# Euroopan unionin L 65/2014

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2014.065.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 65 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 57. vuosikerta5. maaliskuu 2014 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2014.065.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 65

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

57. vuosikerta5. maaliskuu 2014

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/27/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, neuvoston direktiivien 92/58/ETY, 92/85/ETY, 94/33/EY ja 98/24/EY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/37/EY muuttamisesta niiden mukauttamiseksi aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta annettuun asetukseen (EY) N:o 1272/2008 | 1 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

DIREKTIIVIT

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/27/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, neuvoston direktiivien 92/58/ETY, 92/85/ETY, 94/33/EY ja 98/24/EY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/37/EY muuttamisesta niiden mukauttamiseksi aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta annettuun asetukseen (EY) N:o 1272/2008

1

| | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 204/2014, annettu 20 päivänä helmikuuta 2014, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Aceituna de Mallorca / Aceituna Mallorquina /Oliva de Mallorca / Oliva Mallorquina (SAN)] | 8 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 205/2014, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2014, yhdenmukaisten edellytysten vahvistamisesta Euroopan demografisista tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1260/2013 täytäntöönpanoa varten tietojen jaottelun, toimittamisen määräaikojen ja tarkistusten osalta (
  1
  ) | 10 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 206/2014, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2014, asetuksen (EU) N:o 601/2012 muuttamisesta muiden kasvihuonekaasujen kuin hiilidioksidin lämmitysvaikutuskerrointen osalta (
  1
  ) | 27 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 207/2014, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2014, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 29 |
| | | SUOSITUKSET |
| | | 2014/117/EU |
| | * | Komission suositus, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2014, tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevien suunnitelmien laatimisesta ja täytäntöönpanosta kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1379/2013 nojalla | 31 |
| | | 2014/118/EU |
| | * | Komission suositus, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2014, bromattujen palonestoaineiden jäämien seurannasta elintarvikkeissa (
  1
  ) | 39 |
| | | TYÖJÄRJESTYKSET |
| | * | Työjärjestys | 41 |

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 204/2014, annettu 20 päivänä helmikuuta 2014, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Aceituna de Mallorca / Aceituna Mallorquina /Oliva de Mallorca / Oliva Mallorquina (SAN)]

8

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 205/2014, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2014, yhdenmukaisten edellytysten vahvistamisesta Euroopan demografisista tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1260/2013 täytäntöönpanoa varten tietojen jaottelun, toimittamisen määräaikojen ja tarkistusten osalta (
  1
  )

1

10

*

Komission asetus (EU) N:o 206/2014, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2014, asetuksen (EU) N:o 601/2012 muuttamisesta muiden kasvihuonekaasujen kuin hiilidioksidin lämmitysvaikutuskerrointen osalta (
  1
  )

1

27

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 207/2014, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2014, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

29

SUOSITUKSET

2014/117/EU

*

Komission suositus, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2014, tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevien suunnitelmien laatimisesta ja täytäntöönpanosta kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1379/2013 nojalla

31

2014/118/EU

*

Komission suositus, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2014, bromattujen palonestoaineiden jäämien seurannasta elintarvikkeissa (
  1
  )

1

39

TYÖJÄRJESTYKSET

*

Työjärjestys

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

DIREKTIIVIT

| 5.3.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 65/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 65/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 2014/27/EU,

annettu 26 päivänä helmikuuta 2014,

neuvoston direktiivien 92/58/ETY, 92/85/ETY, 94/33/EY ja 98/24/EY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/37/EY muuttamisesta niiden mukauttamiseksi aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta annettuun asetukseen (EY) N:o 1272/2008

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 153 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklan nojalla Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat antaa direktiivein säännöksiä vähimmäisvaatimuksista parantaakseen erityisesti työympäristöä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelun paremman tason takaamiseksi. Näissä direktiiveissä olisi vältettävä vaikeuttamasta pienten ja keskisuurten yritysten perustamista ja kehittämistä ja niiden mahdollisuuksia luoda työpaikkoja. Asianmukaisia terveys- ja turvallisuusnormeja ei olisi pidettävä rajoitteina, koska ne ovat perusoikeuksia ja niitä sovelletaan poikkeuksetta kaikilla työmarkkinoiden aloilla ja kaikentyyppisiin ja -kokoisiin yrityksiin. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklan nojalla Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat antaa direktiivein säännöksiä vähimmäisvaatimuksista parantaakseen erityisesti työympäristöä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelun paremman tason takaamiseksi. Näissä direktiiveissä olisi vältettävä vaikeuttamasta pienten ja keskisuurten yritysten perustamista ja kehittämistä ja niiden mahdollisuuksia luoda työpaikkoja. Asianmukaisia terveys- ja turvallisuusnormeja ei olisi pidettävä rajoitteina, koska ne ovat perusoikeuksia ja niitä sovelletaan poikkeuksetta kaikilla työmarkkinoiden aloilla ja kaikentyyppisiin ja -kokoisiin yrityksiin.

| (2) | Euroopan unionin perusoikeuskirjan 31 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jokaisella työntekijällä on oikeus terveellisiin, turvallisiin ja ihmisarvoisiin työoloihin. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan unionin perusoikeuskirjan 31 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jokaisella työntekijällä on oikeus terveellisiin, turvallisiin ja ihmisarvoisiin työoloihin.

| (3) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1272/2008 (3) perustettiin unionissa uusi aineiden ja seosten luokitusta ja merkintöjä koskeva järjestelmä, joka perustuu kansainvälisellä tasolla YK:n Euroopan talouskomission puitteissa kehitettyyn kemikaalien maailmanlaajuisesti yhdenmukaistettuun luokitus- ja merkintäjärjestelmään (GHS). |
| --- | --- |

(3)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1272/2008 (3) perustettiin unionissa uusi aineiden ja seosten luokitusta ja merkintöjä koskeva järjestelmä, joka perustuu kansainvälisellä tasolla YK:n Euroopan talouskomission puitteissa kehitettyyn kemikaalien maailmanlaajuisesti yhdenmukaistettuun luokitus- ja merkintäjärjestelmään (GHS).

| (4) | Neuvoston direktiivit 92/58/ETY (4), 92/85/ETY (5), 94/33/EY (6) ja 98/24/EY (7) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/37/EY (8) sisältävät viittauksia aiempaan luokitus- ja merkintäjärjestelmään. Näitä direktiivejä olisi sen vuoksi muutettava niiden saattamiseksi asetuksessa (EY) N:o 1272/2008 vahvistettua uutta järjestelmää vastaavaksi. |
| --- | --- |

(4)

Neuvoston direktiivit 92/58/ETY (4), 92/85/ETY (5), 94/33/EY (6) ja 98/24/EY (7) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/37/EY (8) sisältävät viittauksia aiempaan luokitus- ja merkintäjärjestelmään. Näitä direktiivejä olisi sen vuoksi muutettava niiden saattamiseksi asetuksessa (EY) N:o 1272/2008 vahvistettua uutta järjestelmää vastaavaksi.

| (5) | Nämä muutokset ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa, että edellä mainitut direktiivit säilyttävät tehokkuutensa. Tämän direktiivin tarkoituksena ei ole muuttaa näiden direktiivien soveltamisalaa. Tämän direktiivin tarkoituksena on säilyttää näissä direktiiveissä säädetty työntekijöiden suojelun taso eikä alentaa sitä. Teknologian jatkuvan kehityksen vuoksi mainittuja direktiivejä olisi kuitenkin tarkasteltava uudelleen määräajoin neuvoston direktiivin 89/391/ETY (9) 17 a artiklan mukaisesti, jotta voidaan varmistaa lainsäädännön johdonmukaisuus ja taata terveyden ja turvallisuuden suojelun asianmukainen taso, kun vaarallisia kemiallisia aineita ja seoksia esiintyy työympäristössä. Erityishuomiota olisi kiinnitettävä sellaisissa ammateissa toimiviin työntekijöihin, joissa joudutaan usein kosketuksiin vaarallisten aineiden ja seosten kanssa. |
| --- | --- |

(5)

Nämä muutokset ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa, että edellä mainitut direktiivit säilyttävät tehokkuutensa. Tämän direktiivin tarkoituksena ei ole muuttaa näiden direktiivien soveltamisalaa. Tämän direktiivin tarkoituksena on säilyttää näissä direktiiveissä säädetty työntekijöiden suojelun taso eikä alentaa sitä. Teknologian jatkuvan kehityksen vuoksi mainittuja direktiivejä olisi kuitenkin tarkasteltava uudelleen määräajoin neuvoston direktiivin 89/391/ETY (9) 17 a artiklan mukaisesti, jotta voidaan varmistaa lainsäädännön johdonmukaisuus ja taata terveyden ja turvallisuuden suojelun asianmukainen taso, kun vaarallisia kemiallisia aineita ja seoksia esiintyy työympäristössä. Erityishuomiota olisi kiinnitettävä sellaisissa ammateissa toimiviin työntekijöihin, joissa joudutaan usein kosketuksiin vaarallisten aineiden ja seosten kanssa.

| (6) | Direktiivin 92/85/ETY muutokset eivät koske vaarallisia aineita ja seoksia, jotka voivat vaikuttaa haitallisesti raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden hedelmällisyyteen, koska tämän direktiivin tarkoituksena on vain ajantasaistaa mainitun direktiivin viittaukset ja terminologia. Kun kuitenkin otetaan huomioon asiaa koskeva lisääntyvä tieteellinen näyttö sekä kyseisten vaikutusten luokittelun tarkentuminen, komission olisi harkittava soveltuvimpia keinoja tällaisten vaikutusten käsittelemiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivin 92/85/ETY muutokset eivät koske vaarallisia aineita ja seoksia, jotka voivat vaikuttaa haitallisesti raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden hedelmällisyyteen, koska tämän direktiivin tarkoituksena on vain ajantasaistaa mainitun direktiivin viittaukset ja terminologia. Kun kuitenkin otetaan huomioon asiaa koskeva lisääntyvä tieteellinen näyttö sekä kyseisten vaikutusten luokittelun tarkentuminen, komission olisi harkittava soveltuvimpia keinoja tällaisten vaikutusten käsittelemiseksi.

| (7) | Direktiivien 92/85/ETY ja 94/33/EY muutoksilla olisi saatettava kyseisissä direktiiveissä esiintyvä tarkastelutapa direktiivissä 98/24/EY jo hyväksyttyä sanamuotoa vastaavaksi siten, että ilmaisulla ”luokituskriteerit täyttävät aineet ja seokset” korvataan direktiivin 92/85/ETY liitteessä I olevan A jakson 3 kohdan a alakohdassa oleva ilmaisu ”mainitut aineet” ja direktiivin 94/33/EY liitteessä olevassa I jakson 3 kohdan a alakohdassa oleva ilmaisu ”aineet ja valmisteet, jotka luokitellaan”. Tällä direktiivillä ei aseteta työnantajille direktiivin (EY) N:o 1272/2008 piiriin kuuluvien aineiden ja seosten luokitusta, merkintöjä ja pakkaamista koskevia velvoitteita. Työnantajan on suoritettava riskinarviointi kaikille vaarallisille kemiallisille tekijöille direktiivin 98/24/EY mukaisesti riippumatta siitä, saatetaanko aineet tai seokset markkinoille vai ei. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivien 92/85/ETY ja 94/33/EY muutoksilla olisi saatettava kyseisissä direktiiveissä esiintyvä tarkastelutapa direktiivissä 98/24/EY jo hyväksyttyä sanamuotoa vastaavaksi siten, että ilmaisulla ”luokituskriteerit täyttävät aineet ja seokset” korvataan direktiivin 92/85/ETY liitteessä I olevan A jakson 3 kohdan a alakohdassa oleva ilmaisu ”mainitut aineet” ja direktiivin 94/33/EY liitteessä olevassa I jakson 3 kohdan a alakohdassa oleva ilmaisu ”aineet ja valmisteet, jotka luokitellaan”. Tällä direktiivillä ei aseteta työnantajille direktiivin (EY) N:o 1272/2008 piiriin kuuluvien aineiden ja seosten luokitusta, merkintöjä ja pakkaamista koskevia velvoitteita. Työnantajan on suoritettava riskinarviointi kaikille vaarallisille kemiallisille tekijöille direktiivin 98/24/EY mukaisesti riippumatta siitä, saatetaanko aineet tai seokset markkinoille vai ei.

| (8) | Direktiivin 94/33/EY liitteessä olevan I jakson 2 kohta sisältää viittauksen neuvoston direktiiviin 90/679/ETY (10) ja II jakson 1 kohta viittauksen neuvoston direktiiviin 90/394/ETY (11), jotka molemmat on kumottu. Sen vuoksi kyseiset viittaukset olisi korvattava viittauksilla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/54/EY (12) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/37/EY asiaa koskeviin säännöksiin. |
| --- | --- |

(8)

Direktiivin 94/33/EY liitteessä olevan I jakson 2 kohta sisältää viittauksen neuvoston direktiiviin 90/679/ETY (10) ja II jakson 1 kohta viittauksen neuvoston direktiiviin 90/394/ETY (11), jotka molemmat on kumottu. Sen vuoksi kyseiset viittaukset olisi korvattava viittauksilla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/54/EY (12) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/37/EY asiaa koskeviin säännöksiin.

| (9) | Komissio kuuli työmarkkinaosapuolia asiaan liittyvän unionin toiminnan mahdollisista suuntaviivoista perussopimuksen 154 artiklan mukaisesti, ja työmarkkinaosapuolet totesivat, että asiaa selventävän ohjeistuksen antaminen varsinkin pk-yrityksille on hyödyllistä. |
| --- | --- |

(9)

Komissio kuuli työmarkkinaosapuolia asiaan liittyvän unionin toiminnan mahdollisista suuntaviivoista perussopimuksen 154 artiklan mukaisesti, ja työmarkkinaosapuolet totesivat, että asiaa selventävän ohjeistuksen antaminen varsinkin pk-yrityksille on hyödyllistä.

| (10) | Kuulemisen jälkeen komissio piti unionin toimia aiheellisina ja kuuli työmarkkinaosapuolia suunnitellun ehdotuksen sisällöstä perussopimuksen 154 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Kuulemisen jälkeen komissio piti unionin toimia aiheellisina ja kuuli työmarkkinaosapuolia suunnitellun ehdotuksen sisällöstä perussopimuksen 154 artiklan mukaisesti.

| (11) | Tämän toisen kuulemisvaiheen päätyttyä työmarkkinaosapuolet eivät halunneet käynnistää perussopimuksen 155 artiklassa tarkoitettua menettelyä, joka voisi johtaa sopimuksen tekemiseen, |
| --- | --- |

(11)

Tämän toisen kuulemisvaiheen päätyttyä työmarkkinaosapuolet eivät halunneet käynnistää perussopimuksen 155 artiklassa tarkoitettua menettelyä, joka voisi johtaa sopimuksen tekemiseen,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Direktiivin 92/58/ETY muuttaminen

Muutetaan direktiivi 92/58/ETY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Tätä direktiiviä ei sovelleta vaarallisten aineiden ja seosten eikä vaarallisten tuotteiden ja/tai laitteiden markkinoille saattamiseen liittyviin merkkeihin, ellei muissa unionin säännöksissä tähän erityisesti viitata.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 1 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Tätä direktiiviä ei sovelleta vaarallisten aineiden ja seosten eikä vaarallisten tuotteiden ja/tai laitteiden markkinoille saattamiseen liittyviin merkkeihin, ellei muissa unionin säännöksissä tähän erityisesti viitata.”

| 2) | Korvataan liitteessä I oleva 12 jakso seuraavasti:
  12.   Tilat, huoneet tai aidatut alueet, joissa säilytetään merkittäviä määriä vaarallisia aineita tai seoksia, on merkittävä asianmukaisella varoitusmerkillä, joka on jokin liitteessä II olevassa 3.2 jaksossa luetelluista merkeistä, tai merkittävä liitteessä III olevan 1 jakson mukaisesti, jolleivät yksittäisten pakkausten tai säiliöiden merkinnät riitä tähän tarkoitukseen.
  Jos liitteessä II olevassa 3.2 jaksossa ei ole tarkoitusta vastaavaa merkkiä vaarallisista kemiallisista aineista tai seoksista varoittamiseksi, on käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (13) liitteessä V vahvistettua asianmukaista varoitusmerkkiä. |
| --- | --- |

2)

Korvataan liitteessä I oleva 12 jakso seuraavasti:

12.   Tilat, huoneet tai aidatut alueet, joissa säilytetään merkittäviä määriä vaarallisia aineita tai seoksia, on merkittävä asianmukaisella varoitusmerkillä, joka on jokin liitteessä II olevassa 3.2 jaksossa luetelluista merkeistä, tai merkittävä liitteessä III olevan 1 jakson mukaisesti, jolleivät yksittäisten pakkausten tai säiliöiden merkinnät riitä tähän tarkoitukseen.

Jos liitteessä II olevassa 3.2 jaksossa ei ole tarkoitusta vastaavaa merkkiä vaarallisista kemiallisista aineista tai seoksista varoittamiseksi, on käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (13) liitteessä V vahvistettua asianmukaista varoitusmerkkiä.

| 3) | Muutetaan liitteessä II oleva 3.2 jakso seuraavasti:






  a) | poistetaan varoitusmerkki ”Haitallista tai ärsyttävää ainetta”; |
| --- | --- | --- |

3)

Muutetaan liitteessä II oleva 3.2 jakso seuraavasti:

a)

poistetaan varoitusmerkki ”Haitallista tai ärsyttävää ainetta”;

| b) | lisätään seuraava alaviite varoitusmerkkiin ”Yleinen varoitusmerkki”:






  ”*** | Tätä varoitusmerkkiä ei saa käyttää varoittamaan vaarallisista kemiallisista aineista tai seoksista lukuun ottamatta tapauksia, joissa varoitusmerkkiä käytetään liitteessä III olevan 5 jakson toisen kohdan mukaisesti merkitsemään varastoja, joissa säilytetään vaarallisia aineita tai seoksia.” |
| --- | --- | --- |

b)

lisätään seuraava alaviite varoitusmerkkiin ”Yleinen varoitusmerkki”:

”***

Tätä varoitusmerkkiä ei saa käyttää varoittamaan vaarallisista kemiallisista aineista tai seoksista lukuun ottamatta tapauksia, joissa varoitusmerkkiä käytetään liitteessä III olevan 5 jakson toisen kohdan mukaisesti merkitsemään varastoja, joissa säilytetään vaarallisia aineita tai seoksia.”

| 4) | Muutetaan liite III seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohta seuraavasti:






  ”1. | Asetuksessa (EY) N:o 1272/2008 tarkoitettujen fysikaalisia vaaroja tai terveydelle aiheutuvia vaaroja koskevien vaaraluokkien kriteerien mukaisesti vaarallisiksi luokiteltuja kemiallisia aineita tai seoksia varten työssä käytettävät säiliöt ja tällaisten vaarallisten aineiden tai seosten varastoimiseksi käytettävät säiliöt samoin kuin vaarallisia aineita tai seoksia sisältävät tai niitä kuljettavat näkyvissä olevat putket on varustettava asianmukaisilla varoitusmerkeillä kyseisen asetuksen mukaisesti.
  Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta säiliöihin, joita käytetään työssä lyhyitä aikoja, eikä säiliöihin, joiden sisältö vaihtuu usein, edellyttäen että toteutetaan riittävät asianmukaiset vaihtoehtoiset toimenpiteet, erityisesti tiedottamista ja/tai kouluttamista varten, joilla taataan samantasoinen suoja.
  Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen merkintöjen suhteen voidaan menetellä seuraavasti:






  — | ne voidaan korvata liitteen II mukaisilla varoitusmerkeillä, käyttäen samoja kuvia tai symboleja. Jos liitteessä II olevassa 3.2 jaksossa ei ole tarkoitusta vastaavaa varoitusmerkkiä, on käytettävä asetuksen (EY) N:o 1272/2008 liitteessä V vahvistettua asianmukaista varoitusmerkkiä, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4)

Muutetaan liite III seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.

Asetuksessa (EY) N:o 1272/2008 tarkoitettujen fysikaalisia vaaroja tai terveydelle aiheutuvia vaaroja koskevien vaaraluokkien kriteerien mukaisesti vaarallisiksi luokiteltuja kemiallisia aineita tai seoksia varten työssä käytettävät säiliöt ja tällaisten vaarallisten aineiden tai seosten varastoimiseksi käytettävät säiliöt samoin kuin vaarallisia aineita tai seoksia sisältävät tai niitä kuljettavat näkyvissä olevat putket on varustettava asianmukaisilla varoitusmerkeillä kyseisen asetuksen mukaisesti.

Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta säiliöihin, joita käytetään työssä lyhyitä aikoja, eikä säiliöihin, joiden sisältö vaihtuu usein, edellyttäen että toteutetaan riittävät asianmukaiset vaihtoehtoiset toimenpiteet, erityisesti tiedottamista ja/tai kouluttamista varten, joilla taataan samantasoinen suoja.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen merkintöjen suhteen voidaan menetellä seuraavasti:

—

ne voidaan korvata liitteen II mukaisilla varoitusmerkeillä, käyttäen samoja kuvia tai symboleja. Jos liitteessä II olevassa 3.2 jaksossa ei ole tarkoitusta vastaavaa varoitusmerkkiä, on käytettävä asetuksen (EY) N:o 1272/2008 liitteessä V vahvistettua asianmukaista varoitusmerkkiä,

| — | niitä voidaan täydentää lisätiedoilla kuten vaarallisen aineen tai seoksen nimellä ja/tai kaavalla sekä yksityiskohtaisilla tiedoilla niiden vaarallisuudesta, |
| --- | --- |

—

niitä voidaan täydentää lisätiedoilla kuten vaarallisen aineen tai seoksen nimellä ja/tai kaavalla sekä yksityiskohtaisilla tiedoilla niiden vaarallisuudesta,

| — | niitä voidaan täydentää tai ne voidaan korvata merkeillä, joita sovelletaan kaikkialla unionissa vaarallisten aineiden tai seosten kuljettamiseen, silloin kun säiliöitä kuljetetaan työpaikalla.”; |
| --- | --- |

—

niitä voidaan täydentää tai ne voidaan korvata merkeillä, joita sovelletaan kaikkialla unionissa vaarallisten aineiden tai seosten kuljettamiseen, silloin kun säiliöitä kuljetetaan työpaikalla.”;

| b) | korvataan 5 kohdan ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa sana ”valmisteita” sanalla ”seoksia”. |
| --- | --- |

b)

korvataan 5 kohdan ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa sana ”valmisteita” sanalla ”seoksia”.

