielemente. Jaapani finantsinstrumente ja börsi käsitleva seaduse artiklis 28 määratletud Jaapani investeerimisühingute rühm tegeleb määratletud äriga ning Jaapani õigusraamistikus osutatakse sellisele rühmale kui finantsinstrumentidega kauplevatele I tüüpi ettevõtjatele (Type I Financial Instruments Business Operators, lühidalt I tüüpi FIBOd). I tüüpi FIBOde suhtes kohaldatakse erieeskirju nii kapitalinõuete registreerimisel kui ka püsivate riskipõhiste kapitalinõuete puhul. Tehtud analüüsile tuginedes on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 107 lõike 4 ja artikli 142 lõike 1 punkti 4 alapunkti b kohaldamisel asjakohane pidada Jaapanis asuvate I tüüpi FIBOde suhtes kohaldatavaid järelevalve- ja regulatiivseid nõudeid liidus kohaldatavate nõuetega vähemalt samaväärseteks.

| (5) | Komisjon jõudis järeldusele, et Hongkongis, Indoneesias ja Lõuna-Koreas kehtib järelevalve- ja regulatiivne kord, mis vastab reale tegevus-, organisatsioonilistele ja järelevalvestandarditele, mis kajastavad liidus investeerimisühingute suhtes kohaldatava järelevalve- ja regulatiivse korra põhielemente. Seepärast on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 107 lõike 4 ja artikli 142 lõike 1 punkti 4 alapunkti b kohaldamisel asjakohane pidada nendes kolmandates riikides ja territooriumidel asuvate investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid järelevalve- ja regulatiivseid nõudeid liidus kohaldatavate nõuetega vähemalt samaväärseteks. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon jõudis järeldusele, et Hongkongis, Indoneesias ja Lõuna-Koreas kehtib järelevalve- ja regulatiivne kord, mis vastab reale tegevus-, organisatsioonilistele ja järelevalvestandarditele, mis kajastavad liidus investeerimisühingute suhtes kohaldatava järelevalve- ja regulatiivse korra põhielemente. Seepärast on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 107 lõike 4 ja artikli 142 lõike 1 punkti 4 alapunkti b kohaldamisel asjakohane pidada nendes kolmandates riikides ja territooriumidel asuvate investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid järelevalve- ja regulatiivseid nõudeid liidus kohaldatavate nõuetega vähemalt samaväärseteks.

| (6) | Komisjon jõudis järeldusele, et Austraalias, Indoneesias ja Lõuna-Koreas kehtib järelevalve- ja regulatiivne kord, mis vastab reale tegevus-, organisatsioonilistele ja järelevalvestandarditele, mis kajastavad liidus börside suhtes kohaldatava järelevalve- ja regulatiivse korra põhielemente. Seepärast on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 107 lõike 4 kohaldamisel asjakohane pidada nendes kolmandates riikides asuvate börside suhtes kohaldatavat järelevalve- ja regulatiivset korda liidus kohaldatava korraga vähemalt samaväärseks. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon jõudis järeldusele, et Austraalias, Indoneesias ja Lõuna-Koreas kehtib järelevalve- ja regulatiivne kord, mis vastab reale tegevus-, organisatsioonilistele ja järelevalvestandarditele, mis kajastavad liidus börside suhtes kohaldatava järelevalve- ja regulatiivse korra põhielemente. Seepärast on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 107 lõike 4 kohaldamisel asjakohane pidada nendes kolmandates riikides asuvate börside suhtes kohaldatavat järelevalve- ja regulatiivset korda liidus kohaldatava korraga vähemalt samaväärseks.

| (7) | Rakendusotsust 2014/908/EL tuleb seega muuta, et arvata asjaomasesse kolmandate riikide ja territooriumide loetellu need kolmandad riigid ja territooriumid, mille järelevalve- ja regulatiivseid nõudeid loetakse määruse (EL) nr 575/2013 kohaselt riskipositsioonide käsitlemisel samaväärseks liidu korraga. |
| --- | --- |

(7)

Rakendusotsust 2014/908/EL tuleb seega muuta, et arvata asjaomasesse kolmandate riikide ja territooriumide loetellu need kolmandad riigid ja territooriumid, mille järelevalve- ja regulatiivseid nõudeid loetakse määruse (EL) nr 575/2013 kohaselt riskipositsioonide käsitlemisel samaväärseks liidu korraga.

| (8) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa panganduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa panganduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsust 2014/908/EL muudetakse järgmiselt:

| 1) | II lisa asendatakse käesoleva otsuse I lisas esitatud tekstiga; |
| --- | --- |

1)

II lisa asendatakse käesoleva otsuse I lisas esitatud tekstiga;

| 2) | III lisa asendatakse käesoleva otsuse II lisas esitatud tekstiga; |
| --- | --- |

2)

III lisa asendatakse käesoleva otsuse II lisas esitatud tekstiga;

| 3) | V lisa asendatakse käesoleva otsuse III lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

3)

V lisa asendatakse käesoleva otsuse III lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 17. veebruar 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

1

(2)  Komisjoni rakendusotsus 2014/908/EL, 12. detsember 2014, milles käsitletakse teatavate kolmandate riikide ja territooriumite järelevalve- ja regulatiivsete nõuete samaväärsust seoses riskipositsioonide käsitlemisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (ELT L 359, 16.12.2014, lk 155).

2

---

I LISA

„II LISA

ARTIKLI 2 KOHASTE KOLMANDATE RIIKIDE JA TERRITOORIUMITE LOETELU (INVESTEERIMISÜHINGUD)

| 1) | Austraalia |
| --- | --- |

1)

Austraalia

| 2) | Brasiilia |
| --- | --- |

2)

Brasiilia

| 3) | Kanada |
| --- | --- |

3)

Kanada

| 4) | Hiina |
| --- | --- |

4)

Hiina

| 5) | Hongkong |
| --- | --- |

5)

Hongkong

| 6) | Indoneesia |
| --- | --- |

6)

Indoneesia

| 7) | Jaapan (üksnes finantsinstrumentidega kauplevad I tüüpi ettevõtjad) |
| --- | --- |

7)

Jaapan (üksnes finantsinstrumentidega kauplevad I tüüpi ettevõtjad)

| 8) | Mehhiko |
| --- | --- |

8)

Mehhiko

| 9) | Lõuna-Korea |
| --- | --- |

9)

Lõuna-Korea

| 10) | Saudi Araabia |
| --- | --- |

10)

Saudi Araabia

| 11) | Singapur |
| --- | --- |

11)

Singapur

| 12) | Lõuna-Aafrika |
| --- | --- |

12)

Lõuna-Aafrika

| 13) | Ameerika Ühendriigid” |
| --- | --- |

13)

Ameerika Ühendriigid”

---

II LISA

„III LISA

ARTIKLI 3 KOHASTE KOLMANDATE RIIKIDE LOETELU (BÖRSID)

| 1) | Austraalia |
| --- | --- |

1)

Austraalia

| 2) | Brasiilia |
| --- | --- |

2)

Brasiilia

| 3) | Kanada |
| --- | --- |

3)

Kanada

| 4) | Hiina |
| --- | --- |

4)

Hiina

| 5) | India |
| --- | --- |

5)

India

| 6) | Indoneesia |
| --- | --- |

6)

Indoneesia

| 7) | Jaapan |
| --- | --- |

7)

Jaapan

| 8) | Mehhiko |
| --- | --- |

8)

Mehhiko

| 9) | Lõuna-Korea |
| --- | --- |

9)

Lõuna-Korea

| 10) | Saudi Araabia |
| --- | --- |

10)

Saudi Araabia

| 11) | Singapur |
| --- | --- |

11)

Singapur

| 12) | Lõuna-Aafrika |
| --- | --- |

12)

Lõuna-Aafrika

| 13) | Ameerika Ühendriigid” |
| --- | --- |

13)

Ameerika Ühendriigid”

---

III LISA

„V LISA

ARTIKLI 5 KOHASTE KOLMANDATE RIIKIDE JA TERRITOORIUMITE LOETELU (KREDIIDIASUTUSED JA INVESTEERIMISÜHINGUD)

Krediidiasutused:

| 1) | Austraalia |
| --- | --- |

1)

Austraalia

| 2) | Brasiilia |
| --- | --- |

2)

Brasiilia

| 3) | Kanada |
| --- | --- |

3)

Kanada

| 4) | Hiina |
| --- | --- |

4)

Hiina

| 5) | Guernesey |
| --- | --- |

5)

Guernesey

| 6) | Hongkong |
| --- | --- |

6)

Hongkong

| 7) | India |
| --- | --- |

7)

India

| 8) | Mani saar |
| --- | --- |

8)

Mani saar

| 9) | Jaapan |
| --- | --- |

9)

Jaapan

| 10) | Jersey |
| --- | --- |

10)

Jersey

| 11) | Mehhiko |
| --- | --- |

11)

Mehhiko

| 12) | Monaco |
| --- | --- |

12)

Monaco

| 13) | Saudi Araabia |
| --- | --- |

13)

Saudi Araabia

| 14) | Singapur |
| --- | --- |

14)

Singapur

| 15) | Lõuna-Aafrika |
| --- | --- |

15)