2 artikla

Direktiivin 92/85/ETY muuttaminen

Muutetaan direktiivin 92/85/ETY liite I seuraavasti:

| 1) | Muutetaan A jakso seuraavasti:






  a) | korvataan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Biologiset tekijät
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/54/EY (14) 2 artiklan toisen kohdan 2, 3 ja 4 alakohdassa tarkoitettuihin riskiryhmiin 2, 3 ja 4 kuuluvat biologiset tekijät siltä osin kuin tällaisten tekijöiden tai niiden vaatimien hoitotoimenpiteiden tiedetään vaarantavan raskaana olevien naisten tai syntymättömän lapsen terveyden ja sikäli kuin näitä tekijöitä ei mainita liitteessä II. |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan A jakso seuraavasti:

a)

korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Biologiset tekijät

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/54/EY (14) 2 artiklan toisen kohdan 2, 3 ja 4 alakohdassa tarkoitettuihin riskiryhmiin 2, 3 ja 4 kuuluvat biologiset tekijät siltä osin kuin tällaisten tekijöiden tai niiden vaatimien hoitotoimenpiteiden tiedetään vaarantavan raskaana olevien naisten tai syntymättömän lapsen terveyden ja sikäli kuin näitä tekijöitä ei mainita liitteessä II.

| b) | korvataan 3 kohta seuraavasti:






  i) | korvataan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | aineet ja seokset, jotka täyttävät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (15) mukaiset luokituskriteerit ja kuuluvat yhteen tai useampaan seuraavista vaaraluokista tai vaarakategorioista ja joita koskee yksi tai useampi seuraavista vaaralausekkeista, sikäli kuin niitä ei ole mainittu liitteessä II:






  — | sukusolujen perimää vaurioittava, kategoria 1A, 1B tai 2 (H340, H341), |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

i)

korvataan a alakohta seuraavasti:

”a)

aineet ja seokset, jotka täyttävät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (15) mukaiset luokituskriteerit ja kuuluvat yhteen tai useampaan seuraavista vaaraluokista tai vaarakategorioista ja joita koskee yksi tai useampi seuraavista vaaralausekkeista, sikäli kuin niitä ei ole mainittu liitteessä II:

—

sukusolujen perimää vaurioittava, kategoria 1A, 1B tai 2 (H340, H341),

| — | syöpää aiheuttava, kategoria 1A, 1B tai 2 (H350, H350i, H351), |
| --- | --- |

—

syöpää aiheuttava, kategoria 1A, 1B tai 2 (H350, H350i, H351),

| — | lisääntymiselle vaarallinen, kategoria 1A, 1B tai 2, tai lisäkategoria ”vaikutukset imetykseen tai imetyksen kautta aiheutuvat vaikutukset” (H360, H360D, H360FD, H360Fd, H360Df, H361, H361d, H361fd, H362), |
| --- | --- |

—

lisääntymiselle vaarallinen, kategoria 1A, 1B tai 2, tai lisäkategoria ”vaikutukset imetykseen tai imetyksen kautta aiheutuvat vaikutukset” (H360, H360D, H360FD, H360Fd, H360Df, H361, H361d, H361fd, H362),

| — | elinkohtainen myrkyllisyys kerta-altistumisen jälkeen, kategoria 1 tai 2 (H370, H371); |
| --- | --- |

—

elinkohtainen myrkyllisyys kerta-altistumisen jälkeen, kategoria 1 tai 2 (H370, H371);

| ii) | korvataan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/37/EY (16) liitteessä I luetellut kemialliset tekijät; |
| --- | --- | --- |

ii)

korvataan b alakohta seuraavasti:

”b)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/37/EY (16) liitteessä I luetellut kemialliset tekijät;

| 2) | Korvataan B jakso seuraavasti:
  ”B.   Prosessit
  Direktiivin 2004/37/EY liitteessä I luetellut teolliset prosessit.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan B jakso seuraavasti:

”B.   Prosessit

Direktiivin 2004/37/EY liitteessä I luetellut teolliset prosessit.”

3 artikla

Direktiivin 94/33/EY muuttaminen

Muutetaan direktiivin 94/33/EY liite seuraavasti:

| 1) | Muutetaan I jakso seuraavasti:






  a) | korvataan 2 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/54/EY (17) 2 artiklan toisen kohdan 3 ja 4 alakohdassa tarkoitettuihin riskiryhmiin 3 ja 4 kuuluvat biologiset tekijät. |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Muutetaan I jakso seuraavasti:

a)

korvataan 2 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/54/EY (17) 2 artiklan toisen kohdan 3 ja 4 alakohdassa tarkoitettuihin riskiryhmiin 3 ja 4 kuuluvat biologiset tekijät.

| b) | muutetaan 3 kohta seuraavasti:






  i) | korvataan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | aineet ja seokset, jotka täyttävät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (18) mukaiset luokituskriteerit ja kuuluvat yhteen tai useampaan seuraavista vaaraluokista tai vaarakategorioista ja joita koskee yksi tai useampi seuraavista vaaralausekkeista:






  — | välitön myrkyllisyys, kategoria 1, 2 tai 3 (H300, H310, H330, H301, H311, H331), |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

muutetaan 3 kohta seuraavasti:

i)

korvataan a alakohta seuraavasti:

”a)

aineet ja seokset, jotka täyttävät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (18) mukaiset luokituskriteerit ja kuuluvat yhteen tai useampaan seuraavista vaaraluokista tai vaarakategorioista ja joita koskee yksi tai useampi seuraavista vaaralausekkeista:

—

välitön myrkyllisyys, kategoria 1, 2 tai 3 (H300, H310, H330, H301, H311, H331),

| — | ihosyövyttävyys, kategoria 1A, 1B tai 1C (H314), |
| --- | --- |

—

ihosyövyttävyys, kategoria 1A, 1B tai 1C (H314),

| — | syttyvä kaasu, kategoria 1 tai 2 (H220, H221), |
| --- | --- |

—

syttyvä kaasu, kategoria 1 tai 2 (H220, H221),

| — | syttyvät aerosolit, kategoria 1 (H222), |
| --- | --- |

—

syttyvät aerosolit, kategoria 1 (H222),

| — | syttyvä neste, kategoria 1 tai 2 (H224, H225), |
| --- | --- |

—

syttyvä neste, kategoria 1 tai 2 (H224, H225),

| — | räjähteet, kategoriat ”epästabiili räjähde” tai vaarallisuusluokkiin 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 ja 1.5 kuuluvat räjähteet (H200, H201, H202, H203, H204, H205), |
| --- | --- |

—

räjähteet, kategoriat ”epästabiili räjähde” tai vaarallisuusluokkiin 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 ja 1.5 kuuluvat räjähteet (H200, H201, H202, H203, H204, H205),

| — | tyypin A, B, C tai D itsereaktiiviset aineet ja seokset (H240, H241, H242), |
| --- | --- |

—

tyypin A, B, C tai D itsereaktiiviset aineet ja seokset (H240, H241, H242),

| — | tyypin A tai B orgaaniset peroksidit (H240, H241), |
| --- | --- |

—

tyypin A tai B orgaaniset peroksidit (H240, H241),

| — | elinkohtainen myrkyllisyys kerta-altistumisen jälkeen, kategoria 1 tai 2 (H370, H371), |
| --- | --- |

—

elinkohtainen myrkyllisyys kerta-altistumisen jälkeen, kategoria 1 tai 2 (H370, H371),

| — | elinkohtainen myrkyllisyys toistuvan altistumisen jälkeen, kategoria 1 tai 2 (H372, H373), |
| --- | --- |

—

elinkohtainen myrkyllisyys toistuvan altistumisen jälkeen, kategoria 1 tai 2 (H372, H373),

| — | hengitysteitä herkistävä, kategoria 1, alakategoria 1A tai 1B (H334), |
| --- | --- |

—

hengitysteitä herkistävä, kategoria 1, alakategoria 1A tai 1B (H334),

| — | ihoa herkistävä, kategoria 1, alakategoria 1A tai 1B (H317), |
| --- | --- |

—

ihoa herkistävä, kategoria 1, alakategoria 1A tai 1B (H317),

| — | syöpää aiheuttava, kategoria 1A, 1B tai 2 (H350, H350i, H351), |
| --- | --- |

—

syöpää aiheuttava, kategoria 1A, 1B tai 2 (H350, H350i, H351),

| — | sukusolujen perimää vaurioittava, kategoria 1A, 1B tai 2 (H340, H341), |
| --- | --- |

—

sukusolujen perimää vaurioittava, kategoria 1A, 1B tai 2 (H340, H341),

| — | lisääntymiselle vaarallinen, kategoria 1A tai 1B (H360, H360F, H360FD, H360Fd, H360D, H360Df). |
| --- | --- |

—

lisääntymiselle vaarallinen, kategoria 1A tai 1B (H360, H360F, H360FD, H360Fd, H360D, H360Df).

| ii) | poistetaan b alakohta; |
| --- | --- |

ii)

poistetaan b alakohta;

| iii) | poistetaan c alakohta; |
| --- | --- |

iii)

poistetaan c alakohta;

| iv) | korvataan d alakohta seuraavasti:






  ”d) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/37/EY (19) 2 artiklan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut aineet ja seokset. |
| --- | --- | --- |

iv)

korvataan d alakohta seuraavasti:

”d)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/37/EY (19) 2 artiklan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut aineet ja seokset.

| 2) | Korvataan II jakson 1 kohta seuraavasti:






  ”1. | Direktiivin 2004/37/EY liitteessä I tarkoitetut menetelmät ja työt.” |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan II jakson 1 kohta seuraavasti:

”1.

Direktiivin 2004/37/EY liitteessä I tarkoitetut menetelmät ja työt.”

4 artikla

Direktiivin 98/24/EY muuttaminen

Muutetaan direktiivi 98/24/EY seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 2 artiklan b alakohta seuraavasti:






  a) | korvataan i alakohta seuraavasti:






  ”i) | kemiallista tekijää, joka täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1272/2008 (20) säädetyt fysikaalisia vaaroja tai terveydelle aiheutuvia vaaroja koskeviin vaaraluokkiin liittyvät kriteerit, joiden perusteella se voidaan luokitella vaaralliseksi, riippumatta siitä, onko kyseinen kemiallinen tekijä luokiteltu kyseisen asetuksen nojalla; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 2 artiklan b alakohta seuraavasti:

a)

korvataan i alakohta seuraavasti:

”i)

kemiallista tekijää, joka täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1272/2008 (20) säädetyt fysikaalisia vaaroja tai terveydelle aiheutuvia vaaroja koskeviin vaaraluokkiin liittyvät kriteerit, joiden perusteella se voidaan luokitella vaaralliseksi, riippumatta siitä, onko kyseinen kemiallinen tekijä luokiteltu kyseisen asetuksen nojalla;

| b) | poistetaan ii alakohta; |
| --- | --- |

b)

poistetaan ii alakohta;

| c) | korvataan iii alakohta seuraavasti:






  ”iii) | kemiallista tekijää, joka ei täytä tämän artiklan b alakohdan i alakohdan mukaisia vaarallisuusluokituskriteerejä mutta saattaa aiheuttaa riskin työntekijöiden terveydelle ja turvallisuudelle fysikaalis-kemiallisten, kemiallisten tai toksikologisten ominaisuuksiensa vuoksi ja sen tavan johdosta, jolla sitä käytetään tai se esiintyy työpaikalla, mukaan lukien kemialliset tekijät, joille 3 artiklan mukaisesti on määritelty työperäistä altistumista koskeva raja-arvo.” |
| --- | --- | --- |

c)

korvataan iii alakohta seuraavasti:

”iii)

kemiallista tekijää, joka ei täytä tämän artiklan b alakohdan i alakohdan mukaisia vaarallisuusluokituskriteerejä mutta saattaa aiheuttaa riskin työntekijöiden terveydelle ja turvallisuudelle fysikaalis-kemiallisten, kemiallisten tai toksikologisten ominaisuuksiensa vuoksi ja sen tavan johdosta, jolla sitä käytetään tai se esiintyy työpaikalla, mukaan lukien kemialliset tekijät, joille 3 artiklan mukaisesti on määritelty työperäistä altistumista koskeva raja-arvo.”

| 2) | Korvataan 4 artiklan 1 kohdan toinen luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | turvallisuutta ja terveyttä koskevat tiedot, jotka tavarantoimittajan on annettava (esimerkiksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (21) mukainen asianmukainen käyttöturvallisuustiedote), |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 4 artiklan 1 kohdan toinen luetelmakohta seuraavasti:

”—

turvallisuutta ja terveyttä koskevat tiedot, jotka tavarantoimittajan on annettava (esimerkiksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (21) mukainen asianmukainen käyttöturvallisuustiedote),

| 3) | Muutetaan 8 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohdan neljäs luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | mahdollisuus tutustua tavarantoimittajan asetuksen (EY) N:o 1907/2006 31 artiklan mukaisesti toimittamiin käyttöturvallisuustiedotteisiin,” |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 8 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohdan neljäs luetelmakohta seuraavasti:

”—

mahdollisuus tutustua tavarantoimittajan asetuksen (EY) N:o 1907/2006 31 artiklan mukaisesti toimittamiin käyttöturvallisuustiedotteisiin,”

| b) | korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Jäsenvaltiot voivat toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että työnantajat saavat pyynnöstä ensisijaisesti tuottajalta tai toimittajalta kaikki vaarallisia kemiallisia tekijöitä koskevat tiedot, joita tarvitaan tämän direktiivin 4 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi, siltä osin kuin asetus (EY) N:o 1907/2006 tai asetus (EY) N:o 1272/2008 ei sisällä velvoitetta antaa tietoa.” |
| --- | --- |

b)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jäsenvaltiot voivat toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että työnantajat saavat pyynnöstä ensisijaisesti tuottajalta tai toimittajalta kaikki vaarallisia kemiallisia tekijöitä koskevat tiedot, joita tarvitaan tämän direktiivin 4 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi, siltä osin kuin asetus (EY) N:o 1907/2006 tai asetus (EY) N:o 1272/2008 ei sisällä velvoitetta antaa tietoa.”

5 artikla

Direktiivin 2004/37/EY muuttaminen

Muutetaan direktiivi 2004/37/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artiklan 4 kohta seuraavasti:
  ”4.   Asbestin osalta, jota käsitellään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/148/EY (22), sovelletaan tämän direktiivin säännöksiä, kun ne ovat työterveyden ja työturvallisuuden kannalta suotuisampia. |
| --- | --- |

1)

Korvataan 1 artiklan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Asbestin osalta, jota käsitellään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/148/EY (22), sovelletaan tämän direktiivin säännöksiä, kun ne ovat työterveyden ja työturvallisuuden kannalta suotuisampia.

| 2) | Muutetaan 2 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | ”syöpää aiheuttavalla aineella”






  i) | ainetta tai seosta, joka täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (23) liitteessä I säädetyt luokituskriteerit, joiden perusteella se voidaan luokitella kategoriaan 1A tai 1B kuuluvaksi syöpää aiheuttavaksi aineeksi; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a)

korvataan a alakohta seuraavasti:

”a)

”syöpää aiheuttavalla aineella”

i)

ainetta tai seosta, joka täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (23) liitteessä I säädetyt luokituskriteerit, joiden perusteella se voidaan luokitella kategoriaan 1A tai 1B kuuluvaksi syöpää aiheuttavaksi aineeksi;

| ii) | tämän direktiivin liitteessä I tarkoitettua ainetta, seosta tai prosessia taikka kyseisessä liitteessä tarkoitetussa prosessissa vapautuvaa ainetta tai seosta; |
| --- | --- |

ii)

tämän direktiivin liitteessä I tarkoitettua ainetta, seosta tai prosessia taikka kyseisessä liitteessä tarkoitetussa prosessissa vapautuvaa ainetta tai seosta;

| b) | korvataan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | ”perimän muutoksia aiheuttavalla aineella”
  ainetta tai seosta, joka täyttää asetuksen (EY) N:o 1272/2008 liitteessä I säädetyt luokituskriteerit, joiden perusteella se voidaan luokitella kategoriaan 1A tai 1B kuuluvaksi sukusolujen perimää vaurioittavaksi aineeksi;”. |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan b alakohta seuraavasti:

”b)

”perimän muutoksia aiheuttavalla aineella”

ainetta tai seosta, joka täyttää asetuksen (EY) N:o 1272/2008 liitteessä I säädetyt luokituskriteerit, joiden perusteella se voidaan luokitella kategoriaan 1A tai 1B kuuluvaksi sukusolujen perimää vaurioittavaksi aineeksi;”.

| 3) | Korvataan 4 artiklan 1 kohdassa ilmaisu ”valmiste” ilmaisulla ”seos”. |
| --- | --- |

3)

Korvataan 4 artiklan 1 kohdassa ilmaisu ”valmiste” ilmaisulla ”seos”.

| 4) | Korvataan 5 artiklan 2 kohdassa ilmaisu ”valmiste” ilmaisulla ”seos”. |
| --- | --- |

4)

Korvataan 5 artiklan 2 kohdassa ilmaisu ”valmiste” ilmaisulla ”seos”.

| 5) | Korvataan 6 artiklan b alakohdassa ilmaisu ”valmisteet” ilmaisulla ”seokset”. |
| --- | --- |

5)

Korvataan 6 artiklan b alakohdassa ilmaisu ”valmisteet” ilmaisulla ”seokset”.

| 6) | Korvataan liitteen I otsikossa ilmaisu ”valmisteet” ilmaisulla ”seokset”. |
| --- | --- |

6)

Korvataan liitteen I otsikossa ilmaisu ”valmisteet” ilmaisulla ”seokset”.

6 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 2015. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne julkaistaan virallisesti. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

7 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

8 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Strasbourgissa 26 päivänä helmikuuta 2014.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

M. SCHULZ

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

D. KOURKOULAS

---

(1)  EUVL C 204, 9.8.2008, s. 47.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 4. helmikuuta 2014 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 20. helmikuuta 2014.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1272/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY muuttamisesta ja kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta (EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1).

3

(4)  Neuvoston direktiivi 92/58/ETY, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1992, työssä käytettäviä turvallisuus- ja/tai terveysmerkkejä koskevista vähimmäisvaatimuksista (yhdeksäs direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (EYVL L 245, 26.8.1992, s. 23).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 92/85/ETY, annettu 19 päivänä lokakuuta 1992, toimenpiteistä raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä (kymmenes direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (EYVL L 348, 28.11.1992, s. 1).

5

(6)  Neuvoston direktiivi 94/33/EY, annettu 22 päivänä kesäkuuta 1994, nuorten työntekijöiden suojelusta (EYVL L 216, 20.8.1994, s. 12).

6

(7)  Neuvoston direktiivi 98/24/EY, annettu 7 päivänä huhtikuuta 1998, työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemisesta työpaikalla esiintyviin kemiallisiin tekijöihin liittyviltä riskeiltä (neljästoista direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (EYVL L 131, 5.5.1998, s. 11).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/37/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta (kuudes neuvoston direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan l kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (EUVL L 158, 30.4.2004, s. 50).

8

(9)  Neuvoston direktiivi 89/391/ETY, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1989, toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä (EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1).

9

(10)  Neuvoston direktiivi 90/679/ETY, annettu 26 päivänä marraskuuta 1990, työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät biologisille tekijöille altistumiseen työssä (seitsemäs direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (EYVL L 374, 31.12.1990, s. 1).

10

(11)  Neuvoston direktiivi 90/394/ETY, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1990, työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta (kuudes direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (EYVL L 196, 26.7.1990, s. 1).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/54/EY, annettu 18 päivänä syyskuuta 2000, työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät biologisille tekijöille altistumiseen työssä (seitsemäs direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (EYVL L 262, 17.10.2000, s. 21).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1272/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY muuttamisesta ja kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta (EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1).”

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/54/EY, annettu 18 päivänä syyskuuta 2000, työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät biologisille tekijöille altistumiseen työssä (seitsemäs direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (EYVL L 262, 17.10.2000, s. 21).”;

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1272/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY muuttamisesta ja kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta (EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1).”;

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/37/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta (kuudes neuvoston direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan l kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (EUVL L 158, 30.4.2004, s. 50).”

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/54/EY, annettu 18 päivänä syyskuuta 2000, työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät biologisille tekijöille altistumiseen työssä (seitsemäs direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (EYVL L 262, 17.10.2000, s. 21).”;

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1272/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY muuttamisesta ja kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta (EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1).”;

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/37/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta (kuudes neuvoston direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan l kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (EUVL L 158, 30.4.2004, s. 50).”

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1272/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY muuttamisesta ja kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta (EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1).”;

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1907/2006, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta (EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1).”

21

(22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/148/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät asbestialtistukseen työssä (EUVL L 330, 16.12.2009, s. 28).”

22

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1272/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY muuttamisesta ja kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta (EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1).”;

23

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 5.3.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 65/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 65/8

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 204/2014,

annettu 20 päivänä helmikuuta 2014,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Aceituna de Mallorca / Aceituna Mallorquina /Oliva de Mallorca / Oliva Mallorquina (SAN)]

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Espanjan hakemus nimityksen ”Aceituna de Mallorca” / ”Aceituna Mallorquina” / ”Oliva de Mallorca” / ”Oliva Mallorquina” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Espanjan hakemus nimityksen ”Aceituna de Mallorca” / ”Aceituna Mallorquina” / ”Oliva de Mallorca” / ”Oliva Mallorquina” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Aceituna de Mallorca” / ”Aceituna Mallorquina” / ”Oliva de Mallorca” / ”Oliva Mallorquina” olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Aceituna de Mallorca” / ”Aceituna Mallorquina” / ”Oliva de Mallorca” / ”Oliva Mallorquina” olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä helmikuuta 2014.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Dacian CIOLOȘ

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUVL C 276, 25.9.2013, s. 17.

2

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perussopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

Luokka 1.6.   Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

ESPANJA

Aceituna de Mallorca / Aceituna Mallorquina / Oliva de Mallorca / Oliva Mallorquina (SAN)

---

| 5.3.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 65/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 65/10

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 205/2014,

annettu 4 päivänä maaliskuuta 2014,

yhdenmukaisten edellytysten vahvistamisesta Euroopan demografisista tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1260/2013 täytäntöönpanoa varten tietojen jaottelun, toimittamisen määräaikojen ja tarkistusten osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan demografisista tilastoista 20 päivänä marraskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1260/2013 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksella (EU) N:o 1260/2013 luodaan yhteinen lainsäädännöllinen viitekehys Euroopan väestöä ja väestönmuutostapahtumia koskevien tilastojen kehittämiselle, tuottamiselle ja levittämiselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksella (EU) N:o 1260/2013 luodaan yhteinen lainsäädännöllinen viitekehys Euroopan väestöä ja väestönmuutostapahtumia koskevien tilastojen kehittämiselle, tuottamiselle ja levittämiselle.

| (2) | Jotta voidaan varmistaa, että jäsenvaltioiden asetuksen (EU) N:o 1260/2013 vaatimusten mukaisesti toimittamat väestöä ja väestönmuutostapahtumia koskevat tiedot ovat korkealaatuisia, vertailukelpoisia ja yhdenmukaisia, ja mahdollistaa luotettavien unionin laajuisten katsausten laatiminen, kyseiset tiedot olisi jaoteltava. |
| --- | --- |

(2)

Jotta voidaan varmistaa, että jäsenvaltioiden asetuksen (EU) N:o 1260/2013 vaatimusten mukaisesti toimittamat väestöä ja väestönmuutostapahtumia koskevat tiedot ovat korkealaatuisia, vertailukelpoisia ja yhdenmukaisia, ja mahdollistaa luotettavien unionin laajuisten katsausten laatiminen, kyseiset tiedot olisi jaoteltava.

| (3) | Sen vuoksi tiedot olisi toimitettava komissiolle alueyksiköittäin jaoteltuina yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) 26 päivänä toukokuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 (2) mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi tiedot olisi toimitettava komissiolle alueyksiköittäin jaoteltuina yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) 26 päivänä toukokuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 (2) mukaisesti.

| (4) | Tässä asetuksessa vahvistetut toimenpiteet ovat Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa vahvistetut toimenpiteet ovat Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Aihe

Tällä asetuksella vahvistetaan yhdenmukaiset edellytykset asetuksen (EU) N:o 1260/2013 mukaisesti edellytettävien tietojen luokittelulle sekä tällaisten tietojen määräajoille ja tarkistuksille.

2 artikla

Määritelmät

Sovelletaan asetuksessa (EU) N:o 1260/2013 vahvistettuja määritelmiä. Lisäksi tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| a) | ’iällä’ tiettynä päivänä (joko tapahtuman viiteajankohtana tai päivämääränä) tarkoitetaan täysinä vuosina ilmaistua ajanjaksoa syntymäpäivän ja kyseisen päivän välillä; |
| --- | --- |

a)

’iällä’ tiettynä päivänä (joko tapahtuman viiteajankohtana tai päivämääränä) tarkoitetaan täysinä vuosina ilmaistua ajanjaksoa syntymäpäivän ja kyseisen päivän välillä;

| b) | henkilön ’syntymämaalla’ tarkoitetaan kyseisen henkilön äidin vakinaista asuinmaata (nykyisten rajojensa mukaisesti, jos tämä tieto on saatavilla) henkilön syntymähetkellä tai, jos tämä ei ole mahdollista, sitä maata (nykyisten rajojensa mukaisesti, jos tämä tieto on saatavilla), jossa syntymä tapahtui; |
| --- | --- |

b)

henkilön ’syntymämaalla’ tarkoitetaan kyseisen henkilön äidin vakinaista asuinmaata (nykyisten rajojensa mukaisesti, jos tämä tieto on saatavilla) henkilön syntymähetkellä tai, jos tämä ei ole mahdollista, sitä maata (nykyisten rajojensa mukaisesti, jos tämä tieto on saatavilla), jossa syntymä tapahtui;

| c) | ’äidin syntymämaalla’ tarkoitetaan äidin ’syntymämaata’; |
| --- | --- |

c)

’äidin syntymämaalla’ tarkoitetaan äidin ’syntymämaata’;

| d) | ’kansalaisuudella’ tarkoitetaan yksilön ja valtion välistä erityistä oikeudellista sidettä, joka perustuu syntymään tai kansalaisuuden saamiseen ilmoituksen, valinnan, avioliiton tai muun perusteen johdosta kansallisen lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

’kansalaisuudella’ tarkoitetaan yksilön ja valtion välistä erityistä oikeudellista sidettä, joka perustuu syntymään tai kansalaisuuden saamiseen ilmoituksen, valinnan, avioliiton tai muun perusteen johdosta kansallisen lainsäädännön mukaisesti;

| e) | ’elävänä syntyneiden järjestyksellä’ tarkoitetaan syntymän järjestysnumeroa suhteessa äidin kaikkiin aiempiin elävänä syntyneisiin lapsiin; |
| --- | --- |

e)

’elävänä syntyneiden järjestyksellä’ tarkoitetaan syntymän järjestysnumeroa suhteessa äidin kaikkiin aiempiin elävänä syntyneisiin lapsiin;

| f) | ’tapahtumakuukaudella’ tarkoitetaan tapahtuman kalenterikuukautta; |
| --- | --- |

f)

’tapahtumakuukaudella’ tarkoitetaan tapahtuman kalenterikuukautta;

| g) | ’syntymävuodella’ tarkoitetaan syntymän kalenterivuotta; |
| --- | --- |

g)

’syntymävuodella’ tarkoitetaan syntymän kalenterivuotta;

| h) | ’jäsenvaltiolla’ tarkoitetaan maata, joka on viitevuoden lopussa Euroopan unionin jäsen. |
| --- | --- |

h)

’jäsenvaltiolla’ tarkoitetaan maata, joka on viitevuoden lopussa Euroopan unionin jäsen.

3 artikla

Luokitukset ja tilastotaulukot

Komissiolle (Eurostat) asetuksen (EU) N:o 1260/2013 mukaisesti toimitettavien tietojen luokitukset annetaan liitteessä I.

Komissiolle (Eurostat) toimitettavat tilastotaulukot annetaan liitteessä II.

4 artikla

Määräajat

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain komissiolle (Eurostat) ennakkotiedot kokonaisväestöstä, elävänä syntyneiden kokonaismäärästä ja kuolleiden kokonaismäärästä kansallisella tasolla liitteessä II olevan 1 kohdan kuvauksen mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa viitevuoden päättymisestä.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostat) vuosittain liitteessä II olevan 2 kohdan kuvauksen mukaisesti kansallisen ja alueellisen tason tiedot ja niihin liittyvät standardoidut metaviitetiedot (metatietojen rakennemäärittelyillä, jotka on määritelty Euro SDMX -metatietorakennetta varten) viitevuodelta 12 kuukauden kuluessa viitevuoden päättymisestä.

3.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostat) vuosittain kuukausittaiset ennakkotiedot elävänä syntyneiden kokonaismäärästä ja kuolleiden kokonaismäärästä liitteessä II olevan 3 kohdan kuvauksen mukaisesti siten, että tiedot kattavat vähintään viitevuoden kuusi ensimmäistä kuukautta kyseisen viitevuoden marraskuun 30 päivään mennessä.

5 artikla

Tietojen tarkistaminen

1.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle (Eurostat) kaikista 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimitettujen tietojen suunnitelluista tarkistamisista viimeistään viikkoa ennen tarkistettujen tietojen julkaisemista kyseisessä jäsenvaltiossa.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava kaikki tarkistetut tiedot komissiolle (Eurostat) viimeistään viikon kuluttua tällaisten tietojen julkaisemisesta.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki komissiolle (Eurostat) toimitettavat tarkistetut tiedot ovat yhdenmukaisia koko 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimitetun tietosarjan kanssa.

6 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 4 päivänä maaliskuuta 2014.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 330, 10.12.2013, s. 39.

1

(2)  EUVL L 154, 21.6.2003, s. 1.

2

---

LIITE I

TIETOJEN LUOKITUKSET

Asetuksen (EU) N:o 1260/2013 mukaisesti vaadittujen tilastotietojen ryhmittelyjen purkamiseen käytetään seuraavia luokituksia.

Luokkaan ”Tuntematon” saa kuulua vähemmän kuin viisi prosenttia luokan ”Yhteensä” tapausmäärästä kussakin luokituksessa.

1.   Ikä

| Ikä | Karkea jaottelu | Yksityiskohtainen jaottelu |
| --- | --- | --- |
| Tunnus | AGE.L | AGE.H |
| (0) | Yhteensä | Yhteensä |
| (1) | Alle 5 vuotta | |
| (1.1) | | Alle 1 vuotta |
| (1.2) | | 1 vuosi |
| (1.3) | | 2 vuotta |
| (1.4) | | 3 vuotta |
| (1.5) | | 4 vuotta |
| (2) | 5–9 vuotta | |
| (2.1) | | 5 vuotta |
| (2.2) | | 6 vuotta |
| (2.3) | | 7 vuotta |
| (2.4) | | 8 vuotta |
| (2.5) | | 9 vuotta |
| (3) | 10–14 vuotta | |
| (3.1) | | 10 vuotta |
| (3.2) | | 11 vuotta |
| (3.3) | | 12 vuotta |
| (3.4) | | 13 vuotta |
| (3.5) | | 14 vuotta |
| (4) | 15–19 vuotta | |
| (4.1) | | 15 vuotta |
| (4.2) | | 16 vuotta |
| (4.3) | | 17 vuotta |
| (4.4) | | 18 vuotta |
| (4.5) | | 19 vuotta |
| (5) | 20–24 vuotta | |
| (5.1) | | 20 vuotta |
| (5.2) | | 21 vuotta |
| (5.3) | | 22 vuotta |
| (5.4) | | 23 vuotta |
| (5.5) | | 24 vuotta |
| (6) | 25–29 vuotta | |
| (6.1) | | 25 vuotta |
| (6.2) | | 26 vuotta |
| (6.3) | | 27 vuotta |
| (6.4) | | 28 vuotta |
| (6.5) | | 29 vuotta |
| (7) | 30–34 vuotta | |
| (7.1) | | 30 vuotta |
| (7.2) | | 31 vuotta |
| (7.3) | | 32 vuotta |
| (7.4) | | 33 vuotta |
| (7.5) | | 34 vuotta |
| (8) | 35–39 vuotta | |
| (8.1) | | 35 vuotta |
| (8.2) | | 36 vuotta |
| (8.3) | | 37 vuotta |
| (8.4) | | 38 vuotta |
| (8.5) | | 39 vuotta |
| (9) | 40–44 vuotta | |
| (9.1) | | 40 vuotta |
| (9.2) | | 41 vuotta |
| (9.3) | | 42 vuotta |
| (9.4) | | 43 vuotta |
| (9.5) | | 44 vuotta |
| (10) | 45–49 vuotta | |
| (10.1) | | 45 vuotta |
| (10.2) | | 46 vuotta |
| (10.3) | | 47 vuotta |
| (10.4) | | 48 vuotta |
| (10.5) | | 49 vuotta |
| (11) | 50–54 vuotta | |
| (11.1) | | 50 vuotta |
| (11.2) | | 51 vuotta |
| (11.3) | | 52 vuotta |
| (11.4) | | 53 vuotta |
| (11.5) | | 54 vuotta |
| (12) | 55–59 vuotta | |
| (12.1) | | 55 vuotta |
| (12.2) | | 56 vuotta |
| (12.3) | | 57 vuotta |
| (12.4) | | 58 vuotta |
| (12.5) | | 59 vuotta |
| (13) | 60–64 vuotta | |
| (13.1) | | 60 vuotta |
| (13.2) | | 61 vuotta |
| (13.3) | | 62 vuotta |
| (13.4) | | 63 vuotta |
| (13.5) | | 64 vuotta |
| (14) | 65–69 vuotta | |
| (14.1) | | 65 vuotta |
| (14.2) | | 66 vuotta |
| (14.3) | | 67 vuotta |
| (14.4) | | 68 vuotta |
| (14.5) | | 69 vuotta |
| (15) | 70–74 vuotta | |
| (15.1) | | 70 vuotta |
| (15.2) | | 71 vuotta |
| (15.3) | | 72 vuotta |
| (15.4) | | 73 vuotta |
| (15.5) | | 74 vuotta |
| (16) | 75–79 vuotta | |
| (16.1) | | 75 vuotta |
| (16.2) | | 76 vuotta |
| (16.3) | | 77 vuotta |
| (16.4) | | 78 vuotta |
| (16.5) | | 79 vuotta |
| (17) | 80–84 vuotta | |
| (17.1) | | 80 vuotta |
| (17.2) | | 81 vuotta |
| (17.3) | | 82 vuotta |
| (17.4) | | 83 vuotta |
| (17.5) | | 84 vuotta |
| (18) | 85–89 vuotta | |
| (18.1) | | 85 vuotta |
| (18.2) | | 86 vuotta |
| (18.3) | | 87 vuotta |
| (18.4) | | 88 vuotta |
| (18.5) | | 89 vuotta |
| (19) | 90–94 vuotta | |
| (19.1) | | 90 vuotta |
| (19.2) | | 91 vuotta |
| (19.3) | | 92 vuotta |
| (19.4) | | 93 vuotta |
| (19.5) | | 94 vuotta |
| (20) | 95–99 vuotta | |
| (20.1) | | 95 vuotta |
| (20.2) | | 96 vuotta |
| (20.3) | | 97 vuotta |
| (20.4) | | 98 vuotta |
| (20.5) | | 99 vuotta |
| (21) | vähintään 100-vuotiaat (1) | |
| (21.1) | | 100 vuotta |
| (21.2) | | 101 vuotta |
| (21.3) | | 102 vuotta |
| (21.4) | | 103 vuotta |
| (21.5) | | 104 vuotta |
| (21.6) | | 105 vuotta |
| (21.7) | | 106 vuotta |
| (21.8) | | 107 vuotta |
| (21.9) | | 108 vuotta |
| (21.10) | | 109 vuotta |
| (21.11) | | vähintään 110-vuotiaat (2) |

Ikä

Karkea jaottelu

Yksityiskohtainen jaottelu

Tunnus

AGE.L

AGE.H

(0)

Yhteensä

Yhteensä

(1)

Alle 5 vuotta

(1.1)

Alle 1 vuotta

(1.2)

1 vuosi

(1.3)

2 vuotta

(1.4)

3 vuotta

(1.5)

4 vuotta

(2)

5–9 vuotta

(2.1)

5 vuotta

(2.2)

6 vuotta

(2.3)

7 vuotta

(2.4)

8 vuotta

(2.5)

9 vuotta

(3)

10–14 vuotta

(3.1)

10 vuotta

(3.2)

11 vuotta

(3.3)

12 vuotta

(3.4)

13 vuotta

(3.5)

14 vuotta

(4)

15–19 vuotta

(4.1)

15 vuotta

(4.2)

16 vuotta

(4.3)

17 vuotta

(4.4)

18 vuotta

(4.5)

19 vuotta

(5)

20–24 vuotta

(5.1)

20 vuotta

(5.2)

21 vuotta

(5.3)

22 vuotta

(5.4)

23 vuotta

(5.5)

24 vuotta

(6)

25–29 vuotta

(6.1)

25 vuotta

(6.2)

26 vuotta

(6.3)

27 vuotta

(6.4)

28 vuotta

(6.5)

29 vuotta

(7)

30–34 vuotta

(7.1)

30 vuotta

(7.2)

31 vuotta

(7.3)

32 vuotta

(7.4)

33 vuotta

(7.5)

34 vuotta

(8)

35–39 vuotta

(8.1)

35 vuotta

(8.2)

36 vuotta

(8.3)

37 vuotta

(8.4)

38 vuotta

(8.5)

39 vuotta

(9)

40–44 vuotta

(9.1)

40 vuotta

(9.2)

41 vuotta

(9.3)

42 vuotta

(9.4)

43 vuotta

(9.5)

44 vuotta

(10)

45–49 vuotta

(10.1)

45 vuotta

(10.2)

46 vuotta

(10.3)

47 vuotta

(10.4)

48 vuotta

(10.5)

49 vuotta

(11)

50–54 vuotta

(11.1)

50 vuotta

(11.2)

51 vuotta

(11.3)

52 vuotta

(11.4)

53 vuotta

(11.5)

54 vuotta

(12)

55–59 vuotta

(12.1)

55 vuotta

(12.2)

56 vuotta

(12.3)

57 vuotta

(12.4)

58 vuotta

(12.5)

59 vuotta

(13)

60–64 vuotta

(13.1)

60 vuotta

(13.2)

61 vuotta

(13.3)

62 vuotta

(13.4)

63 vuotta

(13.5)

64 vuotta

(14)

65–69 vuotta

(14.1)

65 vuotta

(14.2)

66 vuotta

(14.3)

67 vuotta

(14.4)

68 vuotta

(14.5)

69 vuotta

(15)

70–74 vuotta

(15.1)

70 vuotta

(15.2)

71 vuotta

(15.3)

72 vuotta

(15.4)

73 vuotta

(15.5)

74 vuotta

(16)

75–79 vuotta

(16.1)

75 vuotta

(16.2)

76 vuotta

(16.3)

77 vuotta

(16.4)

78 vuotta

(16.5)

79 vuotta

(17)

80–84 vuotta

(17.1)

80 vuotta

(17.2)

81 vuotta

(17.3)

82 vuotta

(17.4)

83 vuotta

(17.5)

84 vuotta

(18)

85–89 vuotta

(18.1)

85 vuotta

(18.2)

86 vuotta

(18.3)

87 vuotta

(18.4)

88 vuotta

(18.5)

89 vuotta

(19)

90–94 vuotta

(19.1)

90 vuotta

(19.2)

91 vuotta

(19.3)

92 vuotta

(19.4)

93 vuotta

(19.5)

94 vuotta

(20)

95–99 vuotta

(20.1)

95 vuotta

(20.2)

96 vuotta

(20.3)

97 vuotta

(20.4)

98 vuotta

(20.5)

99 vuotta

(21)

vähintään 100-vuotiaat (1)

(21.1)

100 vuotta

(21.2)

101 vuotta

(21.3)

102 vuotta

(21.4)

103 vuotta

(21.5)

104 vuotta

(21.6)

105 vuotta

(21.7)

106 vuotta

(21.8)

107 vuotta

(21.9)

108 vuotta

(21.10)

109 vuotta

(21.11)

vähintään 110-vuotiaat (2)

Luokkaa ”Tuntematon” ei pidä käyttää. Tapaukset, joissa ”Ikä” on tuntematon, on luokiteltava uudelleen käyttäen parhaita kansallisia arviointimenetelmiä.

2.   Äidin ikä

| Äidin ikä | Karkea jaottelu | Yksityiskohtainen jaottelu |
| --- | --- | --- |
| Tunnus | AGM.L | AGM.H |
| (0) | Yhteensä | Yhteensä |
| (1) | Enintään 14 vuotta | Enintään 14 vuotta |
| (2) | 15–19 vuotta | |
| (2.1) | | 15 vuotta |
| (2.2) | | 16 vuotta |
| (2.3) | | 17 vuotta |
| (2.4) | | 18 vuotta |
| (2.5) | | 19 vuotta |
| (3) | 20–24 vuotta | |
| (3.1) | | 20 vuotta |
| (3.2) | | 21 vuotta |
| (3.3) | | 22 vuotta |
| (3.4) | | 23 vuotta |
| (3.5) | | 24 vuotta |
| (4) | 25–29 vuotta | |
| (4.1) | | 25 vuotta |
| (4.2) | | 26 vuotta |
| (4.3) | | 27 vuotta |
| (4.4) | | 28 vuotta |
| (4.5) | | 29 vuotta |
| (5) | 30–34 vuotta | |
| (5.1) | | 30 vuotta |
| (5.2) | | 31 vuotta |
| (5.3) | | 32 vuotta |
| (5.4) | | 33 vuotta |
| (5.5) | | 34 vuotta |
| (6) | 35–39 vuotta | |
| (6.1) | | 35 vuotta |
| (6.2) | | 36 vuotta |
| (6.3) | | 37 vuotta |
| (6.4) | | 38 vuotta |
| (6.5) | | 39 vuotta |
| (7) | 40–44 vuotta | |
| (7.1) | | 40 vuotta |
| (7.2) | | 41 vuotta |
| (7.3) | | 42 vuotta |
| (7.4) | | 43 vuotta |
| (7.5) | | 44 vuotta |
| (8) | 45–49 vuotta | |
| (8.1) | | 45 vuotta |
| (8.2) | | 46 vuotta |
| (8.3) | | 47 vuotta |
| (8.4) | | 48 vuotta |
| (8.5) | | 49 vuotta |
| (9) | Vähintään 50 vuotta | Vähintään 50 vuotta |
| (99) | Tuntematon | Tuntematon |

Äidin ikä

Karkea jaottelu

Yksityiskohtainen jaottelu

Tunnus

AGM.L

AGM.H

(0)

Yhteensä

Yhteensä

(1)

Enintään 14 vuotta

Enintään 14 vuotta

(2)

15–19 vuotta

(2.1)

15 vuotta

(2.2)

16 vuotta

(2.3)

17 vuotta

(2.4)

18 vuotta

(2.5)

19 vuotta

(3)

20–24 vuotta

(3.1)

20 vuotta

(3.2)

21 vuotta

(3.3)

22 vuotta

(3.4)

23 vuotta

(3.5)

24 vuotta

(4)

25–29 vuotta

(4.1)

25 vuotta

(4.2)

26 vuotta

(4.3)

27 vuotta

(4.4)

28 vuotta

(4.5)

29 vuotta

(5)

30–34 vuotta

(5.1)

30 vuotta

(5.2)

31 vuotta

(5.3)

32 vuotta

(5.4)

33 vuotta

(5.5)

34 vuotta

(6)

35–39 vuotta

(6.1)

35 vuotta

(6.2)

36 vuotta

(6.3)

37 vuotta

(6.4)

38 vuotta

(6.5)

39 vuotta

(7)

40–44 vuotta

(7.1)

40 vuotta

(7.2)

41 vuotta

(7.3)

42 vuotta

(7.4)

43 vuotta

(7.5)

44 vuotta

(8)

45–49 vuotta

(8.1)

45 vuotta

(8.2)

46 vuotta

(8.3)

47 vuotta

(8.4)

48 vuotta

(8.5)

49 vuotta

(9)

Vähintään 50 vuotta

Vähintään 50 vuotta

(99)

Tuntematon

Tuntematon

3.   Syntymämaa

| Syntymämaa | Ainoa jaottelu |
| --- | --- |
| Tunnus | COB.M |
| (0) | Yhteensä |
| (1) | Syntynyt tiedot toimittavassa maassa |
| (2) | Syntynyt ulkomailla |
| (2.1) | Syntynyt muussa
  jäsenvaltiossa |
| (2.2) | Syntynyt EU:n ulkopuolella |
| (9) | Tuntematon |

Syntymämaa

Ainoa jaottelu

Tunnus

COB.M

(0)

Yhteensä

(1)

Syntynyt tiedot toimittavassa maassa

(2)

Syntynyt ulkomailla

(2.1)

Syntynyt muussa

jäsenvaltiossa

(2.2)

Syntynyt EU:n ulkopuolella

(9)

Tuntematon

4.   Äidin syntymämaa

| Äidin syntymämaa | Ainoa jaottelu |
| --- | --- |
| Tunnus | CBM |
| (0) | Yhteensä |
| (1) | Syntynyt tiedot toimittavassa maassa |
| (2) | Syntynyt ulkomailla |
| (2.1) | Syntynyt muussa
  jäsenvaltiossa |
| (2.2) | Syntynyt EU:n ulkopuolella |
| (9) | Tuntematon |

Äidin syntymämaa

Ainoa jaottelu

Tunnus

CBM

(0)

Yhteensä

(1)

Syntynyt tiedot toimittavassa maassa

(2)

Syntynyt ulkomailla

(2.1)

Syntynyt muussa

jäsenvaltiossa

(2.2)

Syntynyt EU:n ulkopuolella

(9)

Tuntematon

5.   Kansalaisuus (maa)

| Kansalaisuus (maa) | Ainoa jaottelu |
| --- | --- |
| Tunnus | COC.M |
| (0) | Yhteensä |
| (1) | Tiedot toimittavan maan kansalainen |
| (2) | Muun maan kansalainen |
| (2.1) | Muun jäsenvaltion kansalainen |
| (2.2) | EU:n ulkopuolisen maan kansalainen |
| (3) | Valtioton |
| (9) | Tuntematon |

Kansalaisuus (maa)

Ainoa jaottelu

Tunnus

COC.M

(0)

Yhteensä

(1)

Tiedot toimittavan maan kansalainen

(2)

Muun maan kansalainen

(2.1)

Muun jäsenvaltion kansalainen

(2.2)

EU:n ulkopuolisen maan kansalainen

(3)

Valtioton

(9)

Tuntematon

Henkilö, jolla on kaksi tai useampia kansalaisuuksia, luokitellaan kansalaiseksi vain yhdessä maassa, joka määritetään seuraavassa ensisijaisuusjärjestyksessä:

| — | tiedot toimittava maa; tai |
| --- | --- |

—

tiedot toimittava maa; tai

| — | jos henkilöllä ei ole tiedot toimittavan maan kansalaisuutta: muu jäsenvaltio; tai |
| --- | --- |

—

jos henkilöllä ei ole tiedot toimittavan maan kansalaisuutta: muu jäsenvaltio; tai

| — | jos henkilöllä ei ole muun jäsenvaltion kansalaisuutta: muu EU:n ulkopuolinen maa |
| --- | --- |

—

jos henkilöllä ei ole muun jäsenvaltion kansalaisuutta: muu EU:n ulkopuolinen maa

Kun on kyse kaksoiskansalaisuudesta, jossa molemmat maat ovat Euroopan unionissa mutta kumpikaan ei ole tiedot toimittava maa, jäsenvaltiot päättävät, minkä maan kansalaisuuden perusteella henkilö luokitellaan.