Lõuna-Aafrika

| 16) | Šveits |
| --- | --- |

16)

Šveits

| 17) | Ameerika Ühendriigid |
| --- | --- |

17)

Ameerika Ühendriigid

Investeerimisühingud:

| 1) | Austraalia |
| --- | --- |

1)

Austraalia

| 2) | Brasiilia |
| --- | --- |

2)

Brasiilia

| 3) | Kanada |
| --- | --- |

3)

Kanada

| 4) | Hiina |
| --- | --- |

4)

Hiina

| 5) | Hongkong |
| --- | --- |

5)

Hongkong

| 6) | Indoneesia |
| --- | --- |

6)

Indoneesia

| 7) | Jaapan (üksnes finantsinstrumentidega kauplevad I tüüpi ettevõtjad) |
| --- | --- |

7)

Jaapan (üksnes finantsinstrumentidega kauplevad I tüüpi ettevõtjad)

| 8) | Mehhiko |
| --- | --- |

8)

Mehhiko

| 9) | Lõuna-Korea |
| --- | --- |

9)

Lõuna-Korea

| 10) | Saudi Araabia |
| --- | --- |

10)

Saudi Araabia

| 11) | Singapur |
| --- | --- |

11)

Singapur

| 12) | Lõuna-Aafrika |
| --- | --- |

12)

Lõuna-Aafrika

| 13) | Ameerika Ühendriigid” |
| --- | --- |

13)

Ameerika Ühendriigid”

---

SUUNISED

| 18.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 41/28 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 41/28

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS (EL) 2016/231,

26. november 2015,

millega muudetakse suunist EKP/2011/23 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta välisstatistika valdkonnas (EKP/2015/39)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 3.1 ja 3.3 ning artikleid 5.1, 12.1, 14.3 ja 16,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (1) eelkõige selle artikleid 4 ja 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Välisstatistikat kasutatakse järjest enam muudel eesmärkidel kui rahapoliitika, sealhulgas makrotasandi usaldatavusanalüüsiks ja majandusliku tasakaalustamatuse jälgimiseks. Nimetatud tegevuses, nagu ka muus tegevuses rahvusvahelise koostöö ja teadusuuringute valdkonnas, aitab kaasa see, kui Euroopa Keskpank avaldab euroala koondnäitajad, mis on koostatud suunise EKP/2011/23 (2) ja sellega seoses kogutud riikide andmete alusel. |
| --- | --- |

(1)

Välisstatistikat kasutatakse järjest enam muudel eesmärkidel kui rahapoliitika, sealhulgas makrotasandi usaldatavusanalüüsiks ja majandusliku tasakaalustamatuse jälgimiseks. Nimetatud tegevuses, nagu ka muus tegevuses rahvusvahelise koostöö ja teadusuuringute valdkonnas, aitab kaasa see, kui Euroopa Keskpank avaldab euroala koondnäitajad, mis on koostatud suunise EKP/2011/23 (2) ja sellega seoses kogutud riikide andmete alusel.

| (2) | Kasu ja kulude tasakaalustamiseks ei kohaldata enam maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni kvartalistatistika aruandlusperioodi lühendamist kooskõlas suunisega EKP/2011/23 alates 2019. aastast. |
| --- | --- |

(2)

Kasu ja kulude tasakaalustamiseks ei kohaldata enam maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni kvartalistatistika aruandlusperioodi lühendamist kooskõlas suunisega EKP/2011/23 alates 2019. aastast.

| (3) | Seetõttu tuleb suunist EKP/2011/23 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleb suunist EKP/2011/23 vastavalt muuta,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Muudatused

Suunist EKP/2011/23 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 1 lisatakse järgmine mõiste:
  „(17)   „avaldatavad riigi andmekogumid”– II lisa tabelites 2A ja 4A esitatavad andmed, mis on vastavalt II lisa tabelites 2 ja 4 esitatavate andmete alljaotused.” |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 1 lisatakse järgmine mõiste:

„(17)   „avaldatavad riigi andmekogumid”– II lisa tabelites 2A ja 4A esitatavad andmed, mis on vastavalt II lisa tabelites 2 ja 4 esitatavate andmete alljaotused.”

„avaldatavad riigi andmekogumid”

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   RKPd esitavad EKP-le andmed maksebilansitehingute, positsioonide ning ümberhindamiste kohta ning samuti reservvarade, muude välisvaluutavarade ning reservidega seotud kohustuste positsioonide kohta. Andmed esitatakse II lisa tabelite 1 kuni 5 määratluste kohaselt artiklis 3 sätestatud tähtaegadel.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   RKPd esitavad EKP-le andmed maksebilansitehingute, positsioonide ning ümberhindamiste kohta ning samuti reservvarade, muude välisvaluutavarade ning reservidega seotud kohustuste positsioonide kohta. Andmed esitatakse II lisa tabelite 1 kuni 5 määratluste kohaselt artiklis 3 sätestatud tähtaegadel.”;

| b) | lisatakse lõige 1a:

  „1a.   Andmed II lisa tabelites 2A ja 4A toodud alljaotuste kohta esitatakse EKP-le koos sama lisa tabelites 2 ja 4 esitatavate andmetega. Need andmed hõlmavad kvartalistatistikat maksebilansitehingute ja positsioonide kohta, mis esitatakse kvartaalse maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni osas artiklis 3 sätestatud tähtaegadel.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse lõige 1a:

„1a.   Andmed II lisa tabelites 2A ja 4A toodud alljaotuste kohta esitatakse EKP-le koos sama lisa tabelites 2 ja 4 esitatavate andmetega. Need andmed hõlmavad kvartalistatistikat maksebilansitehingute ja positsioonide kohta, mis esitatakse kvartaalse maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni osas artiklis 3 sätestatud tähtaegadel.”

| 3) | Artikli 3 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | 82. kalendripäeval pärast selle kvartali lõppu, mille kohta andmeid esitatakse, 2017. aastal”; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artikli 3 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

82. kalendripäeval pärast selle kvartali lõppu, mille kohta andmeid esitatakse, 2017. aastal”;

| b) | punkt c jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

punkt c jäetakse välja.

| 4) | lisatakse järgmine artikkel 3a:

  „Artikkel 3a
  EKP poolt andmete edastamine ja avaldamine

  1.   EKP edastab RKP-dele tema poolt avaldatavad euroala koondnäitajad ning samuti „avaldatavad riigi andmekogumid”, mis kogutakse artikli 2 alusel.


  2.   EKP võib „avaldatavaid riigi andmekogumeid” avaldada pärast asjaomaste euroala koondnäitajate avaldamist.” |
| --- | --- |

4)

lisatakse järgmine artikkel 3a:

„Artikkel 3a

EKP poolt andmete edastamine ja avaldamine

1.   EKP edastab RKP-dele tema poolt avaldatavad euroala koondnäitajad ning samuti „avaldatavad riigi andmekogumid”, mis kogutakse artikli 2 alusel.

2.   EKP võib „avaldatavaid riigi andmekogumeid” avaldada pärast asjaomaste euroala koondnäitajate avaldamist.”

| 5) | Artikli 6 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kui II lisa tabelite 1 kuni 5 kirjete andmed on euroala või riikliku statistika jaoks tähtsusetud või ebapiisavad või kui vastava kirje andmeid ei ole võimalik mõistlike kuludega koguda, on lubatud kasutada usaldusväärsel statistikametoodikal põhinevat parimat hinnangut, kui see ei kahjusta kõnealuse statistika analüütilist väärtust. Parim hinnang on lubatud järgmiste alajaotuste puhul II lisa tabelites 1, 2, 2A ja 6:






  a) | muude investeeringute esmase tulu alajaotused; |
| --- | --- | --- |

5)

Artikli 6 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui II lisa tabelite 1 kuni 5 kirjete andmed on euroala või riikliku statistika jaoks tähtsusetud või ebapiisavad või kui vastava kirje andmeid ei ole võimalik mõistlike kuludega koguda, on lubatud kasutada usaldusväärsel statistikametoodikal põhinevat parimat hinnangut, kui see ei kahjusta kõnealuse statistika analüütilist väärtust. Parim hinnang on lubatud järgmiste alajaotuste puhul II lisa tabelites 1, 2, 2A ja 6:

a)

muude investeeringute esmase tulu alajaotused;

| b) | muu esmase ja teisese tulu alajaotused; |
| --- | --- |

b)

muu esmase ja teisese tulu alajaotused;

| c) | kapitalikonto kapitalisiirete alajaotused; |
| --- | --- |

c)

kapitalikonto kapitalisiirete alajaotused;

| d) | tuletisinstrumentide kohustuste geograafiline jaotus; |
| --- | --- |

d)

tuletisinstrumentide kohustuste geograafiline jaotus;

| e) | ISIN-koodita investeerimisfondide osakutelt teenitud tulu reinvesteerimine; |
| --- | --- |

e)

ISIN-koodita investeerimisfondide osakutelt teenitud tulu reinvesteerimine;

| f) | ISIN-koodiga investeerimisfondide osakutelt teenitud investeerimistulu (niikaua kuni asjaomast kirjet on võimalik tuletada väärtpaberite keskandmebaasi andmete põhjal); |
| --- | --- |

f)

ISIN-koodiga investeerimisfondide osakutelt teenitud investeerimistulu (niikaua kuni asjaomast kirjet on võimalik tuletada väärtpaberite keskandmebaasi andmete põhjal);

| g) | pangatähtede piiriüleste tarnete jaotus nimiväärtuste kaupa.” |
| --- | --- |

g)

pangatähtede piiriüleste tarnete jaotus nimiväärtuste kaupa.”

| 6) | I ja II lisa muudetakse vastavalt käesoleva suunise lisale. |
| --- | --- |

6)

I ja II lisa muudetakse vastavalt käesoleva suunise lisale.