6.   Äidin kansalaisuus (maa)

| Äidin kansalaisuus (maa) | Ainoa jaottelu |
| --- | --- |
| Tunnus | CCM |
| (0) | Yhteensä |
| (1) | Tiedot toimittavan maan kansalainen |
| (2) | Muun maan kansalainen |
| (2.1) | Muun jäsenvaltion kansalainen |
| (2.2) | EU:n ulkopuolisen maan kansalainen |
| (3) | Valtioton |
| (9) | Tuntematon |

Äidin kansalaisuus (maa)

Ainoa jaottelu

Tunnus

CCM

(0)

Yhteensä

(1)

Tiedot toimittavan maan kansalainen

(2)

Muun maan kansalainen

(2.1)

Muun jäsenvaltion kansalainen

(2.2)

EU:n ulkopuolisen maan kansalainen

(3)

Valtioton

(9)

Tuntematon

Tekninen erittely on sama kuin kohdassa ”kansalaisuus (maa)”

7.   Maantieteellinen alue

| Maantieteellinen alue | Karkea jaottelu | Keskitasoinen jaottelu | Yksityiskohtainen jaottelu |
| --- | --- | --- | --- |
| Tunnus | GEO.L | GEO.M | GEO.H |
| NUTS-luokitus | NUTS 0 -taso (maan alue) | Kaikki NUTS 2 -tason alueelliset nimitykset
  tai tilastoalueet | Kaikki NUTS 3 -tason alueelliset nimitykset
  tai tilastoalueet |
| (99999) | | Tuntematon | Tuntematon |

Maantieteellinen alue

Karkea jaottelu

Keskitasoinen jaottelu

Yksityiskohtainen jaottelu

Tunnus

GEO.L

GEO.M

GEO.H

NUTS-luokitus

NUTS 0 -taso (maan alue)

Kaikki NUTS 2 -tason alueelliset nimitykset

tai tilastoalueet

Kaikki NUTS 3 -tason alueelliset nimitykset

tai tilastoalueet

(99999)

Tuntematon

Tuntematon

Käytettävä NUTS-luokituksen tai tilastoalueiden versio on se, joka on voimassa viitevuoden lopussa.

8.   Elävänä syntyneiden lasten järjestys (biologiset)

| Elävänä syntyneiden lasten järjestys | Ainoa jaottelu |
| --- | --- |
| Tunnus | LBO |
| (0) | Yhteensä |
| (1) | Sijaluku 1 |
| (2) | Sijaluku 2 |
| (3) | Sijaluku 3 |
| (4) | Sijaluku 4 tai suurempi |
| (9) | Tuntematon |

Elävänä syntyneiden lasten järjestys

Ainoa jaottelu

Tunnus

LBO

(0)

Yhteensä

(1)

Sijaluku 1

(2)

Sijaluku 2

(3)

Sijaluku 3

(4)

Sijaluku 4 tai suurempi

(9)

Tuntematon

Kun kyseessä on monisikiöinen synnytys, kukin elävänä syntynyt lapsi lasketaan erikseen. Tähän lukuun eivät sisälly sikiökuolemat ja luku on riippumaton siitä, syntyivätkö kaikki elävänä syntyneet lapset avioliitossa tai sen ulkopuolella taikka nykyisessä tai aiemmissa oikeudellisissa suhteissa, ja siitä, ovatko elävänä syntyneet lapset elossa tai kuolleita viitepäivänä, sekä siitä, elävätkö he äitinsä kanssa.

9.   Tapahtumakuukausi

| Tapahtumakuukausi | Ainoa jaottelu |
| --- | --- |
| Tunnus | MOC |
| (0) | Yhteensä |
| (1) | Tammikuu |
| (2) | Helmikuu |
| (3) | Maaliskuu |
| (4) | Huhtikuu |
| (5) | Toukokuu |
| (6) | Kesäkuu |
| (7) | Heinäkuu |
| (8) | Elokuu |
| (9) | Syyskuu |
| (10) | Lokakuu |
| (11) | Marraskuu |
| (12) | Joulukuu |
| (99) | Tuntematon |

Tapahtumakuukausi

Ainoa jaottelu

Tunnus

MOC

(0)

Yhteensä

(1)

Tammikuu

(2)

Helmikuu

(3)

Maaliskuu

(4)

Huhtikuu

(5)

Toukokuu

(6)

Kesäkuu

(7)

Heinäkuu

(8)

Elokuu

(9)

Syyskuu

(10)

Lokakuu

(11)

Marraskuu

(12)

Joulukuu

(99)

Tuntematon

10.   Sukupuoli

| Sukupuoli | Ainoa jaottelu |
| --- | --- |
| Tunnus | SEX |
| (0) | Yhteensä |
| (1) | Mies |
| (2) | Nainen |

Sukupuoli

Ainoa jaottelu

Tunnus

SEX

(0)

Yhteensä

(1)

Mies

(2)

Nainen

Luokkaa ”Tuntematon” ei pidä käyttää. Tapaukset, joissa ”Sukupuoli” on tuntematon, on luokiteltava uudelleen käyttäen parhaita kansallisia arviointimenetelmiä.

11.   Syntymävuosi

| Syntymävuosi | Ainoa jaottelu |
| --- | --- |
| Tunnus | YOB.H |
| (0) | Yhteensä |
| (1) | Viitevuosi |
| (2) | Viitevuosi – 1 |
| (3) | Viitevuosi – 2 |
| (4) | Viitevuosi – 3 |
| (5) | Viitevuosi – 4 |
| (6) | Viitevuosi – 5 |
| (7) | Viitevuosi – 6 |
| (8) | Viitevuosi – 7 |
| (9) | Viitevuosi – 8 |
| (10) | Viitevuosi – 9 |
| (11) | Viitevuosi – 10 |
| (12) | Viitevuosi – 11 |
| (13) | Viitevuosi – 12 |
| (14) | Viitevuosi – 13 |
| (15) | Viitevuosi – 14 |
| (16) | Viitevuosi – 15 |
| (17) | Viitevuosi – 16 |
| (18) | Viitevuosi – 17 |
| (19) | Viitevuosi – 18 |
| (20) | Viitevuosi – 19 |
| (21) | Viitevuosi – 20 |
| (22) | Viitevuosi – 21 |
| (23) | Viitevuosi – 22 |
| (24) | Viitevuosi – 23 |
| (25) | Viitevuosi – 24 |
| (26) | Viitevuosi – 25 |
| (27) | Viitevuosi – 26 |
| (28) | Viitevuosi – 27 |
| (29) | Viitevuosi – 28 |
| (30) | Viitevuosi – 29 |
| (31) | Viitevuosi – 30 |
| (32) | Viitevuosi – 31 |
| (33) | Viitevuosi – 32 |
| (34) | Viitevuosi – 33 |
| (35) | Viitevuosi – 34 |
| (36) | Viitevuosi – 35 |
| (37) | Viitevuosi – 36 |
| (38) | Viitevuosi – 37 |
| (39) | Viitevuosi – 38 |
| (40) | Viitevuosi – 39 |
| (41) | Viitevuosi – 40 |
| (42) | Viitevuosi – 41 |
| (43) | Viitevuosi – 42 |
| (44) | Viitevuosi – 43 |
| (45) | Viitevuosi – 44 |
| (46) | Viitevuosi – 45 |
| (47) | Viitevuosi – 46 |
| (48) | Viitevuosi – 47 |
| (49) | Viitevuosi – 48 |
| (50) | Viitevuosi – 49 |
| (51) | Viitevuosi – 50 |
| (52) | Viitevuosi – 51 |
| (53) | Viitevuosi – 52 |
| (54) | Viitevuosi – 53 |
| (55) | Viitevuosi – 54 |
| (56) | Viitevuosi – 55 |
| (57) | Viitevuosi – 56 |
| (58) | Viitevuosi – 57 |
| (59) | Viitevuosi – 58 |
| (60) | Viitevuosi – 59 |
| (61) | Viitevuosi – 60 |
| (62) | Viitevuosi – 61 |
| (63) | Viitevuosi – 62 |
| (64) | Viitevuosi – 63 |
| (65) | Viitevuosi – 64 |
| (66) | Viitevuosi – 65 |
| (67) | Viitevuosi – 66 |
| (68) | Viitevuosi – 67 |
| (69) | Viitevuosi – 68 |
| (70) | Viitevuosi – 69 |
| (71) | Viitevuosi – 70 |
| (72) | Viitevuosi – 71 |
| (73) | Viitevuosi – 72 |
| (74) | Viitevuosi – 73 |
| (75) | Viitevuosi – 74 |
| (76) | Viitevuosi – 75 |
| (77) | Viitevuosi – 76 |
| (78) | Viitevuosi – 77 |
| (79) | Viitevuosi – 78 |
| (80) | Viitevuosi – 79 |
| (81) | Viitevuosi – 80 |
| (82) | Viitevuosi – 81 |
| (83) | Viitevuosi – 82 |
| (84) | Viitevuosi – 83 |
| (85) | Viitevuosi – 84 |
| (86) | Viitevuosi – 85 |
| (87) | Viitevuosi – 86 |
| (88) | Viitevuosi – 87 |
| (89) | Viitevuosi – 88 |
| (90) | Viitevuosi – 89 |
| (91) | Viitevuosi – 90 |
| (92) | Viitevuosi – 91 |
| (93) | Viitevuosi – 92 |
| (94) | Viitevuosi – 93 |
| (95) | Viitevuosi – 94 |
| (96) | Viitevuosi – 95 |
| (97) | Viitevuosi – 96 |
| (98) | Viitevuosi – 97 |
| (99) | Viitevuosi – 98 |
| (100) | Viitevuosi – 99 |
| (101) | Viitevuosi – 100 |
| (102) | Viitevuosi – 101 |
| (103) | Viitevuosi – 102 |
| (104) | Viitevuosi – 103 |
| (105) | Viitevuosi – 104 |
| (106) | Viitevuosi – 105 |
| (107) | Viitevuosi – 106 |
| (108) | Viitevuosi – 107 |
| (109) | Viitevuosi – 108 |
| (110) | Viitevuosi – 109 |
| (111) | Viitevuosi – 110
  tai aiempi (3) |

Syntymävuosi

Ainoa jaottelu

Tunnus

YOB.H

(0)

Yhteensä

(1)

Viitevuosi

(2)

Viitevuosi – 1

(3)

Viitevuosi – 2

(4)

Viitevuosi – 3

(5)

Viitevuosi – 4

(6)

Viitevuosi – 5

(7)

Viitevuosi – 6

(8)

Viitevuosi – 7

(9)

Viitevuosi – 8

(10)

Viitevuosi – 9

(11)

Viitevuosi – 10

(12)

Viitevuosi – 11

(13)

Viitevuosi – 12

(14)

Viitevuosi – 13

(15)

Viitevuosi – 14

(16)

Viitevuosi – 15

(17)

Viitevuosi – 16

(18)

Viitevuosi – 17

(19)

Viitevuosi – 18

(20)

Viitevuosi – 19

(21)

Viitevuosi – 20

(22)

Viitevuosi – 21

(23)

Viitevuosi – 22

(24)

Viitevuosi – 23

(25)

Viitevuosi – 24

(26)

Viitevuosi – 25

(27)

Viitevuosi – 26

(28)

Viitevuosi – 27

(29)

Viitevuosi – 28

(30)

Viitevuosi – 29

(31)

Viitevuosi – 30

(32)

Viitevuosi – 31

(33)

Viitevuosi – 32

(34)

Viitevuosi – 33

(35)

Viitevuosi – 34

(36)

Viitevuosi – 35

(37)

Viitevuosi – 36

(38)

Viitevuosi – 37

(39)

Viitevuosi – 38

(40)

Viitevuosi – 39

(41)

Viitevuosi – 40

(42)

Viitevuosi – 41

(43)

Viitevuosi – 42

(44)

Viitevuosi – 43

(45)

Viitevuosi – 44

(46)

Viitevuosi – 45

(47)

Viitevuosi – 46

(48)

Viitevuosi – 47

(49)

Viitevuosi – 48

(50)

Viitevuosi – 49

(51)

Viitevuosi – 50

(52)

Viitevuosi – 51

(53)

Viitevuosi – 52

(54)

Viitevuosi – 53

(55)

Viitevuosi – 54

(56)

Viitevuosi – 55

(57)

Viitevuosi – 56

(58)

Viitevuosi – 57

(59)

Viitevuosi – 58

(60)

Viitevuosi – 59

(61)

Viitevuosi – 60

(62)

Viitevuosi – 61

(63)

Viitevuosi – 62

(64)

Viitevuosi – 63

(65)

Viitevuosi – 64

(66)

Viitevuosi – 65

(67)

Viitevuosi – 66

(68)

Viitevuosi – 67

(69)

Viitevuosi – 68

(70)

Viitevuosi – 69

(71)

Viitevuosi – 70

(72)

Viitevuosi – 71

(73)

Viitevuosi – 72

(74)

Viitevuosi – 73

(75)

Viitevuosi – 74

(76)

Viitevuosi – 75

(77)

Viitevuosi – 76

(78)

Viitevuosi – 77

(79)

Viitevuosi – 78

(80)

Viitevuosi – 79

(81)

Viitevuosi – 80

(82)

Viitevuosi – 81

(83)

Viitevuosi – 82

(84)

Viitevuosi – 83

(85)

Viitevuosi – 84

(86)

Viitevuosi – 85

(87)

Viitevuosi – 86

(88)

Viitevuosi – 87

(89)

Viitevuosi – 88

(90)

Viitevuosi – 89

(91)

Viitevuosi – 90

(92)

Viitevuosi – 91

(93)

Viitevuosi – 92

(94)

Viitevuosi – 93

(95)

Viitevuosi – 94

(96)

Viitevuosi – 95

(97)

Viitevuosi – 96

(98)

Viitevuosi – 97

(99)

Viitevuosi – 98

(100)

Viitevuosi – 99

(101)

Viitevuosi – 100

(102)

Viitevuosi – 101

(103)

Viitevuosi – 102

(104)

Viitevuosi – 103

(105)

Viitevuosi – 104

(106)

Viitevuosi – 105

(107)

Viitevuosi – 106

(108)

Viitevuosi – 107

(109)

Viitevuosi – 108

(110)

Viitevuosi – 109

(111)

Viitevuosi – 110

tai aiempi (3)

Luokkaa ”Tuntematon” ei pidä käyttää. Tapaukset, joissa ”Syntymävuosi” on tuntematon, on luokiteltava uudelleen käyttäen parhaita kansallisia arviointimenetelmiä.

12.   Äidin syntymävuosi

| Äidin syntymävuosi | Ainoa jaottelu |
| --- | --- |
| Tunnus | YBM |
| (0) | Yhteensä |
| (1) | Viitevuosi – 14
  tai myöhempi |
| (2) | Viitevuosi – 15 |
| (3) | Viitevuosi – 16 |
| (4) | Viitevuosi – 17 |
| (5) | Viitevuosi – 18 |
| (6) | Viitevuosi – 19 |
| (7) | Viitevuosi – 20 |
| (8) | Viitevuosi – 21 |
| (9) | Viitevuosi – 22 |
| (10) | Viitevuosi – 23 |
| (11) | Viitevuosi – 24 |
| (12) | Viitevuosi – 25 |
| (13) | Viitevuosi – 26 |
| (14) | Viitevuosi – 27 |
| (15) | Viitevuosi – 28 |
| (16) | Viitevuosi – 29 |
| (17) | Viitevuosi – 30 |
| (18) | Viitevuosi – 31 |
| (19) | Viitevuosi – 32 |
| (20) | Viitevuosi – 33 |
| (21) | Viitevuosi – 34 |
| (22) | Viitevuosi – 35 |
| (23) | Viitevuosi – 36 |
| (24) | Viitevuosi – 37 |
| (25) | Viitevuosi – 38 |
| (26) | Viitevuosi – 39 |
| (27) | Viitevuosi – 40 |
| (28) | Viitevuosi – 41 |
| (29) | Viitevuosi – 42 |
| (30) | Viitevuosi – 43 |
| (31) | Viitevuosi – 44 |
| (32) | Viitevuosi – 45 |
| (33) | Viitevuosi – 46 |
| (34) | Viitevuosi – 47 |
| (35) | Viitevuosi – 48 |
| (36) | Viitevuosi – 49 |
| (37) | Viitevuosi – 50
  tai aiempi |
| (99) | Tuntematon |

Äidin syntymävuosi

Ainoa jaottelu

Tunnus

YBM

(0)

Yhteensä

(1)

Viitevuosi – 14

tai myöhempi

(2)

Viitevuosi – 15

(3)

Viitevuosi – 16

(4)

Viitevuosi – 17

(5)

Viitevuosi – 18

(6)

Viitevuosi – 19

(7)

Viitevuosi – 20

(8)

Viitevuosi – 21

(9)

Viitevuosi – 22

(10)

Viitevuosi – 23

(11)

Viitevuosi – 24

(12)

Viitevuosi – 25

(13)

Viitevuosi – 26

(14)

Viitevuosi – 27

(15)

Viitevuosi – 28

(16)

Viitevuosi – 29

(17)

Viitevuosi – 30

(18)

Viitevuosi – 31

(19)

Viitevuosi – 32

(20)

Viitevuosi – 33

(21)

Viitevuosi – 34

(22)

Viitevuosi – 35

(23)

Viitevuosi – 36

(24)

Viitevuosi – 37

(25)

Viitevuosi – 38

(26)

Viitevuosi – 39

(27)

Viitevuosi – 40

(28)

Viitevuosi – 41

(29)

Viitevuosi – 42

(30)

Viitevuosi – 43

(31)

Viitevuosi – 44

(32)

Viitevuosi – 45

(33)

Viitevuosi – 46

(34)

Viitevuosi – 47

(35)

Viitevuosi – 48

(36)

Viitevuosi – 49

(37)

Viitevuosi – 50

tai aiempi

(99)

Tuntematon

---

(1)  Ikä luokitellaan viiden vuoden ikäryhmiin (AGE.L) ikäryhmään ”vähintään 100-vuotiaat” asti; Eurostat julkaisee viiden vuoden ikäryhmiin luokiteltuja tietoja vain ikäryhmään ”vähintään 90-vuotiaat” asti (NUTS 3 -taso).

(2)  Ikä luokitellaan yhden vuoden (AGE.H) tarkkuudella ikään ”vähintään 110-vuotiaat” asti; Eurostat julkaisee yhden vuoden ikäryhmiin luokiteltuja tietoja vain ikään ”vähintään 100-vuotiaat” asti (jäsenvaltion taso ja NUTS 2 -taso).

(3)  Syntymävuosi (YOB.H) luokitellaan yhden vuoden tarkkuudella luokkaan ”Viitevuosi – 110 tai aiempi” asti; Eurostat julkaisee yhden vuoden ikäryhmiin luokiteltuja tietoja vain luokkaan ”Viitevuosi – 100 tai aiempi” asti (jäsenvaltion taso ja NUTS 2 -taso).

---

LIITE II

TILASTOTAULUKOT

1.   4 artiklassa tarkoitetut tiedot (1)

| Taulukko | Otsikko | Ristiintaulukot |
| --- | --- | --- |
| POPDB | Väkiluku | GEO.L |
| LVBDB | Elävänä syntyneet | GEO.L |
| DTHDB | Kuolleet | GEO.L |

Taulukko

Otsikko

Ristiintaulukot

POPDB

Väkiluku

GEO.L

LVBDB

Elävänä syntyneet

GEO.L

DTHDB

Kuolleet

GEO.L

2.   4 artiklassa tarkoitetut tiedot (2)

| Taulukko | Otsikko | Ristiintaulukot |
| --- | --- | --- |
| POP01 | Väkiluku iän, sukupuolen ja asuinpaikan alueen (taso 2) mukaisesti jaoteltuna | GEO.M, AGE.H, SEX |
| POP02 | Väkiluku iän, sukupuolen ja asuinpaikan alueen (taso 3) mukaisesti jaoteltuna | GEO.H, AGE.L, SEX |
| LVB01 | Elävänä syntyneet tapahtumakuukauden mukaisesti jaoteltuina | GEO.L, MOC |
| LVB02 | Elävänä syntyneet äidin iän, äidin syntymävuoden ja äidin asuinpaikan alueen (taso 2) mukaisesti jaoteltuina | GEO.M, AGM.H, YBM |
| LVB03 | Elävänä syntyneet äidin iän ja äidin asuinpaikan alueen (taso 3) mukaisesti jaoteltuina | GEO.H, AGM.L |
| LVB04 | Elävänä syntyneet äidin iän, äidin syntymävuoden ja äidin syntymämaan mukaisesti jaoteltuina | GEO.L, AGM.H, YBM, CBM |
| LVB05 | Elävänä syntyneet äidin iän, äidin syntymävuoden ja äidin kansalaisuuden (maa) mukaisesti jaoteltuina | GEO.L, AGM.H, YBM, CCM |
| LVB06 | Elävänä syntyneet äidin iän, äidin syntymävuoden ja elävänä syntyneiden lasten järjestyksen mukaisesti jaoteltuina | GEO.L, AGM.H, YBM, LBO |
| LVB07 | Elävänä syntyneet äidin iän, äidin syntymävuoden ja vastasyntyneen sukupuolen mukaisesti jaoteltuina | GEO.L, AGM.H, YBM, SEX |
| DTH01 | Kuolleet tapahtumakuukauden mukaisesti jaoteltuina | GEO.L, MOC |
| DTH02 | Kuolleet sukupuolen, iän, syntymävuoden ja asuinpaikan alueen (taso 2) mukaisesti jaoteltuina | GEO.M, SEX, AGE.H, YOB.H |
| DTH03 | Kuolleet sukupuolen, iän ja asuinpaikan alueen (taso 3) mukaisesti jaoteltuina | GEO.H, SEX, AGE.L |
| DTH04 | Kuolleet sukupuolen, iän, syntymävuoden ja syntymämaan mukaisesti jaoteltuina | GEO.L, SEX, AGE.H, YOB.H, COB.M |
| DTH05 | Kuolleet sukupuolen, iän, syntymävuoden ja kansalaisuuden (maa) mukaisesti jaoteltuina | GEO.L, SEX, AGE.H, YOB.H, COC.M |

Taulukko

Otsikko

Ristiintaulukot

POP01

Väkiluku iän, sukupuolen ja asuinpaikan alueen (taso 2) mukaisesti jaoteltuna

GEO.M, AGE.H, SEX

POP02

Väkiluku iän, sukupuolen ja asuinpaikan alueen (taso 3) mukaisesti jaoteltuna

GEO.H, AGE.L, SEX

LVB01

Elävänä syntyneet tapahtumakuukauden mukaisesti jaoteltuina

GEO.L, MOC

LVB02

Elävänä syntyneet äidin iän, äidin syntymävuoden ja äidin asuinpaikan alueen (taso 2) mukaisesti jaoteltuina

GEO.M, AGM.H, YBM

LVB03

Elävänä syntyneet äidin iän ja äidin asuinpaikan alueen (taso 3) mukaisesti jaoteltuina

GEO.H, AGM.L

LVB04

Elävänä syntyneet äidin iän, äidin syntymävuoden ja äidin syntymämaan mukaisesti jaoteltuina