Artikkel 2

Jõustumine ja rakendamine

1.   Käesolev suunis jõustub päeval, mil sellest teatatakse keskpankadele liikmesriikides, mille rahaühik on euro.

2.   Eurosüsteemi keskpangad peavad käesolevat suunist järgima alates 1. juunist 2016.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev suunis on adresseeritud kõikidele eurosüsteemi keskpankadele.

Frankfurt Maini ääres, 26. november 2015

EKP nõukogu nimel

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  
  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

1

(2)  Suunis EKP/2011/23, 9. detsember 2011, Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta välisstatistika valdkonnas (ELT L 65, 3.3.2012, lk 1).

2

---

LISA

Suunise EKP/2011/23 I ja II lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 1.2 asendatakse järgmisega:
  „1.2.   Maksebilansi kvartalistatistika

  Eesmärk
  Euroala kvartaalse maksebilansi eesmärgiks on pakkuda üksikasjalikumat teavet, et võimaldada maksebilansitehingute täiendavat analüüsi. Samuti on maksebilansi kvartalistatistika riigi täpsete majandusandmete jälgimise aluseks.
  Seda statistikat saab kasutada eelkõige euroala sektorite ja finantskontode koostamiseks ja liidu/euroala maksebilansi ühiseks avaldamiseks koostöös Euroopa Komisjoniga (Eurostat).
  Nõuded
  Maksebilansi kvartalistatistika vastab võimalikult suurel määral rahvusvahelistele normidele (vt käesoleva suunise artikli 2 lõige 4). Maksebilansi kvartalistatistika nõutav liigendus on esitatud II lisa tabelites 2 ja 2A. Ühtlustatud põhimõtted ja mõisted, mida kasutatakse kapitali ja finantskonto puhul, on sätestatud III lisas.
  Kvartaalse jooksevkonto liigendus on sarnane jaotusega, mida nõutakse kuuandmete puhul. Tulude puhul on vajalikud detailsemad kvartaliandmed.
  Finantskonto „muude investeeringute” puhul järgib EKP Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni käsiraamatu kuuendas taastrükis (edaspidi BPM6) esitatud nõudeid. Liigenduses on samuti muudatus (st esmatähtis on sektor). See sektoriteks jaotus on vastavuses BPM6 jaotusega, kus esmatähtsad on instrumendid. Nii nagu BPM6-s eristatakse sularaha ja hoiused laenudest ja muudest investeeringutest.
  RKPd peavad eristama tehinguid euroala liikmesriikidega kõikidest muudest maksebilansitehingutest. Euroala portfelliinvesteeringute varade netotehingute statistika koostatakse aruannetes esitatud euroalaväliste residentide emiteeritud väärtpaberite netotehingute agregeerimise teel. Euroala portfelliinvesteeringute kohustuste netotehingute statistika koostatakse kõigi riigi kohustuste netotehingute ja euroala residentide emiteeritud ja ostetud väärtpaberite netotehingute konsolideerimise teel.
  Analoogset aruandlusnõuet ja koondandmete koostamise meetodit kohaldatakse ka portfelliinvesteeringute tulu kohta.
  Otseinvesteeringute kohta peavad RKPd esitama kord kvartalis järgmise jaotuse sektorite kaupa: a) hoiuettevõtted välja arvatud keskpank; b) valitsussektor; c) finantsasutused, välja arvatud RAd; d) mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid. „Portfelliinvesteeringu varade” ja „muude investeeringute” kohta esitatavate aruannete liigendus institutsionaalsete sektorite lõikes järgib IMFi standardkomponente ja hõlmab järgmist: a) keskpank; b) hoiuettevõtted, välja arvatud keskpank; c) rahaturufondid; d) valitsemissektor; e) finantsasutused, välja arvatud RAd; f) mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid.
  Euroala portfelliinvesteeringute kohustuste netotehingute statistika koostamise eesmärgil euroala residentidest emitentide sektorite lõikes on kvartaliandmete nõuded sarnased kuu maksebilansi nõuetega.
  Kooskõlas riikliku arvepidamise süsteemiga (system of national accounts) soovitab BPM6, et intressi tuleks kajastada tekkepõhiselt. See nõue mõjutab jooksevkontot (investeerimistulu) ja finantskontot.”; |
| --- | --- | --- |

1.

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 1.2 asendatakse järgmisega:

„1.2.   Maksebilansi kvartalistatistika

Eesmärk

Euroala kvartaalse maksebilansi eesmärgiks on pakkuda üksikasjalikumat teavet, et võimaldada maksebilansitehingute täiendavat analüüsi. Samuti on maksebilansi kvartalistatistika riigi täpsete majandusandmete jälgimise aluseks.

Seda statistikat saab kasutada eelkõige euroala sektorite ja finantskontode koostamiseks ja liidu/euroala maksebilansi ühiseks avaldamiseks koostöös Euroopa Komisjoniga (Eurostat).

Nõuded

Maksebilansi kvartalistatistika vastab võimalikult suurel määral rahvusvahelistele normidele (vt käesoleva suunise artikli 2 lõige 4). Maksebilansi kvartalistatistika nõutav liigendus on esitatud II lisa tabelites 2 ja 2A. Ühtlustatud põhimõtted ja mõisted, mida kasutatakse kapitali ja finantskonto puhul, on sätestatud III lisas.

Kvartaalse jooksevkonto liigendus on sarnane jaotusega, mida nõutakse kuuandmete puhul. Tulude puhul on vajalikud detailsemad kvartaliandmed.

Finantskonto „muude investeeringute” puhul järgib EKP Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni käsiraamatu kuuendas taastrükis (edaspidi BPM6) esitatud nõudeid. Liigenduses on samuti muudatus (st esmatähtis on sektor). See sektoriteks jaotus on vastavuses BPM6 jaotusega, kus esmatähtsad on instrumendid. Nii nagu BPM6-s eristatakse sularaha ja hoiused laenudest ja muudest investeeringutest.

RKPd peavad eristama tehinguid euroala liikmesriikidega kõikidest muudest maksebilansitehingutest. Euroala portfelliinvesteeringute varade netotehingute statistika koostatakse aruannetes esitatud euroalaväliste residentide emiteeritud väärtpaberite netotehingute agregeerimise teel. Euroala portfelliinvesteeringute kohustuste netotehingute statistika koostatakse kõigi riigi kohustuste netotehingute ja euroala residentide emiteeritud ja ostetud väärtpaberite netotehingute konsolideerimise teel.

Analoogset aruandlusnõuet ja koondandmete koostamise meetodit kohaldatakse ka portfelliinvesteeringute tulu kohta.

Otseinvesteeringute kohta peavad RKPd esitama kord kvartalis järgmise jaotuse sektorite kaupa: a) hoiuettevõtted välja arvatud keskpank; b) valitsussektor; c) finantsasutused, välja arvatud RAd; d) mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid. „Portfelliinvesteeringu varade” ja „muude investeeringute” kohta esitatavate aruannete liigendus institutsionaalsete sektorite lõikes järgib IMFi standardkomponente ja hõlmab järgmist: a) keskpank; b) hoiuettevõtted, välja arvatud keskpank; c) rahaturufondid; d) valitsemissektor; e) finantsasutused, välja arvatud RAd; f) mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid.

Euroala portfelliinvesteeringute kohustuste netotehingute statistika koostamise eesmärgil euroala residentidest emitentide sektorite lõikes on kvartaliandmete nõuded sarnased kuu maksebilansi nõuetega.

Kooskõlas riikliku arvepidamise süsteemiga (system of national accounts) soovitab BPM6, et intressi tuleks kajastada tekkepõhiselt. See nõue mõjutab jooksevkontot (investeerimistulu) ja finantskontot.”;

| b) | punkt 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika

  Eesmärk
  Rahvusvahelise investeerimispositsioon on euroala kui terviku välisvarade ja -kohustuste aruanne rahapoliitika ja valuutaturu analüüsiks. Eelkõige aitab see kaasa liikmesriikide välise haavatavuse hindamisele ja raha hoidva sektori likviidse välisvara hoiuste arengu jälgimisele. See statistiline teave on kesksel kohal välismaailma konto koostamisel euroala kvartali finantskontode all ja võib olla abiks ka maksebilansi voogude koostamisel. Samuti on rahvusvahelise investeerimispositsiooni kvartalistatistika riigi täpsete majandusandmete jälgimise aluseks.
  Nõuded
  RKPd esitavad rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika kvartaalselt perioodi lõpu seisuga, sealhulgas valuutakursside või muude hindade muutumisest tulenevate ümberhindamiste kohta.
  Rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmed vastavad võimalikult suurel määral rahvusvahelistele normidele (vt käesoleva suunise artikli 2 lõige 4). EKP koostab rahvusvahelise investeerimispositsiooni euroala kui terviku kohta. Euroala rahvusvahelise investeerimispositsiooni liigendus on esitatud II lisa tabelites 4 ja 4A.
  Rahvusvaheline investeerimispositsioon näitab vaatlusperioodi lõpu finantsseisu, mille väärtust hinnatakse perioodi lõpu hindades. Positsioonide väärtus saab muutuda järgmiste tegurite tõttu. Esiteks, ühe osa väärtuse muutusest vaatlusperioodil tingivad finantstehingud, mis on toimunud ja kajastatud maksebilansis. Teiseks, osa positsioonide muutustest antud perioodi alguses ja lõpus põhjustavad näidatud finantsvarade ja -kohustuste hinnamuutused. Kolmandaks, juhul kui positsioonid ei ole vääringustatud arvestusühikutes, mida kasutatakse rahvusvahelise investeerimispositsiooni jaoks, mõjutavad väärtusi ka vahetuskursi muutused muude valuutade suhtes. Lõpuks käsitletakse muid muudatusi, mis ei ole tingitud eespool toodud teguritest, tulenevana muudest mahu muutustest vaadeldaval perioodil.
  Euroala finantsvoogude ja -positsioonide nõuetekohane vastavusse viimine nõuab muutuste eristamist, mis tulenevad hinnast, vahetuskursi muutustest ja muudest mahu muutustest.
  Rahvusvahelise investeerimispositsiooni kajastamine peaks olema võimalikult lähedane maksebilansi kvartalivoogude omale. Põhimõtted, mõisted ja liigendused on kooskõlas nendega, mida kasutatakse maksebilansi kvartalivoogude puhul.
  Niivõrd kui võimalik, peaksid rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmed olema vastavuses muu statistikaga, näiteks rahandus- ja pangandusstatistikaga, finantsarvestusega ja riikliku arvepidamisega.
  Kuu ja kvartali maksebilansi puhul peavad RKPd rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistikas eristama euroala liikmesriikide suhtes esinevaid positsioone kõigist muudest rahvusvahelistest positsioonidest. Portfelliinvesteeringute kontodel tuleb eristada euroala residentide emiteeritud väärtpaberite positsioone ja euroalaväliste residentide emiteeritud väärtpaberite positsioone. Euroala portfelliinvesteeringute netovarade statistika koostatakse aruannetes esitatud euroalaväliste residentide emiteeritud väärtpaberite netovarade koondamise teel. Euroala portfelliinvesteeringute netokohustuste statistika koostatakse kõigi riigi netokohustuste ja euroala residentide emiteeritud ja ostetud väärtpaberite netopositsioonide konsolideerimise teel.
  Rahvusvahelise investeerimispositsiooni portfelliinvesteeringute varad ja kohustused koostatakse üksnes positsiooniandmete alusel.
  RKPd (ja kohastel juhtudel teised pädevad statistikaasutused) koguvad vähemalt kvartaalselt portfelliinvesteeringute varade ja kohustuste positsioonid väärtpaberite kaupa vastavalt VI lisas olevas tabelis toodud näidistele.” |
| --- | --- |

b)

punkt 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika

Eesmärk

Rahvusvahelise investeerimispositsioon on euroala kui terviku välisvarade ja -kohustuste aruanne rahapoliitika ja valuutaturu analüüsiks. Eelkõige aitab see kaasa liikmesriikide välise haavatavuse hindamisele ja raha hoidva sektori likviidse välisvara hoiuste arengu jälgimisele. See statistiline teave on kesksel kohal välismaailma konto koostamisel euroala kvartali finantskontode all ja võib olla abiks ka maksebilansi voogude koostamisel. Samuti on rahvusvahelise investeerimispositsiooni kvartalistatistika riigi täpsete majandusandmete jälgimise aluseks.

Nõuded

RKPd esitavad rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika kvartaalselt perioodi lõpu seisuga, sealhulgas valuutakursside või muude hindade muutumisest tulenevate ümberhindamiste kohta.

Rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmed vastavad võimalikult suurel määral rahvusvahelistele normidele (vt käesoleva suunise artikli 2 lõige 4). EKP koostab rahvusvahelise investeerimispositsiooni euroala kui terviku kohta. Euroala rahvusvahelise investeerimispositsiooni liigendus on esitatud II lisa tabelites 4 ja 4A.

Rahvusvaheline investeerimispositsioon näitab vaatlusperioodi lõpu finantsseisu, mille väärtust hinnatakse perioodi lõpu hindades. Positsioonide väärtus saab muutuda järgmiste tegurite tõttu. Esiteks, ühe osa väärtuse muutusest vaatlusperioodil tingivad finantstehingud, mis on toimunud ja kajastatud maksebilansis. Teiseks, osa positsioonide muutustest antud perioodi alguses ja lõpus põhjustavad näidatud finantsvarade ja -kohustuste hinnamuutused. Kolmandaks, juhul kui positsioonid ei ole vääringustatud arvestusühikutes, mida kasutatakse rahvusvahelise investeerimispositsiooni jaoks, mõjutavad väärtusi ka vahetuskursi muutused muude valuutade suhtes. Lõpuks käsitletakse muid muudatusi, mis ei ole tingitud eespool toodud teguritest, tulenevana muudest mahu muutustest vaadeldaval perioodil.

Euroala finantsvoogude ja -positsioonide nõuetekohane vastavusse viimine nõuab muutuste eristamist, mis tulenevad hinnast, vahetuskursi muutustest ja muudest mahu muutustest.

Rahvusvahelise investeerimispositsiooni kajastamine peaks olema võimalikult lähedane maksebilansi kvartalivoogude omale. Põhimõtted, mõisted ja liigendused on kooskõlas nendega, mida kasutatakse maksebilansi kvartalivoogude puhul.

Niivõrd kui võimalik, peaksid rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmed olema vastavuses muu statistikaga, näiteks rahandus- ja pangandusstatistikaga, finantsarvestusega ja riikliku arvepidamisega.

Kuu ja kvartali maksebilansi puhul peavad RKPd rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistikas eristama euroala liikmesriikide suhtes esinevaid positsioone kõigist muudest rahvusvahelistest positsioonidest. Portfelliinvesteeringute kontodel tuleb eristada euroala residentide emiteeritud väärtpaberite positsioone ja euroalaväliste residentide emiteeritud väärtpaberite positsioone. Euroala portfelliinvesteeringute netovarade statistika koostatakse aruannetes esitatud euroalaväliste residentide emiteeritud väärtpaberite netovarade koondamise teel. Euroala portfelliinvesteeringute netokohustuste statistika koostatakse kõigi riigi netokohustuste ja euroala residentide emiteeritud ja ostetud väärtpaberite netopositsioonide konsolideerimise teel.

Rahvusvahelise investeerimispositsiooni portfelliinvesteeringute varad ja kohustused koostatakse üksnes positsiooniandmete alusel.

RKPd (ja kohastel juhtudel teised pädevad statistikaasutused) koguvad vähemalt kvartaalselt portfelliinvesteeringute varade ja kohustuste positsioonid väärtpaberite kaupa vastavalt VI lisas olevas tabelis toodud näidistele.”

| 2. | II lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | Tabel 2 asendatakse järgmisega:

  „Tabel 2


  Kvartali maksebilanss | Kreedit | Deebet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Jooksevkonto
   (1) |

2.

II lisa muudetakse järgmiselt:

a)

Tabel 2 asendatakse järgmisega:

„Tabel 2

Kvartali maksebilanss

Kreedit

Deebet

1.