GEO.L, AGM.H, YBM, CBM

LVB05

Elävänä syntyneet äidin iän, äidin syntymävuoden ja äidin kansalaisuuden (maa) mukaisesti jaoteltuina

GEO.L, AGM.H, YBM, CCM

LVB06

Elävänä syntyneet äidin iän, äidin syntymävuoden ja elävänä syntyneiden lasten järjestyksen mukaisesti jaoteltuina

GEO.L, AGM.H, YBM, LBO

LVB07

Elävänä syntyneet äidin iän, äidin syntymävuoden ja vastasyntyneen sukupuolen mukaisesti jaoteltuina

GEO.L, AGM.H, YBM, SEX

DTH01

Kuolleet tapahtumakuukauden mukaisesti jaoteltuina

GEO.L, MOC

DTH02

Kuolleet sukupuolen, iän, syntymävuoden ja asuinpaikan alueen (taso 2) mukaisesti jaoteltuina

GEO.M, SEX, AGE.H, YOB.H

DTH03

Kuolleet sukupuolen, iän ja asuinpaikan alueen (taso 3) mukaisesti jaoteltuina

GEO.H, SEX, AGE.L

DTH04

Kuolleet sukupuolen, iän, syntymävuoden ja syntymämaan mukaisesti jaoteltuina

GEO.L, SEX, AGE.H, YOB.H, COB.M

DTH05

Kuolleet sukupuolen, iän, syntymävuoden ja kansalaisuuden (maa) mukaisesti jaoteltuina

GEO.L, SEX, AGE.H, YOB.H, COC.M

3.   4 artiklassa tarkoitetut tiedot (3)

| Taulukko | Otsikko | Ristiintaulukot |
| --- | --- | --- |
| LVBNC | Elävänä syntyneet tapahtumakuukauden mukaisesti jaoteltuina | GEO.L, MOC |
| DTHNC | Kuolleet tapahtumakuukauden mukaisesti jaoteltuina | GEO.L, MOC |

Taulukko

Otsikko

Ristiintaulukot

LVBNC

Elävänä syntyneet tapahtumakuukauden mukaisesti jaoteltuina

GEO.L, MOC

DTHNC

Kuolleet tapahtumakuukauden mukaisesti jaoteltuina

GEO.L, MOC

---

| 5.3.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 65/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 65/27

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 206/2014,

annettu 4 päivänä maaliskuuta 2014,

asetuksen (EU) N:o 601/2012 muuttamisesta muiden kasvihuonekaasujen kuin hiilidioksidin lämmitysvaikutuskerrointen osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta 13 päivänä lokakuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (1) ja erityisesti sen 14 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | komission asetuksen (EU) N:o 601/2012 (2) liitteessä VI vahvistetaan muiden kasvihuonekaasujen kuin hiilidioksidin lämmitysvaikutuskertoimet. |
| --- | --- |

(1)

komission asetuksen (EU) N:o 601/2012 (2) liitteessä VI vahvistetaan muiden kasvihuonekaasujen kuin hiilidioksidin lämmitysvaikutuskertoimet.

| (2) | Jotta voidaan panna täytäntöön hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) vuoden 2006 ohjeet kansallisista kasvihuonekaasujen inventaareista, Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen (UNFCCC) sopimuspuolikonferenssin päätöksessä 15/CP.17 (3) määrätään, että vuodesta 2015 alkaen siihen saakka, kun UNFCCC:n sopimuspuolten konferenssi tekee uuden päätöksen, sopimuspuolet käyttävät kasvihuonekaasujen lähteistä syntyvien ihmisen toiminnan aiheuttamien päästöjen ja nielujen aikaansaamien poistumien vastaavan hiilidioksidimäärän laskemiseen lämmitysvaikutuskertoimia, jotka luetellaan päätöksen 15/CP.17 liitteessä III. |
| --- | --- |

(2)

Jotta voidaan panna täytäntöön hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) vuoden 2006 ohjeet kansallisista kasvihuonekaasujen inventaareista, Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen (UNFCCC) sopimuspuolikonferenssin päätöksessä 15/CP.17 (3) määrätään, että vuodesta 2015 alkaen siihen saakka, kun UNFCCC:n sopimuspuolten konferenssi tekee uuden päätöksen, sopimuspuolet käyttävät kasvihuonekaasujen lähteistä syntyvien ihmisen toiminnan aiheuttamien päästöjen ja nielujen aikaansaamien poistumien vastaavan hiilidioksidimäärän laskemiseen lämmitysvaikutuskertoimia, jotka luetellaan päätöksen 15/CP.17 liitteessä III.

| (3) | Sen varmistamiseksi, että asiaa koskeva unionin lainsäädäntö vastaa UNFCCC-prosessin yhteydessä käytettäviä menetelmiä, asetusta (EU) N:o 601/2012 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Sen varmistamiseksi, että asiaa koskeva unionin lainsäädäntö vastaa UNFCCC-prosessin yhteydessä käytettäviä menetelmiä, asetusta (EU) N:o 601/2012 olisi muutettava.

| (4) | Direktiivin 2003/87/EY 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti 1 päivästä tammikuuta 2013 alkaen myönnetyt päästöoikeudet ovat voimassa 1 päivästä tammikuuta 2013 alkavalla kahdeksan vuoden kaudella aiheutuvien päästöjen osalta. Tammikuun 1 päivästä 2013 myönnettävien päästöoikeuksien lukumäärän tarkistaminen kyseisen direktiivin 9 a artiklan 1 kohdan mukaisesti suoritetaan ottaen huomioon UNFCCC:n sopimuspuolikonferenssin päätöksen 15/CP.17 liitteessä III luetellut lämmitysvaikutuskertoimet. Koska asetusta (EU) N:o 601/2012 sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2013, myös tätä asetusta olisi sovellettava kyseisestä päivästä alkaen, jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus kaikkien kasvihuonekaasujen päästöistä ilmoitettujen tietojen välillä koko kahdeksanvuotisen päästökauppakauden aikana. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivin 2003/87/EY 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti 1 päivästä tammikuuta 2013 alkaen myönnetyt päästöoikeudet ovat voimassa 1 päivästä tammikuuta 2013 alkavalla kahdeksan vuoden kaudella aiheutuvien päästöjen osalta. Tammikuun 1 päivästä 2013 myönnettävien päästöoikeuksien lukumäärän tarkistaminen kyseisen direktiivin 9 a artiklan 1 kohdan mukaisesti suoritetaan ottaen huomioon UNFCCC:n sopimuspuolikonferenssin päätöksen 15/CP.17 liitteessä III luetellut lämmitysvaikutuskertoimet. Koska asetusta (EU) N:o 601/2012 sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2013, myös tätä asetusta olisi sovellettava kyseisestä päivästä alkaen, jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus kaikkien kasvihuonekaasujen päästöistä ilmoitettujen tietojen välillä koko kahdeksanvuotisen päästökauppakauden aikana.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat ilmastonmuutoskomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat ilmastonmuutoskomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 601/2012 liite VI tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2013.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 4 päivänä maaliskuuta 2014.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32.

1

(2)  Komission asetus (EU) N:o 601/2012, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/87/EY tarkoitetusta kasvihuonekaasupäästöjen tarkkailusta ja raportoinnista (EUVL L 181, 12.7.2012, s. 30).

2

(3)  FCCC/cp/2011/9/add.2, s. 23.

3

---

LIITE

Korvataan asetuksen (EU) N:o 601/2012 liitteessä VI oleva taulukko 6 seuraavasti:

”Taulukko 6:   Lämmitysvaikutuskertoimet

| Kaasu | Lämmitysvaikutuskertoimet |
| --- | --- |
| N2O | 298 t CO2(e) / t N2O |
| CF4 | 7 390 t CO2(e) / t CF4 |
| C2F6 | 12 200 t CO2(e) / t C2F6” |

Kaasu

Lämmitysvaikutuskertoimet

N2O

298 t CO2(e) / t N2O

CF4

7 390 t CO2(e) / t CF4

C2F6

12 200 t CO2(e) / t C2F6”

---

| 5.3.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 65/29 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 65/29

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 207/2014,

annettu 4 päivänä maaliskuuta 2014,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 4 päivänä maaliskuuta 2014.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 64,0 |
| TN | 96,6 |
| TR | 87,8 |
| ZZ | 82,8 |
| 0707 00 05 | EG | 182,1 |
| JO | 182,1 |
| MA | 176,8 |
| TR | 159,4 |
| ZZ | 175,1 |
| 0709 91 00 | EG | 51,3 |
| ZZ | 51,3 |
| 0709 93 10 | MA | 42,6 |
| TR | 89,7 |
| ZZ | 66,2 |
| 0805 10 20 | EG | 48,3 |
| IL | 66,7 |
| MA | 47,5 |
| TN | 45,8 |
| TR | 72,1 |
| ZZ | 56,1 |
| 0805 50 10 | TR | 69,0 |
| ZZ | 69,0 |
| 0808 10 80 | CN | 115,7 |
| MK | 25,2 |
| US | 150,2 |
| ZZ | 97,0 |
| 0808 30 90 | AR | 99,8 |
| CL | 200,9 |
| CN | 73,6 |
| TR | 156,2 |
| US | 120,7 |
| ZA | 100,0 |
| ZZ | 125,2 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

64,0

TN

96,6

TR

87,8

ZZ

82,8

0707 00 05

EG

182,1

JO

182,1

MA

176,8

TR

159,4

ZZ

175,1

0709 91 00

EG

51,3

ZZ

51,3

0709 93 10

MA

42,6

TR

89,7

ZZ

66,2

0805 10 20

EG

48,3

IL

66,7

MA

47,5

TN

45,8

TR

72,1

ZZ

56,1

0805 50 10

TR

69,0

ZZ

69,0

0808 10 80

CN

115,7

MK

25,2

US

150,2

ZZ

97,0

0808 30 90

AR

99,8

CL

200,9

CN

73,6

TR

156,2

US

120,7

ZA

100,0

ZZ

125,2

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

SUOSITUKSET

| 5.3.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 65/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 65/31

---

KOMISSION SUOSITUS,

annettu 3 päivänä maaliskuuta 2014,

tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevien suunnitelmien laatimisesta ja täytäntöönpanosta kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1379/2013 nojalla

(2014/117/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tuottajaorganisaatioiden on toimitettava toimivaltaisille kansallisille viranomaisilleen tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevat suunnitelmat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1379/2013 (1), jäljempänä ’YMJ-asetus’, 28 artiklan mukaisesti edistääkseen kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

(1)

Tuottajaorganisaatioiden on toimitettava toimivaltaisille kansallisille viranomaisilleen tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevat suunnitelmat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1379/2013 (1), jäljempänä ’YMJ-asetus’, 28 artiklan mukaisesti edistääkseen kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteiden saavuttamista.

| (2) | Tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevat suunnitelmat ovat pakollinen väline tuottajaorganisaatioille. |
| --- | --- |

(2)

Tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevat suunnitelmat ovat pakollinen väline tuottajaorganisaatioille.

| (3) | Tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevien suunnitelmien yhdenmukaisen täytäntöönpanon edistämiseksi on tarpeen, että komissio esittää yksityiskohtaisemmat suositukset komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 1418/2013 (2) esitetyistä rakenteesta, muodosta ja aikarajoista ja antaa selvän ja yksityiskohtaisen ohjeistuksen jäsenvaltioille ja tuottajaorganisaatioille. |
| --- | --- |

(3)

Tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevien suunnitelmien yhdenmukaisen täytäntöönpanon edistämiseksi on tarpeen, että komissio esittää yksityiskohtaisemmat suositukset komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 1418/2013 (2) esitetyistä rakenteesta, muodosta ja aikarajoista ja antaa selvän ja yksityiskohtaisen ohjeistuksen jäsenvaltioille ja tuottajaorganisaatioille.

| (4) | Jotta tuottajaorganisaatioita autettaisiin edistämään kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteiden saavuttamista, komission olisi annettava tuottajaorganisaatioille suositukset siitä, miten niiden aiottu strategia tuotannon mukauttamisesta markkinoiden vaatimuksiin olisi esitettävä, erityisesti siltä osin kuin on kyse laadittavan tuotanto-ohjelman ja kaupan pitämistä koskevan strategian yksityiskohtaisesta esittämisestä. |
| --- | --- |

(4)

Jotta tuottajaorganisaatioita autettaisiin edistämään kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteiden saavuttamista, komission olisi annettava tuottajaorganisaatioille suositukset siitä, miten niiden aiottu strategia tuotannon mukauttamisesta markkinoiden vaatimuksiin olisi esitettävä, erityisesti siltä osin kuin on kyse laadittavan tuotanto-ohjelman ja kaupan pitämistä koskevan strategian yksityiskohtaisesta esittämisestä.

| (5) | Komission olisi myös annettava esimerkkejä eri toimenpiteistä, joita tuottajaorganisaatiot voisivat toteuttaa, jotta osoitettaisiin havainnollisesti, miten ne voisivat edistää konkreettisesti asetuksen (EU) N:o 1379/2013 7 artiklassa vahvistettuja tuottajaorganisaatioiden eri tavoitteita, joihin tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevilla suunnitelmilla pyritään. |
| --- | --- |

(5)

Komission olisi myös annettava esimerkkejä eri toimenpiteistä, joita tuottajaorganisaatiot voisivat toteuttaa, jotta osoitettaisiin havainnollisesti, miten ne voisivat edistää konkreettisesti asetuksen (EU) N:o 1379/2013 7 artiklassa vahvistettuja tuottajaorganisaatioiden eri tavoitteita, joihin tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevilla suunnitelmilla pyritään.

| (6) | Jotta tuottajaorganisaatioiden olisi helpompi seurata tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevia suunnitelmia ja jotta toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voisivat arvioida tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevien suunnitelmien eri toimenpiteiden myötävaikutusta yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteiden saavuttamiseen ja varmistaa, että tuottajaorganisaatiot täyttävät suunnitelmien täytäntöönpanoon liittyvät velvoitteet, olisi suositeltava asianmukaisten indikaattorien käyttöä. |
| --- | --- |

(6)

Jotta tuottajaorganisaatioiden olisi helpompi seurata tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevia suunnitelmia ja jotta toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voisivat arvioida tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevien suunnitelmien eri toimenpiteiden myötävaikutusta yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteiden saavuttamiseen ja varmistaa, että tuottajaorganisaatiot täyttävät suunnitelmien täytäntöönpanoon liittyvät velvoitteet, olisi suositeltava asianmukaisten indikaattorien käyttöä.

| (7) | Jotta tuottajaorganisaatioiden ja toimivaltaisten kansallisten viranomaisten olisi helpompi arvioida rahoitustarpeita, joita aiheutuu tuotantoa ja kaupan pitämistä koskeviin suunnitelmiin sisältyvien toimenpiteiden täytäntöönpanosta, olisi suositeltava rahoitusaikataulun sisällyttämistä tuotantoa ja kaupan pitämistä koskeviin suunnitelmiin. |
| --- | --- |

(7)

Jotta tuottajaorganisaatioiden ja toimivaltaisten kansallisten viranomaisten olisi helpompi arvioida rahoitustarpeita, joita aiheutuu tuotantoa ja kaupan pitämistä koskeviin suunnitelmiin sisältyvien toimenpiteiden täytäntöönpanosta, olisi suositeltava rahoitusaikataulun sisällyttämistä tuotantoa ja kaupan pitämistä koskeviin suunnitelmiin.

| (8) | Jotta toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voisivat arvioida tuottajaorganisaatioiden tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevien suunnitelmien täytäntöönpanoa, komission olisi suositeltava, että tuottajaorganisaatioiden toimittamaan vuosikertomukseen sisällytetään asiaankuuluvat indikaattorit, joilla arvioidaan suunniteltujen toimenpiteiden täytäntöönpanoa ja sitä, miten niillä edistetään tuottajaorganisaatioiden tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

(8)

Jotta toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voisivat arvioida tuottajaorganisaatioiden tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevien suunnitelmien täytäntöönpanoa, komission olisi suositeltava, että tuottajaorganisaatioiden toimittamaan vuosikertomukseen sisällytetään asiaankuuluvat indikaattorit, joilla arvioidaan suunniteltujen toimenpiteiden täytäntöönpanoa ja sitä, miten niillä edistetään tuottajaorganisaatioiden tavoitteiden saavuttamista.

| (9) | Tätä suositusta muutetaan tai tarkistetaan tarpeen mukaan, ja erityisesti sen jälkeen, kun on hyväksytty myöhemmin annettava, meri- ja kalastuspolitiikan rahoituksen ehtoja vuosina 2014–2020 koskeva unionin säädös, |
| --- | --- |

(9)

Tätä suositusta muutetaan tai tarkistetaan tarpeen mukaan, ja erityisesti sen jälkeen, kun on hyväksytty myöhemmin annettava, meri- ja kalastuspolitiikan rahoituksen ehtoja vuosina 2014–2020 koskeva unionin säädös,

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

että tuottajaorganisaatiot ja tuottajaorganisaatioiden liitot noudattavat

| a) | tämän suosituksen A osassa esitettyä muotoa ja rakennetta asetuksen (EU) N:o 1379/2013 28 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevissa suunnitelmissa, jäljempänä ’suunnitelmat’; |
| --- | --- |

a)

tämän suosituksen A osassa esitettyä muotoa ja rakennetta asetuksen (EU) N:o 1379/2013 28 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevissa suunnitelmissa, jäljempänä ’suunnitelmat’;

| b) | tämän suosituksen B osassa esitettyjä yksityiskohtaisia ohjeita määräajoista ja menettelystä, jotka koskevat asetuksen (EU) N:o 1379/2013 28 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua vuosikertomusta, jäljempänä ’vuosikertomus’. |
| --- | --- |

b)

tämän suosituksen B osassa esitettyjä yksityiskohtaisia ohjeita määräajoista ja menettelystä, jotka koskevat asetuksen (EU) N:o 1379/2013 28 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua vuosikertomusta, jäljempänä ’vuosikertomus’.

Kun tässä suosituksessa viitataan tuottajaorganisaatioihin, on tarkoituksena viitata myös tuottajaorganisaatioiden liittoihin.

A   OSA

TUOTANTOA JA KAUPAN PITÄMISTÄ KOSKEVIEN SUUNNITELMIEN MUOTO JA RAKENNE

Kalastus- ja vesiviljelyalan tuottajaorganisaatioiden kansallisille viranomaisille toimittamien suunnitelmien olisi sisällettävä seuraavat yksityiskohtaiset tiedot:

1.   Tuottajaorganisaatiota koskevat tiedot

Nimi

Tuottajaorganisaation täydellinen nimi.

Tyyppi

Vesiviljelyalan tuottajaorganisaatio tai kalastusalan tuottajaorganisaatio.

Tunnus

Kansallinen tunnistuskoodi.

Toimipaikka

Paikka, jossa tuottajaorganisaatio on virallisesti rekisteröity (kuten kaupunki tai satama), sekä sen toimivalta-alue, käyttäen asiaankuuluvaa NUTS (tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö) -yksikköä.

Jäsenmäärä

Tuottajaorganisaatioon virallisesti rekisteröityjen tuottajien määrä.

Liikevaihto (lajeittain)

Taulukko, josta ilmenee tuottajaorganisaation kokonaisliikevaihto kolmelta viimeksi kuluneelta vuodelta, ja lisäksi näkymä, jossa esitetään liikevaihto lajeittain.

Liikevaihto olisi laskettava joko ensimyynnissä kaupan pidetyn tuotannon keskimääräisenä vuotuisena arvona viimeksi kuluneina kolmena vuotena tai – vasta äskettäin hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden osalta – niiden kunkin jäsenen ensimyynnissä samana aikana kaupan pidetyn tuotannon summana.

Pyydettyjen saaliiden tai nostettujen tuotteiden määrä (lajeittain)

Taulukko, jossa esitetään yksityiskohtaisesti kunkin lajin osalta pyydettyjen saaliiden tai nostettujen tuotteiden määrä ja arvo viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana ilmaistuna tonneina ja euroina vuotta kohti.

Tuottajaorganisaation tärkeimmät kaupan pidetyt lajit [ex 2.1]

On suositeltavaa käyttää edellisessä alakohdassa kuvattua taulukkoa tärkeimpien kaupan pidettyjen lajien esittämiseen. Tärkeimpien kaupallisten lajien olisi edustettava pääosaa kunkin tuottajaorganisaation tuotannosta liikevaihdon ja pyydettyjen saaliiden ja viljeltyjen lajien määrän suhteen. Komission asetuksen (EY) N:o 2508/2000 (3) 2 artiklassa vahvistettuja sääntöjä olisi käytettävä viitteenä.

2.   Tuotanto-ohjelma ja kaupan pitämistä koskeva strategia

2.1   Johdanto

Tuottajaorganisaation olisi selitettävä yleinen johdonmukaisuus sen suunnittelemien toimenpiteiden ja suunnitelman tavoitteiden välillä.

Tuottajaorganisaation varojen, mahdollisuuksien, uhkien ja heikkouksien arvioinnin perusteella suunnitelmien johdannossa olisi esitettävä tuottajaorganisaation suunniteltu strategia sen tuotannon kehittämiseksi ja mukauttamiseksi markkinoiden vaatimuksiin niiden tavoitteiden mukaisesti, jotka tuottajaorganisaatioille on osoitettu YMJ-asetuksen 3 ja 7 artiklassa.

Kyseisessä esityksessä olisi selvästi muodostettava yhteys tuotanto-ohjelman ja kaupan pitämistä koskevan strategian välillä, jonka tuottaja-organisaatio aikoo toteuttaa.

2.2   Tuotanto-ohjelma

Tuotanto-ohjelmassa olisi esitettävä tarjontaa koskeva alustava aikataulu koko vuoden ajalle markkinoiden kausivaihtelun perusteella (hinta, tuotanto ja kysyntä). Siinä olisi erityisesti otettava huomioon seuraavat osatekijät:

2.2.1   Kaikkien tuottajaorganisaatioiden osalta

| — | tuotantotoimien suunnittelu, |
| --- | --- |

—

tuotantotoimien suunnittelu,

| — | toimien koordinointi muiden tuottajien kanssa. |
| --- | --- |

—

toimien koordinointi muiden tuottajien kanssa.

Kalastusalan tuottajaorganisaatioiden osalta:

| — | kalastusoikeuksien hallinnointi ja myöntäminen tuottajaorganisaation jäsenten kesken tuotantosuunnittelusta riippuen, |
| --- | --- |

—

kalastusoikeuksien hallinnointi ja myöntäminen tuottajaorganisaation jäsenten kesken tuotantosuunnittelusta riippuen,

| — | kaikkien saaliiden purkamista koskevan velvoitteen täytäntöönpano ja hallinnointi. |
| --- | --- |

—

kaikkien saaliiden purkamista koskevan velvoitteen täytäntöönpano ja hallinnointi.

2.2.2   Vesiviljelyalan tuottajaorganisaatioiden osalta

| — | kestävien vesiviljelykäytänteiden kehittäminen. |
| --- | --- |

—

kestävien vesiviljelykäytänteiden kehittäminen.

2.3   Kaupan pitämistä koskeva strategia

Kaupan pitämistä koskevassa strategiassa olisi kuvattava, miten tuottajaorganisaatio aikoo varmistaa, että tarjonta on riittävää markkinoiden vaatimuksiin nähden, kun kyseessä on tarjonnan määrä, laatu ja muoto. Siinä olisi erityisesti otettava huomioon seuraavat osatekijät:

| — | markkinoiden vaatimusten tunnistaminen (määrä, laatu ja muoto), |
| --- | --- |

—

markkinoiden vaatimusten tunnistaminen (määrä, laatu ja muoto),

| — | uusien liikkeiden ja muiden kaupallisten mahdollisuuksien tunnistaminen, |
| --- | --- |

—

uusien liikkeiden ja muiden kaupallisten mahdollisuuksien tunnistaminen,

| — | vuoropuhelu ja koordinointi muiden toimitusketjun toimijoiden kanssa. |
| --- | --- |

—

vuoropuhelu ja koordinointi muiden toimitusketjun toimijoiden kanssa.