Kaubad

Geo 4 (2)

Geo 4

Üldkaubad maksebilansi alusel

Geo 3

Geo 3

Kaupade netoeksport kaubandusteenuse raames

Geo 3

Kaubandusteenuse raames omandatud kaubad (negatiivne kreedit)

Geo 3

Kaubandusteenuse raames müüdud kaubad

Geo 3

Mitterahaline kuld

Geo 3

Geo 3

Bränding – kaudtransiidi korrigeerimine

Geo 4

Geo 4

Teenused

Geo 4

Geo 4

Teiste omandis olevate füüsiliste sisendite töötlemise teenused

Geo 4

Geo 4

Mujal kajastamata hooldus- ja remonditeenused

Geo 4

Geo 4

Veoteenused

Geo 4

Geo 4

Reisiteenused

Geo 4

Geo 4

Ehitus

Geo 4

Geo 4

Kindlustus- ja pensioniteenused

Geo 4

Geo 4

Finantsteenused

Geo 4

Geo 4

Otsese tasu eest osutatavad ja muud finantsteenused

Geo 3

Geo 3

Kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused (FISIM)

Geo 3

Geo 3

Mujal kajastamata intellektuaalomandi kasutamise tasud

Geo 4

Geo 4

Telekommunikatsiooni-, IT- ja infoteenused

Geo 4

Geo 4

Muud äriteenused

Geo 4

Geo 4

Teadus- ja arendusteenused

Geo 3

Geo 3

Eriala- ja juhtimiskonsultatsiooni teenused

Geo 3

Geo 3

Tehnilised, kaubandusega seotud ja muud äriteenused

Geo 3

Geo 3

Isiku-, kultuuri- ja meelelahutusteenused

Geo 4

Geo 4

Mujal kajastamata valitsemissektori kaubad ja teenused

Geo 4

Geo 4

Esmane tulu

Tööjõutulu

Geo 4

Geo 4

Investeerimistulu

Otseinvesteeringud

Omakapital

Geo 4

Geo 4

Dividendid ja kvaasikorporatiivsete ettevõtjate tuludest välja võetud summad

Otseinvesteeringu ettevõtjates

Geo 3

Geo 3

Otseinvestoris (pöördinvesteering)

Geo 3

Geo 3

Sidusettevõtjate vahel

Geo 3

Geo 3

Residentide sektori kaupa (sektor 2) (3)

Geo 2

Geo 2

Reinvesteeritud tulu

Geo 4

Geo 4

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Geo 2

Geo 2

Võlainstrumendid

Geo 4

Geo 4

Otseinvesteeringu ettevõtjates

Geo 3

Geo 3

Otseinvestoris (pöördinvesteering)

Geo 3

Geo 3

Sidusettevõtjate vahel

Geo 3

Geo 3

sellest: intress

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Geo 2

Geo 2

Portfelliinvesteeringud

Omakapital ja investeerimisfondide aktsiad

Geo 4

Geo 1

Omandiväärtpaberid

Dividendid

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Geo 3

Geo 1

Tehingupoolest emitendi sektori kaupa (sektor 2)

Geo 2

Investeerimisfondide aktsiad

Dividendid

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Geo 3

Geo 1

Tehingupoolest emitendi sektori kaupa (sektor 2)

Geo 2

Reinvesteeritud tulu

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Geo 3

Geo 1

Tehingupoolest emitendi sektori kaupa (sektor 2)

Geo 2

Võlaväärtpaberid

Lühiajalised

Geo 4

Geo 1

Intress

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Geo 3

Geo 1

Tehingupoolest emitendi sektori kaupa (sektor 2)

Geo 2

Pikaajalised

Geo 4

Geo 1

Intress

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Geo 3

Geo 1

Tehingupoolest emitendi sektori kaupa (sektor 2)

Geo 2

Muud investeeringud

Geo 4

Geo 4

Kvaasikorporatiivsete ettevõtjate tuludest väljavõetud summad

Geo 3

Geo 3

Intress

Geo 3

Geo 3

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Geo 2

Geo 2

sellest: SDRide intress

Geo 1

sellest: intress enne kaudselt mõõdetavaid finantsvahendusteenuseid

Geo 3

Geo 3

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Geo 2

Geo 2

Kindlustus-, pensioni- ja standardsetes tagatisskeemides osalejate investeerimistulu

Geo 3

Geo 3

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Geo 2

Geo 2

Reservvarad

Geo 3

sellest: intress

Geo 3

Muu esmane tulu

Geo 4

Geo 4

Valitsemissektor

Geo 3

Geo 3

Tootmis- ja impordimaksud

Geo 3 / Liidu institutsioonid

Geo 3 / Liidu institutsioonid

Toodete maksud

Geo 3 / Liidu institutsioonid

Geo 3 / Liidu institutsioonid

Muud tootmismaksud

Geo 3 / Liidu institutsioonid

Geo 3 / Liidu institutsioonid

Subsiidiumid

Geo 3 / Liidu institutsioonid

Geo 3 / Liidu institutsioonid

Tootesubsiidiumid

Geo 3 / Liidu institutsioonid

Geo 3 / Liidu institutsioonid

Muud tootmissubsiidiumid

Geo 3 / Liidu institutsioonid

Geo 3 / Liidu institutsioonid

Rent

Geo 3

Geo 3

Muud sektorid

Geo 3

Geo 3

Tootmis- ja impordimaksud

Geo 3 / Liidu institutsioonid

Geo 3 / Liidu institutsioonid

Toodete maksud

Geo 3 / Liidu institutsioonid

Geo 3 / Liidu institutsioonid

Muud tootmismaksud

Geo 3 / Liidu institutsioonid

Geo 3 / Liidu institutsioonid

Subsiidiumid

Geo 3 / Liidu institutsioonid

Geo 3 / Liidu institutsioonid

Tootesubsiidiumid

Geo 3 / Liidu institutsioonid

Geo 3 / Liidu institutsioonid

Muud tootmissubsiidiumid

Geo 3 / Liidu institutsioonid

Geo 3 / Liidu institutsioonid

Rent

Geo 3

Geo 3

Teisene tulu

Geo 4

Geo 4

Valitsemissektor

Geo 3

Geo 3

Jooksvad tulumaksud, omandimaksud jne.

Geo 3

Geo 3

Sotsiaalmaksed

Geo 3

Geo 3

Sotsiaaltoetused

Geo 3

Geo 3

Rahvusvaheline koostöö

Geo 3

Geo 3

sellest: liidu institutsioonidega (v.a EKP)

Liidu institutsioonid

Liidu institutsioonid

Mitmesugused jooksevülekanded

Geo 3

Geo 3

Käibemaksu- ja kogurahvatulupõhised ELi omavahendid

Liidu institutsioonid

Liidu institutsioonid

Muud sektorid

Geo 3

Geo 3

Jooksvad tulumaksud, omandimaksud jne.

Geo 3

Geo 3

Sotsiaalmaksed

Geo 3

Geo 3

Sotsiaaltoetused

Geo 3

Geo 3

Kahjukindlustuse netopreemiad

Geo 3

Geo 3

Kahjukindlustuse nõuded

Geo 3

Geo 3

Mitmesugused jooksevülekanded

Geo 3

Geo 3

sellest: isiklikud ülekanded (residentidest ja mitteresidentidest kodumajapidamiste vahel)

Geo 3

Geo 3

sellest: töötajate rahaülekanded

Geo 4

Geo 4

Korrigeerimine seoses muutusega pensioniõigustes

Geo 3

Geo 3

| 2. | Kapitalikonto |
| --- | --- |

2.

Geo 4

Geo 4

Mittetoodetud mittefinantsvarade soetamised/realiseerimised, bruto

Geo 3

Geo 3

Kapitalisiirded

Geo 3

Geo 3

Valitsemissektor

Geo 3

Geo 3

Kapitalimaksud

Geo 3

Geo 3

Investeerimistoetused

Geo 3

Geo 3

Muud kapitalisiirded

Geo 3

Geo 3

sellest: võlgade kustutamine

Geo 3

Geo 3

Muud sektorid

Geo 3

Geo 3

Kapitalimaksud

Geo 3

Geo 3

Investeerimistoetused

Geo 3

Geo 3

Muud kapitalisiirded

Geo 3

Geo 3

sellest: võlgade kustutamine

Geo 3

Geo 3

Finantsvara netosoetamine

Netokohustuste võtmine

Neto

| 3. | Finantskonto |
| --- | --- |

3.

Geo 1

Geo 1

Otseinvesteeringud

Geo 4

Geo 4

Omakapital ja investeerimisfondide aktsiad

Geo 4

Geo 4

| a. | Omakapital |
| --- | --- |

a.

Omakapital

Geo 2

Geo 2

Noteeritud

Geo 2

Geo 2

Noteerimata

Geo 2

Geo 2

Muu (nt kinnisvara)

Geo 2

Geo 2

| b. | Investeerimisfondide aktsiad |
| --- | --- |

b.

Investeerimisfondide aktsiad

Geo 2

Geo 2

| 1. | Muu omakapital peale reinvesteeritud tulu |
| --- | --- |

1.

Muu omakapital peale reinvesteeritud tulu

Otseinvesteeringu ettevõtjates

Geo 3

Geo 3

Otseinvestoris (pöördinvesteering)

Geo 3

Geo 3

Sidusettevõtjate vahel

Geo 3

Geo 3

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Geo 2

Geo 2

| 2. | Tulude reinvesteerimine |
| --- | --- |

2.