3.   YMJ-asetuksen 7 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavat toimenpiteet

3.1   Kalastusalan tuottajaorganisaatioiden osalta:

3.1.1   Kestävän kalastustoiminnan edistäminen
   (4)

Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

| — | kalastusoikeuksien yhteinen hallinnointi ja myöntäminen tuottajaorganisaation jäsenten kesken, perustana eri kantoja, kalastustyyppejä ja kalastusalueita koskevat hallinnointisäännöt, |
| --- | --- |

—

kalastusoikeuksien yhteinen hallinnointi ja myöntäminen tuottajaorganisaation jäsenten kesken, perustana eri kantoja, kalastustyyppejä ja kalastusalueita koskevat hallinnointisäännöt,

| — | vuoropuhelun ja yhteistyön koordinointi asiaankuuluvien kalatalousalan tieteellisten organisaatioiden kanssa sekä yhteistyö tieteellisten neuvojen laatimiseksi tukemaan kalavaroja koskevaa päätöksentekoa, |
| --- | --- |

—

vuoropuhelun ja yhteistyön koordinointi asiaankuuluvien kalatalousalan tieteellisten organisaatioiden kanssa sekä yhteistyö tieteellisten neuvojen laatimiseksi tukemaan kalavaroja koskevaa päätöksentekoa,

| — | sellaisten tieteellisten ja teknisten kampanjoiden laatiminen ja hallinnointi, joiden tarkoituksena on parantaa tietämystä kalavaroista, ekosysteemivaikutuksista ja kestävien kalastustekniikoiden kehittämisestä, |
| --- | --- |

—

sellaisten tieteellisten ja teknisten kampanjoiden laatiminen ja hallinnointi, joiden tarkoituksena on parantaa tietämystä kalavaroista, ekosysteemivaikutuksista ja kestävien kalastustekniikoiden kehittämisestä,

| — | vaikutuksia käsittelevien tutkimusten tekeminen uusien hallinnointitoimenpiteiden soveltamista varten, |
| --- | --- |

—

vaikutuksia käsittelevien tutkimusten tekeminen uusien hallinnointitoimenpiteiden soveltamista varten,

| — | työturvallisuuteen ja meriturvallisuuteen liittyvien riskien tunnistaminen ja kollektiivinen ehkäiseminen, |
| --- | --- |

—

työturvallisuuteen ja meriturvallisuuteen liittyvien riskien tunnistaminen ja kollektiivinen ehkäiseminen,

| — | neuvonnan ja koulutuksen tarjoaminen tuottajaorganisaatioiden jäsenille, kun on kyse kalastusalan lainsäädännöstä, kestävien kalastusmenetelmien edistämisestä tai turvallisuudesta aluksilla, |
| --- | --- |

—

neuvonnan ja koulutuksen tarjoaminen tuottajaorganisaatioiden jäsenille, kun on kyse kalastusalan lainsäädännöstä, kestävien kalastusmenetelmien edistämisestä tai turvallisuudesta aluksilla,

| — | osallistuminen erilaisiin kalastuksenhoidon elimiin kansallisella, alueellisella, Euroopan ja kansainvälisellä tasolla, |
| --- | --- |

—

osallistuminen erilaisiin kalastuksenhoidon elimiin kansallisella, alueellisella, Euroopan ja kansainvälisellä tasolla,

| — | vuoropuhelun koordinointi tuottajaorganisaatioiden välillä, mukaan luettuna muiden jäsenvaltioiden tuottajaorganisaatiot. |
| --- | --- |

—

vuoropuhelun koordinointi tuottajaorganisaatioiden välillä, mukaan luettuna muiden jäsenvaltioiden tuottajaorganisaatiot.

3.1.2   Tahattomien saaliiden välttäminen ja vähentäminen
   (5)

Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

| — | sellaisten kalastusmenetelmien tunnistaminen ja edistäminen, jotka auttavat välttämään ja vähentämään tahattomia saaliita, |
| --- | --- |

—

sellaisten kalastusmenetelmien tunnistaminen ja edistäminen, jotka auttavat välttämään ja vähentämään tahattomia saaliita,

| — | sellaisten suunnitelmien ja kollektiivisten toimien laatiminen ja toteuttaminen, joilla pyritään välttämään ja vähentämään tahattomia saaliita, |
| --- | --- |

—

sellaisten suunnitelmien ja kollektiivisten toimien laatiminen ja toteuttaminen, joilla pyritään välttämään ja vähentämään tahattomia saaliita,

| — | tällaisten saaliiden parhaiden käyttötapojen määrittäminen (6). |
| --- | --- |

—

tällaisten saaliiden parhaiden käyttötapojen määrittäminen (6).

3.1.3   Kalastustuotteiden jäljitettävyyden ja kuluttajille suunnatun selkeän ja kattavan tiedon saatavuuden edistäminen

Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

| — | jäljitettävyyttä koskevien tekniikoiden parantaminen, |
| --- | --- |

—

jäljitettävyyttä koskevien tekniikoiden parantaminen,

| — | viestintätarpeiden ja kuluttajille suunnattujen tiedotustoimien arviointi, |
| --- | --- |

—

viestintätarpeiden ja kuluttajille suunnattujen tiedotustoimien arviointi,

| — | tuotteiden merkitsemisen parantaminen, mukaan luettuna sellaisten sertifiointiprosessien toteuttaminen, joilla tuetaan pakollisia ja vapaaehtoisia lisätietoja YMJ-asetuksen 38 ja 39 artiklan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

tuotteiden merkitsemisen parantaminen, mukaan luettuna sellaisten sertifiointiprosessien toteuttaminen, joilla tuetaan pakollisia ja vapaaehtoisia lisätietoja YMJ-asetuksen 38 ja 39 artiklan mukaisesti,

| — | viestintä- ja kuluttajatiedotustoimien valmistelu ja toteuttaminen. |
| --- | --- |

—

viestintä- ja kuluttajatiedotustoimien valmistelu ja toteuttaminen.

3.1.4   Myötävaikuttaminen laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen käytäntöjen (LIS-kalastuskäytäntöjen) poistamiseen

Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

| — | tuottajien kouluttaminen ja valistaminen, |
| --- | --- |

—

tuottajien kouluttaminen ja valistaminen,

| — | seurantaohjelmat ja tuottajaorganisaation jäsenten toiminnan valvonta. |
| --- | --- |

—

seurantaohjelmat ja tuottajaorganisaation jäsenten toiminnan valvonta.

3.1.5   Markkinoille saattamisen edellytysten parantaminen jäsenten kalastustuotteiden osalta

Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

| — | tuotannon kaupan pitämiseen soveltuvien liikkeiden tunnistaminen ja jäsenten tarjonnan kanavointi, |
| --- | --- |

—

tuotannon kaupan pitämiseen soveltuvien liikkeiden tunnistaminen ja jäsenten tarjonnan kanavointi,

| — | strategioiden laatiminen tuotannon kaupanpitämistoimien parantamiseksi, mukaan luettuna tuotteiden sertifiointi, |
| --- | --- |

—

strategioiden laatiminen tuotannon kaupanpitämistoimien parantamiseksi, mukaan luettuna tuotteiden sertifiointi,

| — | sertifiointiprosessien kehittäminen, muun muassa ravitsemuksen ja laadun suhteen, |
| --- | --- |

—

sertifiointiprosessien kehittäminen, muun muassa ravitsemuksen ja laadun suhteen,

| — | vapaaehtoisten lisätietojen tukeminen YMJ-asetuksen 39 artiklan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

vapaaehtoisten lisätietojen tukeminen YMJ-asetuksen 39 artiklan mukaisesti,

| — | uusien menetelmien ja uusien markkinointivälineiden suunnittelu ja kehittäminen, |
| --- | --- |

—

uusien menetelmien ja uusien markkinointivälineiden suunnittelu ja kehittäminen,

| — | neuvonnan ja koulutuksen tarjoaminen tuottajaorganisaatioiden jäsenille markkinointitekniikoista, |
| --- | --- |

—

neuvonnan ja koulutuksen tarjoaminen tuottajaorganisaatioiden jäsenille markkinointitekniikoista,

| — | osallistuminen kansallisella, Euroopan ja kansainvälisellä tasolla järjestettäville messuille tuottajaorganisaation jäsenten tuotannon markkinoimiseksi. |
| --- | --- |

—

osallistuminen kansallisella, Euroopan ja kansainvälisellä tasolla järjestettäville messuille tuottajaorganisaation jäsenten tuotannon markkinoimiseksi.

3.1.6   Tuottojen parantaminen

Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

| — | sellaisten tieteellisten ja teknisten kampanjoiden laatiminen ja seuranta, joiden tarkoituksena on vähentää toimintakustannuksia, |
| --- | --- |

—

sellaisten tieteellisten ja teknisten kampanjoiden laatiminen ja seuranta, joiden tarkoituksena on vähentää toimintakustannuksia,

| — | neuvonnan ja koulutuksen tarjoaminen tuottajaorganisaatioiden jäsenille kalastuksen liikkeenjohdosta, |
| --- | --- |

—

neuvonnan ja koulutuksen tarjoaminen tuottajaorganisaatioiden jäsenille kalastuksen liikkeenjohdosta,

| — | tuottajaorganisaatioiden jäsenille tarkoitettujen kustannuslaskentaa koskevien palvelujen kehittäminen. |
| --- | --- |

—

tuottajaorganisaatioiden jäsenille tarkoitettujen kustannuslaskentaa koskevien palvelujen kehittäminen.

3.1.7   Markkinoiden vakauttaminen

Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

| — | myötävaikuttaminen markkinatietouden parantamiseen, |
| --- | --- |

—

myötävaikuttaminen markkinatietouden parantamiseen,

| — | tuottajaorganisaation jäsenten tietämyksen parantaminen tuotantoketjuun kuuluvista merkittävimmistä taloudellisista tekijöistä, |
| --- | --- |

—

tuottajaorganisaation jäsenten tietämyksen parantaminen tuotantoketjuun kuuluvista merkittävimmistä taloudellisista tekijöistä,

| — | käytännön tuen tarjoaminen tuottajille tiedon jakamisen koordinoinnin parantamiseksi asiakkaiden ja muiden toimijoiden kanssa (erityisesti jalostajat, vähittäiskaupat ja huutokaupat). |
| --- | --- |

—

käytännön tuen tarjoaminen tuottajille tiedon jakamisen koordinoinnin parantamiseksi asiakkaiden ja muiden toimijoiden kanssa (erityisesti jalostajat, vähittäiskaupat ja huutokaupat).

3.1.8   Elintarviketarjonnan lisääminen ja elintarvikkeiden laatua ja turvallisuutta koskevien korkeiden vaatimusten tukeminen edistämällä samalla työllisyyttä rannikko- ja maaseutualueilla

Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

| — | sellaisten kampanjoiden valmistelu ja toteutus, joilla edistetään kaupan pitämisen vaatimuksiin liittyviä aloitteita (laatu, koko tai paino, pakkaus, esillepano ja merkinnät), |
| --- | --- |

—

sellaisten kampanjoiden valmistelu ja toteutus, joilla edistetään kaupan pitämisen vaatimuksiin liittyviä aloitteita (laatu, koko tai paino, pakkaus, esillepano ja merkinnät),

| — | sellaisten kampanjoiden valmistelu ja toteutus, joilla edistetään sellaisten uusien lajien hyödyntämistä, joita voidaan hyödyntää kestävällä tavalla, |
| --- | --- |

—

sellaisten kampanjoiden valmistelu ja toteutus, joilla edistetään sellaisten uusien lajien hyödyntämistä, joita voidaan hyödyntää kestävällä tavalla,

| — | sellaisten kampanjoiden valmistelu ja toteutus, joilla edistetään uusia prosesseja ja tuotteita, |
| --- | --- |

—

sellaisten kampanjoiden valmistelu ja toteutus, joilla edistetään uusia prosesseja ja tuotteita,

| — | sellaisten kampanjoiden valmistelu ja toteutus, joilla edistetään kalastustuotteita, |
| --- | --- |

—

sellaisten kampanjoiden valmistelu ja toteutus, joilla edistetään kalastustuotteita,

| — | sellaisten kampanjoiden valmistelu ja toteutus, joilla edistetään kalastusalan työllisyyttä. |
| --- | --- |

—

sellaisten kampanjoiden valmistelu ja toteutus, joilla edistetään kalastusalan työllisyyttä.

3.1.9   Kalastuksen ympäristövaikutusten vähentäminen muun muassa pyydysten valikoivuutta parantavilla toimenpiteillä

Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

| — | tieteellisten tutkimusten ja kokeellisten ohjelmien valmistelu ja toteuttaminen kalastusmenetelmien ympäristövaikutusten arvioimiseksi ja rajoittamiseksi, |
| --- | --- |

—

tieteellisten tutkimusten ja kokeellisten ohjelmien valmistelu ja toteuttaminen kalastusmenetelmien ympäristövaikutusten arvioimiseksi ja rajoittamiseksi,

| — | kokeellisten ohjelmien valmistelu ja toteuttaminen ympäristövaikutuksia vähentävien pyydysten kehittämiseksi, |
| --- | --- |

—

kokeellisten ohjelmien valmistelu ja toteuttaminen ympäristövaikutuksia vähentävien pyydysten kehittämiseksi,

| — | koulutuksen ja neuvonnan tarjoaminen tuottajille ympäristövaikutuksia rajoittavien kalastusmenetelmien ja pyydysten käyttöönoton edistämiseksi. |
| --- | --- |

—

koulutuksen ja neuvonnan tarjoaminen tuottajille ympäristövaikutuksia rajoittavien kalastusmenetelmien ja pyydysten käyttöönoton edistämiseksi.

3.2   Vesiviljelyalan tuottajaorganisaatioiden osalta

3.2.1   Kestävän vesiviljelyn edistäminen
   (7)

Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

| — | sellaisten tieteellisten ja teknisten kampanjoiden laatiminen ja hallinnointi, joiden tarkoituksena on parantaa tietämystä lajeista ja vesiviljelytoimien vaikutuksista ympäristöön sekä edistää kestävien vesiviljelymenetelmien kehittämistä, |
| --- | --- |

—

sellaisten tieteellisten ja teknisten kampanjoiden laatiminen ja hallinnointi, joiden tarkoituksena on parantaa tietämystä lajeista ja vesiviljelytoimien vaikutuksista ympäristöön sekä edistää kestävien vesiviljelymenetelmien kehittämistä,

| — | vuoropuhelun ja yhteistyön koordinointi asiaankuuluvien vesiviljelyalan tieteellisten organisaatioiden kanssa sekä yhteistyö tieteellisten neuvojen laatimiseksi tukemaan vesiviljelyä koskevaa päätöksentekoa, |
| --- | --- |

—

vuoropuhelun ja yhteistyön koordinointi asiaankuuluvien vesiviljelyalan tieteellisten organisaatioiden kanssa sekä yhteistyö tieteellisten neuvojen laatimiseksi tukemaan vesiviljelyä koskevaa päätöksentekoa,

| — | neuvonnan ja koulutuksen tarjoaminen tuottajaorganisaatioiden jäsenille kestävien vesiviljelykäytänteiden edistämiseksi, |
| --- | --- |

—

neuvonnan ja koulutuksen tarjoaminen tuottajaorganisaatioiden jäsenille kestävien vesiviljelykäytänteiden edistämiseksi,

| — | työturvallisuuteen liittyvien riskien tunnistaminen ja kollektiivinen ehkäiseminen, |
| --- | --- |

—

työturvallisuuteen liittyvien riskien tunnistaminen ja kollektiivinen ehkäiseminen,

| — | osallistuminen erilaisiin vesiviljelyyn liittyviin elimiin kansallisella, alueellisella, Euroopan ja kansainvälisellä tasolla, |
| --- | --- |

—

osallistuminen erilaisiin vesiviljelyyn liittyviin elimiin kansallisella, alueellisella, Euroopan ja kansainvälisellä tasolla,

| — | vuoropuhelun koordinointi tuottajaorganisaatioiden välillä, mukaan luettuna muiden jäsenvaltioiden tuottajaorganisaatiot. |
| --- | --- |

—

vuoropuhelun koordinointi tuottajaorganisaatioiden välillä, mukaan luettuna muiden jäsenvaltioiden tuottajaorganisaatiot.

3.2.2   Sen varmistaminen, että jäsenten toiminta on yhdenmukaista kansallisten strategiasuunnitelmien kanssa
   (8)

Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

| — | osallistuminen kansallisten strategisten suunnitelmien kehittämiseen, |
| --- | --- |

—

osallistuminen kansallisten strategisten suunnitelmien kehittämiseen,

| — | eläinten rehun kestävyyteen liittyvien sertifiointijärjestelmien kehittäminen. |
| --- | --- |

—

eläinten rehun kestävyyteen liittyvien sertifiointijärjestelmien kehittäminen.

3.2.3   Sen varmistaminen, että vesiviljelyssä käytettävä kalaperäinen rehu on peräisin kestävällä tavalla hoidetusta kalastuksesta

Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

| — | osallistuminen jäljitettävyyteen liittyvien menettelyjen kehittämiseen, |
| --- | --- |

—

osallistuminen jäljitettävyyteen liittyvien menettelyjen kehittämiseen,

| — | eläinten rehun kestävyyteen liittyvien sertifiointijärjestelmien kehittäminen. |
| --- | --- |

—

eläinten rehun kestävyyteen liittyvien sertifiointijärjestelmien kehittäminen.

3.2.4   Markkinoille saattamisen edellytysten parantaminen jäsenten vesiviljelytuotteiden osalta

Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

| — | jäsenten tuotannon kaupan pitämiseen ja/tai kanavointiin soveltuvien liikkeiden tunnistaminen, |
| --- | --- |

—

jäsenten tuotannon kaupan pitämiseen ja/tai kanavointiin soveltuvien liikkeiden tunnistaminen,

| — | strategioiden laatiminen tuotannon kaupanpitämistoimien parantamiseksi, mukaan luettuna tuotteiden sertifiointi, |
| --- | --- |

—

strategioiden laatiminen tuotannon kaupanpitämistoimien parantamiseksi, mukaan luettuna tuotteiden sertifiointi,

| — | vapaaehtoisten lisätietojen tukeminen YMJ-asetuksen 39 artiklan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

vapaaehtoisten lisätietojen tukeminen YMJ-asetuksen 39 artiklan mukaisesti,

| — | sertifiointiprosessien kehittäminen, myös ravitsemuksen ja laadun suhteen, |
| --- | --- |

—

sertifiointiprosessien kehittäminen, myös ravitsemuksen ja laadun suhteen,

| — | uusien menetelmien ja uusien markkinointivälineiden suunnittelu ja kehittäminen, |
| --- | --- |

—

uusien menetelmien ja uusien markkinointivälineiden suunnittelu ja kehittäminen,

| — | neuvonnan ja koulutuksen tarjoaminen tuottajaorganisaatioiden jäsenille markkinointitekniikoista, |
| --- | --- |

—

neuvonnan ja koulutuksen tarjoaminen tuottajaorganisaatioiden jäsenille markkinointitekniikoista,

| — | osallistuminen kansallisella, Euroopan ja kansainvälisellä tasolla järjestettäville messuille tuottajaorganisaation jäsenten tuotannon markkinoimiseksi. |
| --- | --- |

—

osallistuminen kansallisella, Euroopan ja kansainvälisellä tasolla järjestettäville messuille tuottajaorganisaation jäsenten tuotannon markkinoimiseksi.

3.2.5   Tuottojen parantaminen

Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

| — | sellaisten tieteellisten ja teknisten kampanjoiden laatiminen ja seuranta, joiden tarkoituksena on vähentää toimintakustannuksia, |
| --- | --- |

—

sellaisten tieteellisten ja teknisten kampanjoiden laatiminen ja seuranta, joiden tarkoituksena on vähentää toimintakustannuksia,

| — | neuvonnan ja koulutuksen tarjoaminen tuottajaorganisaatioiden jäsenille vesiviljelyn liikkeenjohdosta, |
| --- | --- |

—

neuvonnan ja koulutuksen tarjoaminen tuottajaorganisaatioiden jäsenille vesiviljelyn liikkeenjohdosta,

| — | tuottajaorganisaatioiden jäsenille tarkoitettujen kustannuslaskentaa koskevien palvelujen kehittäminen. |
| --- | --- |

—

tuottajaorganisaatioiden jäsenille tarkoitettujen kustannuslaskentaa koskevien palvelujen kehittäminen.

3.2.6   Markkinoiden vakauttaminen

Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

| — | koordinointi eri tuottajaorganisaatioiden välillä niiden jäsenten tuotantoon liittyvien taloudellisten tietojen keruuta, käsittelyä, jakamista ja hyödyntämistä varten, mukaan luettuna istutustiedot ja ensimyynnin hinnat, |
| --- | --- |

—

koordinointi eri tuottajaorganisaatioiden välillä niiden jäsenten tuotantoon liittyvien taloudellisten tietojen keruuta, käsittelyä, jakamista ja hyödyntämistä varten, mukaan luettuna istutustiedot ja ensimyynnin hinnat,

| — | myötävaikuttaminen markkinatietouden parantamiseen, |
| --- | --- |

—

myötävaikuttaminen markkinatietouden parantamiseen,

| — | tuottajaorganisaation jäsenten tietämyksen parantaminen tuotantoketjuun kuuluvista merkittävimmistä taloudellisista tekijöistä, |
| --- | --- |

—

tuottajaorganisaation jäsenten tietämyksen parantaminen tuotantoketjuun kuuluvista merkittävimmistä taloudellisista tekijöistä,

| — | käytännön tuen tarjoaminen tuottajille tarkoituksena parantaa tiedonjaon koordinointia jalostajien kanssa. |
| --- | --- |

—

käytännön tuen tarjoaminen tuottajille tarkoituksena parantaa tiedonjaon koordinointia jalostajien kanssa.

3.2.7   Elintarviketarjonnan lisääminen ja elintarvikkeiden laatua ja turvallisuutta koskevien korkeiden vaatimusten tukeminen edistämällä samalla työllisyyttä rannikko- ja maaseutualueilla

Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

| — | sellaisten kampanjoiden valmistelu ja toteutus, joilla kehitetään kaupan pitämisen vaatimuksiin liittyviä aloitteita (laatu, koko tai paino, pakkaus, esillepano ja merkinnät), |
| --- | --- |

—

sellaisten kampanjoiden valmistelu ja toteutus, joilla kehitetään kaupan pitämisen vaatimuksiin liittyviä aloitteita (laatu, koko tai paino, pakkaus, esillepano ja merkinnät),

| — | sellaisten kampanjoiden valmistelu ja toteutus, joilla edistetään vesiviljelyalan työllisyyttä, |
| --- | --- |

—

sellaisten kampanjoiden valmistelu ja toteutus, joilla edistetään vesiviljelyalan työllisyyttä,

| — | sellaisten kampanjoiden valmistelu ja toteutus, joilla edistetään vesiviljelytuotteita. |
| --- | --- |

—

sellaisten kampanjoiden valmistelu ja toteutus, joilla edistetään vesiviljelytuotteita.

4.   Tiettyjen lajien tarjonnan mukauttamiseksi toteutettavat toimenpiteet
   (9)

Tämän jakson alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

| — | niiden kalastustuotteiden tunnistaminen, joiden kaupan pitäminen aiheuttaa ongelmia tiettyinä aikoina vuodesta, |
| --- | --- |

—

niiden kalastustuotteiden tunnistaminen, joiden kaupan pitäminen aiheuttaa ongelmia tiettyinä aikoina vuodesta,

| — | tälle asialle omistettujen tuotannon ja kaupan pitämisen strategioiden ja välineiden kehittäminen. |
| --- | --- |

—

tälle asialle omistettujen tuotannon ja kaupan pitämisen strategioiden ja välineiden kehittäminen.

5.   Seuraamukset ja valvontatoimenpiteet

YMJ-asetuksen 8 artiklan 1 kohdan d alakohdan säännösten mukaisesti tässä jaksossa olisi kuvattava seuraamukset, joita sovelletaan jäseniin, jotka rikkovat suunnitelmien toteuttamiseksi tehtäviä päätöksiä (10), sekä toimenpiteet, jotka tuottajaorganisaatio toteuttaa valvoakseen, että sen jäsenten toimet ovat sen vahvistamien sääntöjen mukaisia (11). Tämän jakson alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

| — | sellaisen seuraamusjärjestelmän kehittäminen, joka on oikeasuhteinen tuottajaorganisaation jäsenten tekemiin rikkomuksiin nähden, |
| --- | --- |

—

sellaisen seuraamusjärjestelmän kehittäminen, joka on oikeasuhteinen tuottajaorganisaation jäsenten tekemiin rikkomuksiin nähden,

| — | strategioiden ja ohjelmien laatiminen tuottajaorganisaation hyväksymien sääntöjen täytäntöönpanon valvontaa varten, |
| --- | --- |

—

strategioiden ja ohjelmien laatiminen tuottajaorganisaation hyväksymien sääntöjen täytäntöönpanon valvontaa varten,

| — | tuottajaorganisaation hyväksymien sääntöjen täytäntöönpanoa koskevien riskinarviointien toteuttaminen, |
| --- | --- |

—

tuottajaorganisaation hyväksymien sääntöjen täytäntöönpanoa koskevien riskinarviointien toteuttaminen,

| — | tuottajaorganisaation hyväksymien sääntöjen täytäntöönpanon valvontaa koskevien valvontatoimien valmistelu ja toteuttaminen, |
| --- | --- |

—

tuottajaorganisaation hyväksymien sääntöjen täytäntöönpanon valvontaa koskevien valvontatoimien valmistelu ja toteuttaminen,

| — | tarkkailijoiden ja valvojien kouluttaminen, |
| --- | --- |

—

tarkkailijoiden ja valvojien kouluttaminen,

| — | täytäntöönpano-ohjeiden laadinta ja jakelu seuraavia varten:






  a) | yhteisestä kalastuspolitiikasta johtuvat säännökset; |
| --- | --- | --- |

—

täytäntöönpano-ohjeiden laadinta ja jakelu seuraavia varten:

a)

yhteisestä kalastuspolitiikasta johtuvat säännökset;

| b) | tuottajaorganisaation hyväksymät säännöt ja hallinnointitoimenpiteet. |
| --- | --- |

b)

tuottajaorganisaation hyväksymät säännöt ja hallinnointitoimenpiteet.

6.   Harkittavaksi tulevat menot

6.1   Rahoitussuunnitelma

On suositeltavaa, että tuottajaorganisaatiot sisällyttävät suunnitelmiinsa rahoitussuunnitelman, jossa esitetään yksityiskohtaisesti kukin toimenpide, jonka ne aikovat toteuttaa, eri kustannukset, menot ja odotettavissa olevat rahoitusvarat.

Rahoitussuunnitelman sisällä olisi erotettava seuraavat kaksi toimintotyyppiä:

| a) | suunniteltuihin toimenpiteisiin liittyvät valmistelu-, seuranta- ja ohjaustoimet (”hankkeen vastuuorganisaation toimet”); ja |
| --- | --- |

a)

suunniteltuihin toimenpiteisiin liittyvät valmistelu-, seuranta- ja ohjaustoimet (”hankkeen vastuuorganisaation toimet”); ja

| b) | kunkin suunnitellun erillisen toimenpiteen käytännön toteutukseen liittyvät toimet (”hankkeen hallintatoimet”). |
| --- | --- |

b)

kunkin suunnitellun erillisen toimenpiteen käytännön toteutukseen liittyvät toimet (”hankkeen hallintatoimet”).

6.2   Hankkeen vastuuorganisaation toimet

Hankkeen vastuuorganisaation toimien menoihin olisi sisällyttävä erityisesti menot markkinatutkimuksista, arviointitutkimuksista, hankesuunnittelusta, riskianalyysista ja mahdollisista toteutettavuustutkimuksista, jotka toteutetaan ennen suunnitelman jonkin tavoitteen saavuttamiseen liittyvän toimenpiteen toteuttamista. Niihin olisi myös sisällyttävä menot, jotka liittyvät seuranta- ja valvontatoimiin, jotka tuottajaorganisaatio toteuttaa erillisen toimenpiteen toteuttamisen kuluessa.

Huomioon otettavat menot voivat kattaa eri lajeja, kuten työvoiman, palvelutoimitukset tai tavaratoimitukset.

6.3   Hankkeen hallintatoimet

Hankkeen hallintatoimien menoihin olisi sisällyttävä erityisesti menot niistä toteutettujen toimenpiteiden osatekijöistä, jotka eivät liity selvästi hankkeen vastuuorganisaation toimiin, kuten tieteelliset tai tekniset kokeet, mainoskampanjat, uusien teknisten laitteiden osto ja käyttö valikoivuuden parantamiseen, jäljitettävyyden kehittämiseen tai kestävien vesiviljelykäytänteiden edistämiseen.

7.   Toteutuksen aikataulu

Suunnitelmien olisi sisällettävä aikataulu suunniteltuja toimenpiteitä ja niihin liittyviä menoja varten jaoteltuna vuotuisiin eriin monivuotisten suunnitelmien osalta.

Aikataulussa olisi esitettävä kunkin toimenpiteen asianmukaiset tuotos- ja tulosindikaattorit siten kuin 8 jaksossa suositellaan.

8.   Indikaattorit

Kuten 7 jaksossa suositellaan, tuotos- ja tulosindikaattori olisi esitettävä kustakin suunnitellusta toimenpiteestä, jotta tuottajaorganisaatiot ja toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voivat valvoa niiden toteutusta. Näitä indikaattoreita olisi käytettävä YMJ-asetuksen 28 artiklan 5 kohdassa säädetyssä vuosikertomuksessa. Kyseisillä indikaattoreilla olisi pyrittävä arvioimaan suunnitelmien strategisten tavoitteiden saavuttamista suhteessa suunnitelman johdannossa kuvattuun lähtötilanteeseen.

Olisi käytettävä seuraavia indikaattoreita sen mukaan, mikä on niiden merkitys suhteessa suunniteltuihin eri toimenpiteisiin:

8.1   Tuotosindikaattorit suunniteltujen toimenpiteiden toteutusta varten

8.1.1   Kalastusalan tuottajaorganisaatioiden osalta

Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä tuotosindikaattoreita, joilla arvioidaan seuraavien asioiden noudattamista:

| — | aikataulutettu alusten toiminta ilmaistuna muun muassa merelläolopäivinä ja kohdelajien saalismäärinä, |
| --- | --- |

—

aikataulutettu alusten toiminta ilmaistuna muun muassa merelläolopäivinä ja kohdelajien saalismäärinä,

| — | alustava aikataulu tuotteiden kaupan pitämistä varten lajeittain ja tarjontamuodoittain, |
| --- | --- |

—

alustava aikataulu tuotteiden kaupan pitämistä varten lajeittain ja tarjontamuodoittain,

| — | suunnitelma aikataulutetuista toimista kaupallisten mahdollisuuksien tunnistamiseksi, |
| --- | --- |

—

suunnitelma aikataulutetuista toimista kaupallisten mahdollisuuksien tunnistamiseksi,

| — | suunnitelma aikataulutetuista toimista tuotteiden sertifiointia/merkitsemistä varten, |
| --- | --- |

—

suunnitelma aikataulutetuista toimista tuotteiden sertifiointia/merkitsemistä varten,

| — | alustava aikataulu pyyntiponnistusten ja/tai kapasiteetin hallinnoimiseksi kalastusalueittain, |
| --- | --- |

—

alustava aikataulu pyyntiponnistusten ja/tai kapasiteetin hallinnoimiseksi kalastusalueittain,

| — | suunnitelma aikataulutetuista toimenpiteistä tahattomien sivusaaliiden vähentämiseksi, |
| --- | --- |

—

suunnitelma aikataulutetuista toimenpiteistä tahattomien sivusaaliiden vähentämiseksi,

| — | koulutusaikataulu sääntöjä ja niiden noudattamista sekä tuottajien tietoisuuden lisäämistä ja valvontaa varten. |
| --- | --- |

—

koulutusaikataulu sääntöjä ja niiden noudattamista sekä tuottajien tietoisuuden lisäämistä ja valvontaa varten.

Kyseisten tuotosindikaattorien olisi myös tuotava esiin seuraavat seikat:

| — | tuotteiden myyntisyklien ennakoiva määrittäminen; |
| --- | --- |

—

tuotteiden myyntisyklien ennakoiva määrittäminen;

| — | tuottajien keskimääräisen kuukausitulon vastaavuus odotettuun tulotasoon nähden. |
| --- | --- |

—

tuottajien keskimääräisen kuukausitulon vastaavuus odotettuun tulotasoon nähden.

8.1.2   Vesiviljelyalan tuottajaorganisaatioiden osalta

Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä tuotosindikaattoreita, joilla arvioidaan seuraavien asioiden noudattamista:

| — | viljeltyjen lajien aikataulutettu istutus ja pyynti, |
| --- | --- |

—

viljeltyjen lajien aikataulutettu istutus ja pyynti,

| — | alustava aikataulu tuotteiden kaupan pitämistä varten lajeittain ja tarjontamuodoittain, |
| --- | --- |

—

alustava aikataulu tuotteiden kaupan pitämistä varten lajeittain ja tarjontamuodoittain,

| — | suunnitelma aikataulutetuista toimista kaupallisten mahdollisuuksien tunnistamiseksi, |
| --- | --- |

—

suunnitelma aikataulutetuista toimista kaupallisten mahdollisuuksien tunnistamiseksi,

| — | suunnitelma aikataulutetuista toimista tuotteiden sertifiointia/merkitsemistä varten, |
| --- | --- |

—

suunnitelma aikataulutetuista toimista tuotteiden sertifiointia/merkitsemistä varten,

| — | suunnitelma vesiviljelytoimintaan liittyvien ekosysteemien kontaminaation vähentämiseksi, |
| --- | --- |

—

suunnitelma vesiviljelytoimintaan liittyvien ekosysteemien kontaminaation vähentämiseksi,

| — | suunnitelma viljeltyjen lajien ruokinnan toteuttamiseksi kestävällä tavalla, |
| --- | --- |

—

suunnitelma viljeltyjen lajien ruokinnan toteuttamiseksi kestävällä tavalla,

| — | koulutusaikataulu sääntöjä ja niiden noudattamista sekä tietoisuuden lisäämistä ja valvontaa varten. |
| --- | --- |

—

koulutusaikataulu sääntöjä ja niiden noudattamista sekä tietoisuuden lisäämistä ja valvontaa varten.

Kyseisten tuotosindikaattorien olisi myös tuotava esiin seuraavat seikat:

| — | tuotteiden myyntisyklien ennakoiva määrittäminen, |
| --- | --- |

—

tuotteiden myyntisyklien ennakoiva määrittäminen,

| — | tuottajien keskimääräisen kuukausitulon vastaavuus odotettuun tulotasoon nähden. |
| --- | --- |

—

tuottajien keskimääräisen kuukausitulon vastaavuus odotettuun tulotasoon nähden.

8.2   Tulosindikaattorit sen arvioimiseksi, miten toteutetut toimenpiteet ovat myötävaikuttaneet tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevien suunnitelmien tavoitteiden saavuttamiseen

8.2.1   Kalastusalan tuottajaorganisaatioiden osalta

Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä tulosindikaattoreita, joilla arvioidaan seuraavia asioita:

| — | pyydettyjen tai kaupan pidettyjen lajien määrä ja/tai arvo, |
| --- | --- |

—

pyydettyjen tai kaupan pidettyjen lajien määrä ja/tai arvo,

| — | pyydettyjen tai kaupan pidettyjen lajien keskimääräinen koko, |
| --- | --- |

—

pyydettyjen tai kaupan pidettyjen lajien keskimääräinen koko,

| — | myynnin kasvu lajeittain ja/tai tuotteittain verrattuna edeltävään tilanteeseen, |
| --- | --- |

—

myynnin kasvu lajeittain ja/tai tuotteittain verrattuna edeltävään tilanteeseen,

| — | uusien myytyjen tuotteiden lukumäärä ja määrä ja/tai arvo verrattuna edeltävään vuoteen, |
| --- | --- |

—

uusien myytyjen tuotteiden lukumäärä ja määrä ja/tai arvo verrattuna edeltävään vuoteen,

| — | pyyntiponnistusten ja/tai kapasiteetin kehitys, |
| --- | --- |

—

pyyntiponnistusten ja/tai kapasiteetin kehitys,

| — | purettujen saaliiden koostumuksen ja/tai tahattomien saaliiden määrän kehitys, |
| --- | --- |

—

purettujen saaliiden koostumuksen ja/tai tahattomien saaliiden määrän kehitys,

| — | purettujen saaliiden tai nostettujen tuotteiden arvon kehitys ”per capita”, |
| --- | --- |

—

purettujen saaliiden tai nostettujen tuotteiden arvon kehitys ”per capita”,

| — | tuotantokustannusten kehitys tuotantoyksikköä kohti, |
| --- | --- |

—

tuotantokustannusten kehitys tuotantoyksikköä kohti,

| — | myyntikustannusten kehitys tuotantoyksikköä kohti, |
| --- | --- |

—

myyntikustannusten kehitys tuotantoyksikköä kohti,

| — | tuottajien keskimääräisen kuukausitulon kehitys, |
| --- | --- |

—

tuottajien keskimääräisen kuukausitulon kehitys,

| — | myymättä jääneiden tuotteiden osuuden muutokset suhteessa edeltävään tilanteeseen, |
| --- | --- |

—

myymättä jääneiden tuotteiden osuuden muutokset suhteessa edeltävään tilanteeseen,

| — | arkojen tuotteiden arvon muutokset suhteessa edeltävään tilanteeseen, |
| --- | --- |

—

arkojen tuotteiden arvon muutokset suhteessa edeltävään tilanteeseen,

| — | onnettomuuksien (joissa aiheutunut vammoja ja/tai kuolonuhreja) lukumäärä, |
| --- | --- |

—

onnettomuuksien (joissa aiheutunut vammoja ja/tai kuolonuhreja) lukumäärä,

| — | muutokset tuottajaorganisaation sääntöihin kohdistuvien kirjattujen rikkomusten lukumäärässä. |
| --- | --- |

—

muutokset tuottajaorganisaation sääntöihin kohdistuvien kirjattujen rikkomusten lukumäärässä.

8.2.2   Vesiviljelyalan tuottajaorganisaatioiden osalta

Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä tulosindikaattoreita, joilla arvioidaan seuraavia asioita:

| — | nostettujen tai kaupan pidettyjen lajien määrä ja/tai arvo, |
| --- | --- |

—

nostettujen tai kaupan pidettyjen lajien määrä ja/tai arvo,

| — | myynnin kasvu lajeittain ja/tai tuotteittain verrattuna edeltävään tilanteeseen, |
| --- | --- |

—

myynnin kasvu lajeittain ja/tai tuotteittain verrattuna edeltävään tilanteeseen,

| — | uusien myytyjen tuotteitten lukumäärä ja määrä ja/tai arvo verrattuna edeltävään vuoteen, |
| --- | --- |

—

uusien myytyjen tuotteitten lukumäärä ja määrä ja/tai arvo verrattuna edeltävään vuoteen,

| — | nostettujen tuotteiden arvon kehitys ”per capita”, |
| --- | --- |

—

nostettujen tuotteiden arvon kehitys ”per capita”,

| — | viljeltyjen lajien rehussa käytetyn kestävistä tai uusiutuvista lähteistä tulevan aineksen osuuden kehitys, |
| --- | --- |

—

viljeltyjen lajien rehussa käytetyn kestävistä tai uusiutuvista lähteistä tulevan aineksen osuuden kehitys,

| — | saastuneiden tuotosten määrien kehitys, |
| --- | --- |

—

saastuneiden tuotosten määrien kehitys,

| — | tuotantokustannusten kehitys tuotantoyksikköä kohti, |
| --- | --- |

—

tuotantokustannusten kehitys tuotantoyksikköä kohti,

| — | myyntikustannusten kehitys tuotantoyksikköä kohti, |
| --- | --- |

—

myyntikustannusten kehitys tuotantoyksikköä kohti,

| — | tuottajien keskimääräisen kuukausitulon kehitys, |
| --- | --- |

—

tuottajien keskimääräisen kuukausitulon kehitys,

| — | myymättä jääneiden tuotteiden osuuden muutokset suhteessa edeltävään tilanteeseen, |
| --- | --- |

—

myymättä jääneiden tuotteiden osuuden muutokset suhteessa edeltävään tilanteeseen,

| — | arkojen tuotteiden arvon muutokset suhteessa edeltävään tilanteeseen, |
| --- | --- |

—

arkojen tuotteiden arvon muutokset suhteessa edeltävään tilanteeseen,

| — | onnettomuuksien (joissa aiheutunut vammoja ja/tai kuolonuhreja) lukumäärä, |
| --- | --- |

—

onnettomuuksien (joissa aiheutunut vammoja ja/tai kuolonuhreja) lukumäärä,

| — | muutokset tuottajaorganisaation sääntöihin kohdistuvien kirjattujen rikkomusten lukumäärässä. |
| --- | --- |

—

muutokset tuottajaorganisaation sääntöihin kohdistuvien kirjattujen rikkomusten lukumäärässä.

B   OSA

VUOSIKERTOMUKSEN TOIMITTAMINEN JA SISÄLTÖ

Tuottajaorganisaatioiden olisi toimitettava vuosikertomus suunnitelmien toteutuksen jälkeen. Kun on kyse monivuotisesta suunnitelmasta, kertomus olisi toimitettava vuosittain.

Vuosikertomuksen olisi sisällettävä tuotos- ja tulosindikaattorit sellaisina kuin ne on esitetty toimivaltaisille kansallisille viranomaisille hyväksyttäväksi toimitettujen suunnitelmien toteutusaikataulussa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä maaliskuuta 2014.

Komission puolesta

Maria DAMANAKI

Komission jäsen

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1379/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1184/2006 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 1).

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1418/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1379/2013 mukaisista tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevista suunnitelmista (EUVL L 353, 28.12.2013, s. 40).

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 2508/2000, annettu 15 päivänä marraskuuta 2000, neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä kalatalousalan toimintaohjelmien osalta (EYVL L 289, 16.11.2000, s. 8).

3

(4)  Jäsenten kestävän kalastustoiminnan edistäminen tarjoamalla näille kehittymismahdollisuuksia siten, että noudatetaan kaikilta osin suojelupolitiikkaa, sellaisena kuin siitä säädetään yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevassa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22) (’yhteistä kalastuspolitiikkaa koskeva asetus’), sekä ympäristölainsäädäntöä ja otetaan samalla huomioon sosiaalipolitiikka.

4

(5)  Kaupallisten kantojen tahattomien saaliiden välttäminen ja vähentäminen niin pitkälle kuin mahdollista ja tarvittaessa näiden saaliiden hyödyntäminen parhaalla mahdollisella tavalla ilman, että luodaan säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien kalojen saaliille tarkoitettuja markkinoita yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevan asetuksen 15 artiklan mukaisesti.

5

(6)  Luomatta säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien kalojen saaliille tarkoitettuja markkinoita.

6

(7)  Jäsenten kestävän vesiviljelyn edistäminen tarjoamalla näille kehittymismahdollisuuksia siten, että noudatetaan kaikilta osin suojelupolitiikkaa, sellaisena kuin siitä säädetään yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevassa asetuksessa, sekä ympäristölainsäädäntöä ja otetaan samalla huomioon sosiaalipolitiikka.

7

(8)  Viitattu yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevan asetuksen 34 artiklassa.

8

(9)  YMJ-asetuksen 28 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut ’lajit, joiden kaupan pitäminen aiheuttaa tavallisesti ongelmia vuoden mittaan’.

9

(10)  Seuraamukset, joista säädetään YMJ-asetuksen 28 artiklan 2 kohdan e alakohdassa.

10

(11)  Toimenpiteet, joista säädetään YMJ-asetuksen 8 artiklan 1 kohdan d alakohdassa.