Tulude reinvesteerimine

Geo 4

Geo 4

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Geo 2

Geo 2

Võlainstrumendid

Geo 4

Geo 4

Otseinvesteeringu ettevõtjates

Geo 3

Geo 3

Otseinvestoris (pöördinvesteering)

Geo 3

Geo 3

Sidusettevõtjate vahel

Geo 3

Geo 3

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Geo 2

Geo 2

Portfelliinvesteeringud

Geo 4

Geo 1

Omakapital ja investeerimisfondide aktsiad

Geo 4

Geo 1

Omandiväärtpaberid

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Geo 3

Geo 1

Noteeritud

Geo 2

Geo 1

Noteerimata

Geo 2

Geo 1

Tehingupoolest emitendi sektori kaupa (sektor 2)

Noteeritud

Geo 2

Noteerimata

Geo 2

Investeerimisfondide aktsiad

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Geo 3

Geo 1

sellest: tulude reinvesteerimine

Geo 3

Geo 1

Tehingupoolest emitendi sektori kaupa (sektor 2)

Geo 2

sellest: tulude reinvesteerimine

Geo 2

Võlaväärtpaberid

Lühiajalised

Geo 4

Geo 1

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Geo 3

Geo 1

Tehingupoolest emitendi sektori kaupa (sektor 2)

Geo 2

Pikaajalised

Geo 4

Geo 1

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Geo 3

Geo 1

Tehingupoolest emitendi sektori kaupa (sektor 2)

Geo 2

Tuletisinstrumendid (v.a reservid) ja töötajate aktsiaoptsioonid

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Geo 3

Muud investeeringud

Geo 4

Geo 4

Residentide sektori kaupa (sektor 1)

Geo 4

Geo 4

Muu omakapital

Geo 3

Geo 3

Sularaha ja hoiused

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Lühiajalised

Geo 3

Geo 3

Pikaajalised

Geo 3

Geo 3

Laenud

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Lühiajalised

Geo 3, IMF

Geo 3, IMF

Pikaajalised

Geo 3, IMF

Geo 3, IMF

Kindlustus, pensioni- ja standardsed tagatisskeemid

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Geo 3

Geo 3

Kaubanduskrediit ja -ettemaksed

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Lühiajalised

Geo 3

Geo 3

Pikaajalised

Geo 3

Geo 3

Muud saada/maksta olevad arved

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Lühiajalised

Geo 3

Geo 3

Pikaajalised

Geo 3

Geo 3

SDRid

Geo 1

Reservvarad

Geo 3

| 4. | Tasakaalustavad kirjed |
| --- | --- |

4.

Kaupade ja teenuste jääk

Geo 4

Jooksevkonto jääk

Geo 1

Neto laenuandmine (+) või -võtmine (–) (jooksevkonto ja kapitalikonto saldo)

Geo 1

Neto laenuandmine (+) või -võtmine (–) (finantskonto saldo)

Geo 1

Vead ja lüngad, neto

Geo 1

| b) | lisatakse tabel 2A järgmiselt:

  „Tabel 2A


  Maksebilansi kvartalistatistika – avaldatav allkogum | Kreedit | Deebet | Bilanss/neto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Jooksevkonto |

b)

lisatakse tabel 2A järgmiselt:

„Tabel 2A

Maksebilansi kvartalistatistika – avaldatav allkogum

Kreedit

Deebet

Bilanss/neto

1.

Geo 2

Geo 1

Kaubad

Geo 2

Geo 2

Üldkaubad maksebilansi alusel

Geo 1

Geo 1

Kaupade netoeksport kaubandusteenuse raames

Geo 1

Teenused

Geo 2

Geo 2

Teiste omandis olevate füüsiliste sisendite töötlemise teenused

Geo 1

Geo 1

Mujal kajastamata hooldus- ja remonditeenused

Geo 1

Geo 1

Veoteenused

Geo 1

Geo 1

Reisiteenused

Geo 1

Geo 1

Ehitus

Geo 1

Geo 1

Kindlustus- ja pensioniteenused

Geo 1

Geo 1

Finantsteenused

Geo 1

Geo 1

Mujal kajastamata intellektuaalomandi kasutamise tasud

Geo 1

Geo 1

Telekommunikatsiooni-, IT- ja infoteenused

Geo 1

Geo 1

Muud äriteenused

Geo 1

Geo 1

Isiku-, kultuuri- ja meelelahutusteenused

Geo 1

Geo 1

Mujal kajastamata valitsemissektori kaubad ja teenused

Geo 1

Geo 1

Määratlemata teenused

Geo 1

Geo 1

Esmane tulu

Geo 2

Geo 1

Tööjõutulu

Geo 2

Geo 2

Investeerimistulu

Geo 2

Geo 1

Keskpank

Geo 1

Geo 1

Muud RAd

Geo 1

Geo 1

Valitsemissektor

Geo 1

Geo 1

Muud sektorid

Geo 1

Geo 1

Finantsasutused, välja arvatud RAd

Geo 1

Geo 1

Mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid

Geo 1

Geo 1

Otseinvesteeringud

Geo 2

Geo 2

Omakapital

Geo 2

Geo 2

Dividendid ja kvaasikorporatiivsete ettevõtjate tuludest välja võetud summad

Geo 1

Geo 1

Reinvesteeritud tulu

Geo 1

Geo 1

Võlainstrumendid

Geo 2

Geo 2

Portfelliinvesteeringud

Geo 2

Geo 1

Omakapital ja investeerimisfondide aktsiad

Geo 2

Geo 1

Omandiväärtpaberite dividendid

Geo 1

Geo 1

Investeerimisfondide aktsiad

Geo 1

Geo 1

Võlaväärtpaberid

Geo 2

Geo 1

Lühiajalised

Geo 2

Geo 1

Pikaajalised

Geo 2

Geo 1

Muud investeeringud

Geo 2

Geo 2

Intress

Geo 1

Geo 1

sellest: intress enne kaudselt mõõdetavaid finantsvahendusteenuseid

Geo 1

Geo 1

Reservvarad

Geo 1

Muu esmane tulu

Geo 2

Geo 2

Teisene tulu

Geo 2

Geo 2

Valitsemissektor

Geo 1

Geo 1

Muud sektorid

Geo 1

Geo 1

sellest: töötajate rahaülekanded

Geo 1

Geo 1

| 2. | Kapitalikonto |
| --- | --- |

2.

Geo 2

Geo 2

Mittetoodetud mittefinantsvarade soetamised/realiseerimised, bruto

Geo 1

Geo 1

Kapitalisiirded

Geo 1

Geo 1

Finantsvara netosoetamine

Netokohustuste võtmine

Neto

| 3. | Finantskonto |
| --- | --- |

3.

Geo 2 (4)

Geo 1

Otseinvesteeringud

Geo 2

Geo 2

Muud RAd

Geo 1

Geo 1

Valitsemissektor

Geo 1

Geo 1

Muud sektorid

Geo 1

Geo 1

Finantsasutused, välja arvatud RAd

Geo 1

Geo 1

Mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid

Geo 1

Geo 1

Omakapital

Geo 2

Geo 2

Võlainstrumendid

Geo 2

Geo 2

Portfelliinvesteeringud

Geo 2

Geo 1

Omakapital ja investeerimisfondide aktsiad

Geo 2

Geo 1

Omandiväärtpaberid

Geo 1

Geo 1

Keskpank

Geo 1

Geo 1

Muud RAd

Geo 1

Geo 1

Valitsemissektor

Geo 1

Geo 1

Muud sektorid

Geo 1

Geo 1

Finantsasutused, välja arvatud RAd

Geo 1

Geo 1

Mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid

Geo 1

Geo 1

Investeerimisfondide aktsiad

Geo 1

Geo 1

Keskpank

Geo 1

Muud RAd

Geo 1

Geo 1

Valitsemissektor

Geo 1

Muud sektorid

Geo 1

Geo 1

Finantsasutused, välja arvatud RAd

Geo 1

Geo 1

Mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid

Geo 1

Tehingupoolest emitendi sektor. Muud RAd

Geo 1

Võlaväärtpaberid

Geo 2

Geo 1

Lühiajalised

Geo 2

Geo 1

Keskpank

Geo 1

Geo 1

Muud RAd

Geo 1

Geo 1

Valitsemissektor

Geo 1

Geo 1

Muud sektorid

Geo 1

Geo 1

Finantsasutused, välja arvatud RAd

Geo 1

Geo 1

Mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid

Geo 1

Geo 1

Pikaajalised

Geo 2

Geo 1

Keskpank

Geo 1

Geo 1

Muud RAd

Geo 1

Geo 1

Valitsemissektor

Geo 1

Geo 1

Muud sektorid

Geo 1

Geo 1

Finantsasutused, välja arvatud RAd

Geo 1

Geo 1

Mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid

Geo 1

Geo 1

Tuletisinstrumendid (v.a reservid) ja töötajate aktsiaoptsioonid

Geo 1

Keskpank

Geo 1

Muud RAd

Geo 1

Valitsemissektor

Geo 1

Muud sektorid

Geo 1

Finantsasutused, välja arvatud RAd

Geo 1

Mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid

Geo 1

Muud investeeringud

Geo 2

Geo 2

Muu omakapital

Geo 1

Geo 1

Sularaha ja hoiused

Geo 2

Geo 2

Keskpank

Geo 1

Geo 1

Lühiajalised

Geo 1

Geo 1

Pikaajalised

Geo 1

Geo 1

Muud RAd

Geo 1

Geo 1

Lühiajalised

Geo 1

Geo 1

Pikaajalised

Geo 1

Geo 1

Valitsemissektor

Geo 1

Geo 1

Lühiajalised

Geo 1

Geo 1

Pikaajalised

Geo 1

Geo 1

Muud sektorid

Geo 1

Geo 1

Finantsasutused, välja arvatud RAd

Geo 1

Geo 1

Lühiajalised

Geo 1

Geo 1

Pikaajalised

Geo 1

Geo 1

Mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid

Geo 1

Geo 1

Lühiajalised

Geo 1

Geo 1

Pikaajalised

Geo 1

Geo 1

Laenud

Geo 2

Geo 2

Keskpank

Geo 1

Lühiajalised

Geo 1

Pikaajalised

Geo 1

Muud RAd

Geo 1

Lühiajalised

Geo 1

Pikaajalised

Geo 1

Valitsemissektor

Geo 1

Geo 1

Lühiajalised

Geo 1

Geo 1

Pikaajalised

Geo 1

Geo 1

Muud sektorid

Geo 1

Geo 1

Finantsasutused, välja arvatud RAd

Geo 1

Geo 1

Lühiajalised

Geo 1

Geo 1

Pikaajalised

Geo 1

Geo 1

Mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid

Geo 1

Geo 1

Lühiajalised

Geo 1

Geo 1

Pikaajalised

Geo 1

Geo 1

Kindlustus, pensioni- ja standardsed tagatisskeemid

Geo 1

Geo 1

Kaubanduskrediit ja -ettemaksed

Geo 2

Geo 2

sellest: mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid

Geo 1

Geo 1

Muud saada/maksta olevad arved

Geo 1

Geo 1

SDRid

Geo 1

Reservvarad

Geo 1

| 4. | Tasakaalustavad kirjed |
| --- | --- |

4.

Kaupade ja teenuste jääk

Geo 2

Jooksevkonto jääk

Geo 1

Neto laenuandmine (+) või -võtmine (–) (jooksevkonto ja kapitalikonto saldo)

Geo 1

Neto laenuandmine (+) või -võtmine (–) (finantskonto saldo)

Geo 1

Vead ja lüngad, neto

Geo 1

| c) | Tabel 4 asendatakse järgmisega:

  „Tabel 4


  Rahvusvahelise investeerimispositsiooni kvartalistatistika | Varad | Kohustused | Neto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Positsioonid | Vahetuskursi muutustest tingitud ümberhindlused | Muudest hinnamuutustest tingitud ümberhindlused | Positsioonid | Vahetuskursi muutustest tingitud ümberhindlused | Muudest hinnamuutustest tingitud ümberhindlused | Muudest hinnamuutustest tingitud ümberhindlused |
| Finantskonto
   (5) | Geo 1 (6) | | | Geo 1 | | | |
| Otseinvesteeringud | Geo 4 | | | Geo 4 | | | |
| Omakapital ja investeerimisfondide aktsiad | Geo 4 | Geo 2 | Geo 2 | Geo 4 | Geo 2 | Geo 2 | |
| Otseinvesteeringu ettevõtjates | Geo 2 | | | Geo 2 | | | |
| Otseinvestoris (pöördinvesteering) | Geo 2 | | | Geo 2 | | | |
| Sidusettevõtjate vahel | Geo 2 | | | Geo 2 | | | |
| Residentide sektori kaupa (sektor 2) (7) | Geo 2 | | | Geo 2 | | | |
| a. | Omakapital |

c)

Tabel 4 asendatakse järgmisega:

„Tabel 4

Rahvusvahelise investeerimispositsiooni kvartalistatistika

Varad

Kohustused

Neto

Positsioonid

Vahetuskursi muutustest tingitud ümberhindlused

Muudest hinnamuutustest tingitud ümberhindlused

Positsioonid

Vahetuskursi muutustest tingitud ümberhindlused

Muudest hinnamuutustest tingitud ümberhindlused

Muudest hinnamuutustest tingitud ümberhindlused

Finantskonto
   (5)

Geo 1 (6)

Geo 1

Otseinvesteeringud

Geo 4

Geo 4

Omakapital ja investeerimisfondide aktsiad

Geo 4

Geo 2

Geo 2

Geo 4

Geo 2

Geo 2

Otseinvesteeringu ettevõtjates

Geo 2

Geo 2

Otseinvestoris (pöördinvesteering)

Geo 2

Geo 2

Sidusettevõtjate vahel

Geo 2

Geo 2

Residentide sektori kaupa (sektor 2) (7)

Geo 2

Geo 2

a.

Noteeritud

Geo 2

Geo 2

Noteerimata

Geo 2

Geo 2

Muu (nt kinnisvara)

Geo 2

Geo 2

| b. | Investeerimisfondide aktsiad |
| --- | --- |

b.

Geo 2

Geo 2

Võlainstrumendid

Geo 4

Geo 2

Geo 2

Geo 4

Geo 2

Geo 2

Otseinvesteeringu ettevõtjates

Geo 2

Geo 2

Otseinvestoris (pöördinvesteering)

Geo 2

Geo 2

Sidusettevõtjate vahel

Geo 2

Geo 2

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Geo 2

Geo 2

Portfelliinvesteeringud

Geo 4

Geo 1

Omakapital ja investeerimisfondide aktsiad

Geo 4

Geo 1

Omandiväärtpaberid

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Geo 3

Geo 1

Noteeritud

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Noteerimata

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Tehingupoolest emitendi sektori kaupa (sektor 2)

Noteeritud

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Noteerimata

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Investeerimisfondide aktsiad

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Tehingupoolest emitendi sektori kaupa (sektor 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Võlaväärtpaberid

Lühiajalised

Geo 4

Geo 1

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Geo 3

Geo 2

Geo 2

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Tehingupoolest emitendi sektori kaupa (sektor 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Vääringu kaupa:

Euro

Geo 2

Geo 1

USA dollar

Geo 2

Geo 1

Muud vääringud

Geo 2

Geo 1

Pikaajalised

Geo 4

Geo 1

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Geo 3

Geo 2

Geo 2

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Lunastamistähtajaga kuni üks aasta

Geo 1

Lunastamistähtajaga üle ühe aasta

Geo 1

Tehingupoolest emitendi sektori kaupa (sektor 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Lunastamistähtajaga kuni üks aasta

Geo 2

Lunastamistähtajaga üle ühe aasta

Geo 2

Vääringu kaupa:

Euro

Geo 2

Geo 1

USA dollar

Geo 2

Geo 1

Muud vääringud

Geo 2

Geo 1

Tuletisinstrumendid (v.a reservid) ja töötajate aktsiaoptsioonid

Geo 4

Geo 4

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Muud investeeringud

Geo 4

Geo 4

Residentide sektori kaupa (sektor 1)

Geo 4

Geo 4

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Muu omakapital

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Sularaha ja hoiused

Geo 4

Geo 2

Geo 4

Geo 2

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Lühiajalised

Geo 3

Geo 3

Pikaajalised

Geo 3

Geo 3

Laenud

Geo 4

Geo 2

Geo 4

Geo 2

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Lühiajalised

Geo 3, IMF

Geo 3, IMF

Pikaajalised

Geo 3, IMF

Geo 3, IMF

Kindlustus, pensioni- ja standardsed tagatisskeemid

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Geo 3

Geo 3

Kaubanduskrediit ja -ettemaksed

Geo 4

Geo 2

Geo 4

Geo 2

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Lühiajalised

Geo 3

Geo 3

Pikaajalised

Geo 3

Geo 3

Muud saada/maksta olevad arved

Geo 2

Geo 2

Residentide sektori kaupa (sektor 2)

Lühiajalised

Geo 3

Geo 3

Pikaajalised

Geo 3

Geo 3

SDRid

Geo 1

Geo 1

| d) | lisatakse järgmine tabel 4A:

  „Tabel 4A


  Rahvusvahelise investeerimispositsiooni kvartalistatistika – avaldatav allkogum | Positsioonid |
| --- | --- | --- |
| | Varad | Kohustused | Neto |
| Finantskonto | Geo 2 | Geo 1 | |
| Otseinvesteeringud | Geo 2 | Geo 2 | |
| Muud RAd | Geo 1 | Geo 1 | |
| Valitsemissektor | Geo 1 | Geo 1 | |
| Muud sektorid | Geo 1 | Geo 1 | |
| Finantsasutused, välja arvatud RAd | Geo 1 | Geo 1 | |
| Mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid | Geo 1 | Geo 1 | |
| Omakapital | Geo 2 | Geo 2 | |
| Võlainstrumendid | Geo 2 | Geo 2 | |
| Portfelliinvesteeringud | Geo 2 | Geo 1 | |
| Omakapital ja investeerimisfondide aktsiad | Geo 2 | Geo 1 | |
| Omandiväärtpaberid | Geo 1 | Geo 1 | |
| Keskpank | Geo 1 | Geo 1 | |
| Muud RAd | Geo 1 | Geo 1 | |
| Valitsemissektor | Geo 1 | Geo 1 | |
| Muud sektorid | Geo 1 | Geo 1 | |
| Finantsasutused, välja arvatud RAd | Geo 1 | Geo 1 | |
| Mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid | Geo 1 | Geo 1 | |
| Investeerimisfondide aktsiad | Geo 1 | Geo 1 | |
| Keskpank | Geo 1 | | |
| Muud RAd | Geo 1 | Geo 1 | |
| Valitsemissektor | Geo 1 | | |
| Muud sektorid | Geo 1 | Geo 1 | |
| Finantsasutused, välja arvatud RAd | Geo 1 | Geo 1 | |
| Mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid | Geo 1 | | |
| Tehingupoolest emitendi sektor. Muud RAd | Geo 1 | | |
| Võlaväärtpaberid | Geo 2 | Geo 1 | |
| Lühiajalised | Geo 2 | Geo 1 | |
| Keskpank | Geo 1 | Geo 1 | |
| Muud RAd | Geo 1 | Geo 1 | |
| Valitsemissektor | Geo 1 | Geo 1 | |
| Muud sektorid | Geo 1 | Geo 1 | |
| Finantsasutused, välja arvatud RAd | Geo 1 | Geo 1 | |
| Mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid | Geo 1 | Geo 1 | |
| Pikaajalised | Geo 2 | Geo 1 | |
| Keskpank | Geo 1 | Geo 1 | |
| Muud RAd | Geo 1 | Geo 1 | |
| Valitsemissektor | Geo 1 | Geo 1 | |
| Muud sektorid | Geo 1 | Geo 1 | |
| Finantsasutused, välja arvatud RAd | Geo 1 | Geo 1 | |
| Mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid | Geo 1 | Geo 1 | |
| Tuletisinstrumendid (v.a reservid) ja töötajate aktsiaoptsioonid | | | Geo 1 |
| Keskpank | | | Geo 1 |
| Muud RAd | | | Geo 1 |
| Valitsemissektor | | | Geo 1 |
| Muud sektorid | | | Geo 1 |
| Finantsasutused, välja arvatud RAd | | | Geo 1 |
| Mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid | | | Geo 1 |
| Muud investeeringud | Geo 2 | Geo 2 | |
| Muu omakapital | Geo 1 | Geo 1 | |
| Sularaha ja hoiused | Geo 2 | Geo 2 | |
| Keskpank | Geo 1 | Geo 1 | |
| Lühiajalised | Geo 1 | Geo 1 | |
| Pikaajalised | Geo 1 | Geo 1 | |
| Muud RAd | Geo 1 | Geo 1 | |
| Lühiajalised | Geo 1 | Geo 1 | |
| Pikaajalised | Geo 1 | Geo 1 | |
| Valitsemissektor | Geo 1 | Geo 1 | |
| Lühiajalised | Geo 1 | Geo 1 | |
| Pikaajalised | Geo 1 | Geo 1 | |
| Muud sektorid | Geo 1 | Geo 1 | |
| Finantsasutused, välja arvatud RAd | Geo 1 | Geo 1 | |
| Lühiajalised | Geo 1 | Geo 1 | |
| Pikaajalised | Geo 1 | Geo 1 | |
| Mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid | Geo 1 | Geo 1 | |
| Lühiajalised | Geo 1 | Geo 1 | |
| Pikaajalised | Geo 1 | Geo 1 | |
| Laenud | Geo 2 | Geo 2 | |
| Keskpank | Geo 1 | | |
| Lühiajalised | Geo 1 | | |
| Pikaajalised | Geo 1 | | |
| Muud RAd | Geo 1 | | |
| Lühiajalised | Geo 1 | | |
| Pikaajalised | Geo 1 | | |
| Valitsemissektor | Geo 1 | Geo 1 | |
| Lühiajalised | Geo 1 | Geo 1 | |
| Pikaajalised | Geo 1 | Geo 1 | |
| Muud sektorid | Geo 1 | Geo 1 | |
| Finantsasutused, välja arvatud RAd | Geo 1 | Geo 1 | |
| Lühiajalised | Geo 1 | Geo 1 | |
| Pikaajalised | Geo 1 | Geo 1 | |
| Mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid | Geo 1 | Geo 1 | |
| Lühiajalised | Geo 1 | Geo 1 | |
| Pikaajalised | Geo 1 | Geo 1 | |
| Kindlustus, pensioni- ja standardsed tagatisskeemid | Geo 1 | Geo 1 | |
| Kaubanduskrediit ja -ettemaksed | Geo 2 | Geo 2 | |
| sellest: Mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid | Geo 1 | Geo 1 | |
| Muud saada/maksta olevad arved | Geo 1 | Geo 1 | |
| SDRid | | Geo 1” | |

d)

lisatakse järgmine tabel 4A:

„Tabel 4A

Rahvusvahelise investeerimispositsiooni kvartalistatistika – avaldatav allkogum

Positsioonid

Varad

Kohustused

Neto

Finantskonto

Geo 2

Geo 1

Otseinvesteeringud

Geo 2

Geo 2

Muud RAd

Geo 1

Geo 1

Valitsemissektor

Geo 1

Geo 1

Muud sektorid

Geo 1

Geo 1

Finantsasutused, välja arvatud RAd

Geo 1

Geo 1

Mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid

Geo 1

Geo 1

Omakapital

Geo 2

Geo 2

Võlainstrumendid

Geo 2

Geo 2

Portfelliinvesteeringud

Geo 2

Geo 1

Omakapital ja investeerimisfondide aktsiad

Geo 2

Geo 1

Omandiväärtpaberid

Geo 1

Geo 1

Keskpank

Geo 1

Geo 1

Muud RAd

Geo 1

Geo 1

Valitsemissektor

Geo 1

Geo 1

Muud sektorid

Geo 1

Geo 1

Finantsasutused, välja arvatud RAd

Geo 1

Geo 1

Mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid

Geo 1

Geo 1

Investeerimisfondide aktsiad

Geo 1

Geo 1

Keskpank

Geo 1

Muud RAd

Geo 1

Geo 1

Valitsemissektor

Geo 1

Muud sektorid

Geo 1

Geo 1

Finantsasutused, välja arvatud RAd

Geo 1

Geo 1

Mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid

Geo 1

Tehingupoolest emitendi sektor. Muud RAd

Geo 1

Võlaväärtpaberid

Geo 2

Geo 1

Lühiajalised

Geo 2

Geo 1

Keskpank

Geo 1

Geo 1

Muud RAd

Geo 1

Geo 1

Valitsemissektor

Geo 1

Geo 1

Muud sektorid

Geo 1

Geo 1

Finantsasutused, välja arvatud RAd

Geo 1

Geo 1

Mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid

Geo 1

Geo 1

Pikaajalised

Geo 2

Geo 1

Keskpank

Geo 1

Geo 1

Muud RAd

Geo 1

Geo 1

Valitsemissektor

Geo 1

Geo 1

Muud sektorid

Geo 1

Geo 1

Finantsasutused, välja arvatud RAd

Geo 1

Geo 1

Mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid

Geo 1

Geo 1

Tuletisinstrumendid (v.a reservid) ja töötajate aktsiaoptsioonid

Geo 1

Keskpank

Geo 1

Muud RAd

Geo 1

Valitsemissektor

Geo 1

Muud sektorid

Geo 1

Finantsasutused, välja arvatud RAd

Geo 1

Mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid

Geo 1

Muud investeeringud

Geo 2

Geo 2

Muu omakapital

Geo 1

Geo 1

Sularaha ja hoiused

Geo 2

Geo 2

Keskpank

Geo 1

Geo 1

Lühiajalised

Geo 1

Geo 1

Pikaajalised

Geo 1

Geo 1

Muud RAd

Geo 1

Geo 1

Lühiajalised

Geo 1

Geo 1

Pikaajalised

Geo 1

Geo 1

Valitsemissektor

Geo 1

Geo 1

Lühiajalised

Geo 1

Geo 1

Pikaajalised

Geo 1

Geo 1

Muud sektorid

Geo 1

Geo 1

Finantsasutused, välja arvatud RAd

Geo 1

Geo 1

Lühiajalised

Geo 1

Geo 1

Pikaajalised

Geo 1

Geo 1

Mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid

Geo 1

Geo 1

Lühiajalised

Geo 1

Geo 1

Pikaajalised

Geo 1

Geo 1

Laenud

Geo 2

Geo 2

Keskpank

Geo 1

Lühiajalised

Geo 1

Pikaajalised

Geo 1

Muud RAd

Geo 1

Lühiajalised

Geo 1

Pikaajalised

Geo 1

Valitsemissektor

Geo 1

Geo 1

Lühiajalised

Geo 1

Geo 1

Pikaajalised

Geo 1

Geo 1

Muud sektorid

Geo 1

Geo 1

Finantsasutused, välja arvatud RAd

Geo 1

Geo 1

Lühiajalised

Geo 1

Geo 1

Pikaajalised

Geo 1

Geo 1

Mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid

Geo 1

Geo 1

Lühiajalised

Geo 1

Geo 1

Pikaajalised

Geo 1

Geo 1

Kindlustus, pensioni- ja standardsed tagatisskeemid

Geo 1

Geo 1

Kaubanduskrediit ja -ettemaksed

Geo 2

Geo 2

sellest: Mittefinantsettevõtted, kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid

Geo 1

Geo 1

Muud saada/maksta olevad arved

Geo 1

Geo 1

SDRid

Geo 1”

---

(1)  Valitud kirjete põhimõtted ja mõisted on määratletud III lisas.

(2)  Nõutav geograafiline jaotus on määratletud tabelis 7.

(3)  Nõutav jaotus institutsionaalsete sektorite kaupa on määratletud tabelis 8.”;

(4)  sh tuletisinstrumendid, neto”;

(5)  Valitud kirjete põhimõtted ja mõisted on määratletud III lisas.

(6)  Nõutav geograafiline jaotus on määratletud tabelis 7.

(7)  Nõutav jaotus institutsionaalsete sektorite kaupa on määratletud tabelis 8.”;

---