11

---

| 5.3.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 65/39 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 65/39

---

KOMISSION SUOSITUS,

annettu 3 päivänä maaliskuuta 2014,

bromattujen palonestoaineiden jäämien seurannasta elintarvikkeissa

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/118/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Bromatut palonestoaineet ovat orgaanisia bromiyhdisteitä, joilla käsitellään tuotteita niiden sisältämien palavien materiaalien syttymisen estämiseksi tai hidastamiseksi tulipalon sattuessa. Niitä käytetään yleisesti erilaisissa kulutustavaroissa, kuten elektroniikassa, autoissa, huonekaluissa ja rakennusmateriaaleissa vähentämään näiden tuotteiden syttyvyyttä. Bromattuja palonestoaineita voi vapautua tai haihtua tuotteista, joissa niitä on käytetty. Koska kulutustavarat hävitetään elinkaarensa lopussa, nämä aineet ovat ajan myötä saastuttaneet ympäristöä ja elintarvikeketjua. |
| --- | --- |

(1)

Bromatut palonestoaineet ovat orgaanisia bromiyhdisteitä, joilla käsitellään tuotteita niiden sisältämien palavien materiaalien syttymisen estämiseksi tai hidastamiseksi tulipalon sattuessa. Niitä käytetään yleisesti erilaisissa kulutustavaroissa, kuten elektroniikassa, autoissa, huonekaluissa ja rakennusmateriaaleissa vähentämään näiden tuotteiden syttyvyyttä. Bromattuja palonestoaineita voi vapautua tai haihtua tuotteista, joissa niitä on käytetty. Koska kulutustavarat hävitetään elinkaarensa lopussa, nämä aineet ovat ajan myötä saastuttaneet ympäristöä ja elintarvikeketjua.

| (2) | Monet bromatut palonestoaineet ovat hitaasti hajoavia, biokertyviä ja myrkyllisiä sekä ihmisten että ympäristön kannalta. Niiden epäillään aiheuttavan neurobehavioraalisia oireita ja sisäerityksen häiriöitä, ja niitä on havaittu ympäristön eliöstössä. |
| --- | --- |

(2)

Monet bromatut palonestoaineet ovat hitaasti hajoavia, biokertyviä ja myrkyllisiä sekä ihmisten että ympäristön kannalta. Niiden epäillään aiheuttavan neurobehavioraalisia oireita ja sisäerityksen häiriöitä, ja niitä on havaittu ympäristön eliöstössä.

| (3) | Sen vuoksi komissio pyysi Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista (EFSA) laatimaan tieteellisen lausunnon kansanterveydelle aiheutuvista riskeistä, jotka liittyvät elintarvikkeissa esiintyviin bromattuihin palontorjunta-aineisiin. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi komissio pyysi Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista (EFSA) laatimaan tieteellisen lausunnon kansanterveydelle aiheutuvista riskeistä, jotka liittyvät elintarvikkeissa esiintyviin bromattuihin palontorjunta-aineisiin.

| (4) | Elintarvikeketjun vierasaineita käsittelevä EFSAn lautakunta antoi syyskuun 2010 ja syyskuun 2012 välisenä aikana kuusi tieteellistä lausuntoa (1) bromattujen palonestoaineiden eri luokista. |
| --- | --- |

(4)

Elintarvikeketjun vierasaineita käsittelevä EFSAn lautakunta antoi syyskuun 2010 ja syyskuun 2012 välisenä aikana kuusi tieteellistä lausuntoa (1) bromattujen palonestoaineiden eri luokista.

| (5) | EFSA suositteli useiden näiden luokkien osalta, että olisi kerättävä lisätietoja niiden määristä elintarvikkeissa ja ihmisissä. |
| --- | --- |

(5)

EFSA suositteli useiden näiden luokkien osalta, että olisi kerättävä lisätietoja niiden määristä elintarvikkeissa ja ihmisissä.

| (6) | Eläinperäisissä elintarvikkeissa havaittujen bromattujen palonestoaineiden pitoisuudet voivat liittyä niiden esiintymiseen eläinten rehussa, ja sen vuoksi vuonna 2015 saatetaan antaa rehun seurantaa koskeva suositus, joka perustuu vuonna 2014 toteutetun elintarvikkeiden seurannan ensimmäisiin tuloksiin, |
| --- | --- |

(6)

Eläinperäisissä elintarvikkeissa havaittujen bromattujen palonestoaineiden pitoisuudet voivat liittyä niiden esiintymiseen eläinten rehussa, ja sen vuoksi vuonna 2015 saatetaan antaa rehun seurantaa koskeva suositus, joka perustuu vuonna 2014 toteutetun elintarvikkeiden seurannan ensimmäisiin tuloksiin,

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

| 1. | Jäsenvaltioiden olisi vuosina 2014 ja 2015 toteutettava bromattujen palonestoaineiden esiintymisen seurantaa elintarvikkeissa. Jotta altistumista voidaan arvioida tarkasti, seurannan olisi katettava kulutustottumuksia vastaava laaja valikoima erilaisia yksittäisiä elintarvikkeita, ja siihen olisi sisällytettävä eri elintarvikkeita bromattujen palonestoaineiden eri luokkia varten. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltioiden olisi vuosina 2014 ja 2015 toteutettava bromattujen palonestoaineiden esiintymisen seurantaa elintarvikkeissa. Jotta altistumista voidaan arvioida tarkasti, seurannan olisi katettava kulutustottumuksia vastaava laaja valikoima erilaisia yksittäisiä elintarvikkeita, ja siihen olisi sisällytettävä eri elintarvikkeita bromattujen palonestoaineiden eri luokkia varten.

| 2. | Jäsenvaltioiden olisi noudatettava komission asetuksen (EU) N:o 252/2012 (2) liitteessä II vahvistettuja näytteenottomenettelyjä sen varmistamiseksi, että näytteet ovat edustavia tutkittavan erän osalta. |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltioiden olisi noudatettava komission asetuksen (EU) N:o 252/2012 (2) liitteessä II vahvistettuja näytteenottomenettelyjä sen varmistamiseksi, että näytteet ovat edustavia tutkittavan erän osalta.

| 3. | Jäsenvaltioiden olisi analysoitava eri luokkiin kuuluvia bromattuja palonestoaineita seuraavien aineiden havaitsemiseksi niiden osalta seurattavissa elintarvikkeissa:






  a) | Polybromattujen difenyylieetterien (PBDE) luokan osalta: 2,2’,4-tribromidifenyylieetteri (BDE-28, CAS-nro 41318-75-6); 2,2’,4,4’-tetrabromidifenyylieetteri (BDE-47, CAS-nro 5436-43-1); 2,2’,4,5’-tetrabromidifenyylieetteri (BDE-49, CAS-nro 243982-82-3); 2,2’,4,4’,5’-pentabromidifenyylieetteri (BDE-99, CAS-nro 60348-60-9); 2,2’,4,4’,6-pentabromidifenyylieetteri (BDE-100, CAS-nro 189084-64-8); 2,2',3,4,4',5'-heksabromidifenyylieetteri (BDE-138, CAS-nro 67888-98-6); 2,2’,4,4’,5,5’-heksabromidifenyylieetteri (BDE-153, CAS-nro 68631-49-2); 2,2’,4,4’,5,6’-heksabromidifenyylieetteri (BDE-154, CAS-nro 207122-15-4); 2,2’,3,4,4’,5’,6-heptabromidifenyylieetteri (BDE-183, CAS-nro 207122-16-5) ja 2,2’,3,3’,4,4’,5,5’,6,6’-dekabromidifenyylieetteri (BDE-209, CAS-nro 1163-19-5) munissa ja munatuotteissa, maidossa ja maitotuotteissa, lihassa ja lihavalmisteissa, eläin- ja kasvirasvoissa ja -öljyissä, kaloissa ja äyriäisissä, erityisravinnoksi tarkoitetuissa tuotteissa sekä imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuissa elintarvikkeissa käyttäen analyysimenetelmiä, joissa määritysraja on 0,01 ng/g tuorepainoa tai alempi; |
| --- | --- | --- |

3.

Jäsenvaltioiden olisi analysoitava eri luokkiin kuuluvia bromattuja palonestoaineita seuraavien aineiden havaitsemiseksi niiden osalta seurattavissa elintarvikkeissa:

a)

Polybromattujen difenyylieetterien (PBDE) luokan osalta: 2,2’,4-tribromidifenyylieetteri (BDE-28, CAS-nro 41318-75-6); 2,2’,4,4’-tetrabromidifenyylieetteri (BDE-47, CAS-nro 5436-43-1); 2,2’,4,5’-tetrabromidifenyylieetteri (BDE-49, CAS-nro 243982-82-3); 2,2’,4,4’,5’-pentabromidifenyylieetteri (BDE-99, CAS-nro 60348-60-9); 2,2’,4,4’,6-pentabromidifenyylieetteri (BDE-100, CAS-nro 189084-64-8); 2,2',3,4,4',5'-heksabromidifenyylieetteri (BDE-138, CAS-nro 67888-98-6); 2,2’,4,4’,5,5’-heksabromidifenyylieetteri (BDE-153, CAS-nro 68631-49-2); 2,2’,4,4’,5,6’-heksabromidifenyylieetteri (BDE-154, CAS-nro 207122-15-4); 2,2’,3,4,4’,5’,6-heptabromidifenyylieetteri (BDE-183, CAS-nro 207122-16-5) ja 2,2’,3,3’,4,4’,5,5’,6,6’-dekabromidifenyylieetteri (BDE-209, CAS-nro 1163-19-5) munissa ja munatuotteissa, maidossa ja maitotuotteissa, lihassa ja lihavalmisteissa, eläin- ja kasvirasvoissa ja -öljyissä, kaloissa ja äyriäisissä, erityisravinnoksi tarkoitetuissa tuotteissa sekä imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuissa elintarvikkeissa käyttäen analyysimenetelmiä, joissa määritysraja on 0,01 ng/g tuorepainoa tai alempi;

| b) | Heksabromisyklododekaanien (HBCDD) luokan osalta: (+/–)-α-HBCD (1,2,5,6,9,10-heksabromi-(1R,2R,5S,6R,9R, 10S)-rel-syklododekaani, CAS-nro 134237-50-6); (+/–)-β-HBCD (1,2,5,6,9,10-heksabromi-(1R,2S,5R,6R,9R, 10S)-rel-syklododekaani, CAS-nro 134237-51-7) ja (+/–)-γ-HBCD (1,2,5,6,9,10-heksabromi-(1R,2R,5R,6S,9S, 10R)-rel-syklododekaani, CAS-nro 134237-52-8) kaloissa ja äyriäisissä, lihassa ja lihavalmisteissa, maidossa ja maitotuotteissa, munissa ja munatuotteissa sekä äidinmaidonkorvikkeissa ja vieroitusvalmisteissa. HBCDD:iden määrittämiseksi käytettäviin analyysimenetelmiin sisältyy stereoisomeerien määrittäminen, ja sen määritysrajan olisi oltava 0,01 ng/g tuorepainoa tai alempi; |
| --- | --- |

b)

Heksabromisyklododekaanien (HBCDD) luokan osalta: (+/–)-α-HBCD (1,2,5,6,9,10-heksabromi-(1R,2R,5S,6R,9R, 10S)-rel-syklododekaani, CAS-nro 134237-50-6); (+/–)-β-HBCD (1,2,5,6,9,10-heksabromi-(1R,2S,5R,6R,9R, 10S)-rel-syklododekaani, CAS-nro 134237-51-7) ja (+/–)-γ-HBCD (1,2,5,6,9,10-heksabromi-(1R,2R,5R,6S,9S, 10R)-rel-syklododekaani, CAS-nro 134237-52-8) kaloissa ja äyriäisissä, lihassa ja lihavalmisteissa, maidossa ja maitotuotteissa, munissa ja munatuotteissa sekä äidinmaidonkorvikkeissa ja vieroitusvalmisteissa. HBCDD:iden määrittämiseksi käytettäviin analyysimenetelmiin sisältyy stereoisomeerien määrittäminen, ja sen määritysrajan olisi oltava 0,01 ng/g tuorepainoa tai alempi;

| c) | Tetrabromibisfenoli A:n ja sen johdannaisten luokan osalta: tetrabromibisfenoli A (TBBPA, CAS-nro 79-94-7) ja mahdollisesti TBBPA-bismetyylieetteri (TBBPA-bME, CAS-nro 70156-79-5); TBBPA bis(2-hydroksietyyli)eetteri (TBBPA-bOHEE, CAS-nro 4162-45-2); TBBPA-bisallyylieetteri (TBBPA-bAE, CAS-nro 25327-89-3); tetrabromibisfenoli A bis(glysidyylieetteri) (TBBPA-bGE, CAS-nro 3072-84-2) ja TBBPA-bis(2,3-dibromipropyyli)eetteri (TBBPA-bDiBPrE, CAS-nro 21850-44-2) kaloissa ja äyriäisissä, lihassa ja lihavalmisteissa, maidossa ja maitotuotteissa sekä munissa ja munatuotteissa. Tetrabromibisfenoli A:n ja sen johdannaisten määrittämiseksi käytettävien analyysimenetelmien määritysrajan olisi oltava 0,1 ng/g tuorepainoa tai alempi; |
| --- | --- |

c)

Tetrabromibisfenoli A:n ja sen johdannaisten luokan osalta: tetrabromibisfenoli A (TBBPA, CAS-nro 79-94-7) ja mahdollisesti TBBPA-bismetyylieetteri (TBBPA-bME, CAS-nro 70156-79-5); TBBPA bis(2-hydroksietyyli)eetteri (TBBPA-bOHEE, CAS-nro 4162-45-2); TBBPA-bisallyylieetteri (TBBPA-bAE, CAS-nro 25327-89-3); tetrabromibisfenoli A bis(glysidyylieetteri) (TBBPA-bGE, CAS-nro 3072-84-2) ja TBBPA-bis(2,3-dibromipropyyli)eetteri (TBBPA-bDiBPrE, CAS-nro 21850-44-2) kaloissa ja äyriäisissä, lihassa ja lihavalmisteissa, maidossa ja maitotuotteissa sekä munissa ja munatuotteissa. Tetrabromibisfenoli A:n ja sen johdannaisten määrittämiseksi käytettävien analyysimenetelmien määritysrajan olisi oltava 0,1 ng/g tuorepainoa tai alempi;

| d) | Bromattujen fenolien ja niiden johdannaisten luokan osalta: 2,4,6-tribromifenoli (2,4,6-TBP, CAS-nro 118-79-6); 2,4-dibromifenoli (2,4-DBP, CAS-nro 615-58-7); 4-bromifenoli (4-BP, CAS-nro 106-41-2); 2,6-dibromifenoli (2,6-DBP, CAS-nro 608-33-3); tetrabromattu bisfenoli S (TBBPS, CAS-nro 39635-79-5); tetrabromibisfenoli S bismetyylieetteri (TBBPS-BME, CAS-nro 70156-79-5) kaloissa ja äyriäisissä. Bromattujen fenolien ja niiden johdannaisten määrittämiseksi käytettävien analyysimenetelmien määritysrajan olisi oltava 0,1 ng/g tuorepainoa tai alempi; |
| --- | --- |

d)

Bromattujen fenolien ja niiden johdannaisten luokan osalta: 2,4,6-tribromifenoli (2,4,6-TBP, CAS-nro 118-79-6); 2,4-dibromifenoli (2,4-DBP, CAS-nro 615-58-7); 4-bromifenoli (4-BP, CAS-nro 106-41-2); 2,6-dibromifenoli (2,6-DBP, CAS-nro 608-33-3); tetrabromattu bisfenoli S (TBBPS, CAS-nro 39635-79-5); tetrabromibisfenoli S bismetyylieetteri (TBBPS-BME, CAS-nro 70156-79-5) kaloissa ja äyriäisissä. Bromattujen fenolien ja niiden johdannaisten määrittämiseksi käytettävien analyysimenetelmien määritysrajan olisi oltava 0,1 ng/g tuorepainoa tai alempi;

| e) | Uusien ja nousevien bromattujen palonestoaineiden osalta: tris(2,3-dibromipropyyli)fosfaatti, (TDBPP, CAS-nro 126-72-7); N,N'-etyleenibis(tetrabromiftalimidi) (EBTEBPI, CAS-nro 32588-76-4); heksabromisyklodekaani (HBCYD, CAS-nro 25495-98-1); bis(2-etyyliheksyyli)tetrabromiftalaatti (BEH-TEBP, CAS-nro 26040-51-7); 2-etyyliheksyyli-2,3,4,5-tetrabromibentsoaatti (EH-TBB, CAS-nro 183658-27-7) ja dibromineopentyyliglykoli (DBNPG, CAS-nro 3296-90-0) kaloissa ja äyriäisissä, lihassa ja lihavalmisteissa (muut syötävät eläimenosat mukaan lukien), eläin- ja kasvirasvoissa ja -öljyissä, maidossa ja maitotuotteissa, munissa ja munatuotteissa sekä imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuissa elintarvikkeissa. Uusien ja nousevien bromattujen palonestoaineiden määrittämiseksi käytettävien analyysimenetelmien määritysrajan olisi oltava 1 ng/g tuorepainoa tai alempi. |
| --- | --- |

e)

Uusien ja nousevien bromattujen palonestoaineiden osalta: tris(2,3-dibromipropyyli)fosfaatti, (TDBPP, CAS-nro 126-72-7); N,N'-etyleenibis(tetrabromiftalimidi) (EBTEBPI, CAS-nro 32588-76-4); heksabromisyklodekaani (HBCYD, CAS-nro 25495-98-1); bis(2-etyyliheksyyli)tetrabromiftalaatti (BEH-TEBP, CAS-nro 26040-51-7); 2-etyyliheksyyli-2,3,4,5-tetrabromibentsoaatti (EH-TBB, CAS-nro 183658-27-7) ja dibromineopentyyliglykoli (DBNPG, CAS-nro 3296-90-0) kaloissa ja äyriäisissä, lihassa ja lihavalmisteissa (muut syötävät eläimenosat mukaan lukien), eläin- ja kasvirasvoissa ja -öljyissä, maidossa ja maitotuotteissa, munissa ja munatuotteissa sekä imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuissa elintarvikkeissa. Uusien ja nousevien bromattujen palonestoaineiden määrittämiseksi käytettävien analyysimenetelmien määritysrajan olisi oltava 1 ng/g tuorepainoa tai alempi.

| 4. | Jäsenvaltioiden olisi suoritettava bromattujen palonestoaineiden määrittäminen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 (3) liitteen III mukaisesti käyttämällä sellaista määritysmenetelmää, jonka on todistettu antavan luotettavia tuloksia |
| --- | --- |

4.

Jäsenvaltioiden olisi suoritettava bromattujen palonestoaineiden määrittäminen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 (3) liitteen III mukaisesti käyttämällä sellaista määritysmenetelmää, jonka on todistettu antavan luotettavia tuloksia

| 5. | Jäsenvaltioiden olisi toimitettava EFSAlle säännöllisesti seurantatiedot ilmaistuina kokonaispainon tai kokonaisrasvapitoisuuden mukaan ja sisältäen EFSAn yksilöimät tiedot sen vahvistamassa sähköisessä raportointimuodossa, jotta tiedot voidaan koota yhteen tiedostoon. Niiden olisi sisällettävä myös käytettävissä olevat aiempia vuosia koskevat tiedot, jotka on saatu käyttämällä sellaista määritysmenetelmää, jonka on todistettu antavan luotettavia tuloksia, jotta altistumisen suuntauksia voidaan seurata. |
| --- | --- |

5.

Jäsenvaltioiden olisi toimitettava EFSAlle säännöllisesti seurantatiedot ilmaistuina kokonaispainon tai kokonaisrasvapitoisuuden mukaan ja sisältäen EFSAn yksilöimät tiedot sen vahvistamassa sähköisessä raportointimuodossa, jotta tiedot voidaan koota yhteen tiedostoon. Niiden olisi sisällettävä myös käytettävissä olevat aiempia vuosia koskevat tiedot, jotka on saatu käyttämällä sellaista määritysmenetelmää, jonka on todistettu antavan luotettavia tuloksia, jotta altistumisen suuntauksia voidaan seurata.

Tehty Brysselissä 3 päivänä maaliskuuta 2014.

Komission puolesta

Tonio BORG

Komission jäsen

---

(1)  EFSA Panel on Contaminants in the Food Chain (CONTAM); Scientific Opinion on Polybrominated Biphenyls (PBBs) in Food. EFSA Journal 2010; 8(10):1789. [151 s.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1789.

1

Scientific Opinion on Polybrominated Diphenyl Ethers (PBDEs) in Food. EFSA Journal 2011; 9(5):2156. [274 s.] doi:10.2903/j.efsa.2011.2156.

Scientific Opinion on Hexabromocyclododecanes (HBCDDs) in Food. EFSA Journal 2011; 9(7):2296. [118 s.] doi:10.2903/j.efsa.2011.2296.

Scientific Opinion on Tetrabromobisphenol A (TBBPA) and its derivatives in food. EFSA Journal 2011; 9(12):2477. [61 s.] doi:10.2903/j.efsa.2011.2477.

Scientific Opinion on Brominated Flame Retardants (BFRs) in Food: Brominated Phenols and their Derivatives. EFSA Journal 2012; 10(4):2634. [42 s.] doi:10.2903/j.efsa.2012.2634.

Scientific Opinion on Emerging and Novel Brominated Flame Retardants (BFRs) in Food. EFSA Journal 2012; 10(10):2908. [125 s.] doi:10.2903/j.efsa.2012.2908.

(2)  Komission asetus (EU) N:o 252/2012, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2012, näytteenotto- ja määritysmenetelmistä tietyissä elintarvikkeissa olevien dioksiinien, dioksiinien kaltaisten PCB-yhdisteiden ja muiden kuin dioksiinien kaltaisten PCB-yhdisteiden pitoisuuksien virallista tarkastusta varten sekä asetuksen (EY) N:o 1883/2006 kumoamisesta (EUVL L 84, 23.3.2012, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta (EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1).

3

---

TYÖJÄRJESTYKSET

| 5.3.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 65/41 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 65/41

---

TYÖJÄRJESTYS

JOHDANTO

Alueiden komitea on antanut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 306 artiklan toisen kohdan nojalla 31 päivänä tammikuuta 2014 seuraavan työjärjestyksen.

HUOMAUTUS

Tässä työjärjestyksessä käytetyillä virka- ja tehtävänimikkeillä tarkoitetaan tasapuolisesti molempia sukupuolia.

I   OSASTO

KOMITEAN JÄSENET JA SEN ELIMET

1   LUKU

Komitean elimet

1   artikla

Komitean elimet

Komitean elimet ovat täysistunto, puheenjohtaja, työvaliokunta, puheenjohtajakokous ja valiokunnat.

2   LUKU

Komitean jäsenet

2   artikla

Jäsenten ja varajäsenten asema

Komitean jäsenet ja heidän varajäsenensä edustavat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 300 artiklan mukaisesti alueellisia ja paikallisia yhteisöjä. He ovat alue- tai paikallisvaaleissa valittuja luottamushenkilöitä tai poliittisesti vastuussa vaaleilla valitulle elimelle. Tehtävässään heitä eivät sido mitkään ohjeet. He hoitavat tehtäväänsä unionin yleisen edun mukaisesti täysin riippumattomina.

3   artikla

Toimikausi

| 1. | Jäsenen tai varajäsenen toimikausi alkaa sinä päivänä, jona neuvoston päätös hänen nimeämisestään tulee voimaan. |
| --- | --- |

1.

Jäsenen tai varajäsenen toimikausi alkaa sinä päivänä, jona neuvoston päätös hänen nimeämisestään tulee voimaan.

| 2. | Jäsenen tai varajäsenen jäsenyys päättyy hänen erotessaan, hänen nimeämisensä perusteena olleen tehtävän päättyessä tai hänen kuollessaan. |
| --- | --- |

2.

Jäsenen tai varajäsenen jäsenyys päättyy hänen erotessaan, hänen nimeämisensä perusteena olleen tehtävän päättyessä tai hänen kuollessaan.

| 3. | Jäsenen tai varajäsenen on ilmoitettava erostaan kirjallisesti komitean puheenjohtajalle. Ilmoituksessa on mainittava päivämäärä, josta lähtien ero on voimassa. Puheenjohtaja välittää tiedon neuvostolle, joka toteaa paikan tulleen avoimeksi ja ryhtyy toimiin sen täyttämiseksi. |
| --- | --- |

3.

Jäsenen tai varajäsenen on ilmoitettava erostaan kirjallisesti komitean puheenjohtajalle. Ilmoituksessa on mainittava päivämäärä, josta lähtien ero on voimassa. Puheenjohtaja välittää tiedon neuvostolle, joka toteaa paikan tulleen avoimeksi ja ryhtyy toimiin sen täyttämiseksi.

| 4. | Jäsenen tai varajäsenen tulee antaa komitean puheenjohtajalle välittömästi kirjallinen ilmoitus, mikäli tehtävä, jonka perusteella hänet on nimetty komitean jäseneksi, päättyy. |
| --- | --- |

4.

Jäsenen tai varajäsenen tulee antaa komitean puheenjohtajalle välittömästi kirjallinen ilmoitus, mikäli tehtävä, jonka perusteella hänet on nimetty komitean jäseneksi, päättyy.

| 5. | Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa neuvosto nimeää seuraajan toimikauden loppuun saakka. |
| --- | --- |

5.

Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa neuvosto nimeää seuraajan toimikauden loppuun saakka.

4   artikla

Erioikeudet ja vapaudet

Jäsenet ja heidän asianmukaisesti valtuuttamansa varajäsenet nauttivat erioikeuksista ja vapauksista siten kuin niistä määrätään Euroopan unionin erioikeuksia ja vapauksia koskevassa pöytäkirjassa.

5   artikla

Jäsenten ja varajäsenten osallistuminen

| 1. | Jos jäsen on estynyt osallistumasta täysistuntoon, samaan maakohtaiseen valtuuskuntaan kuuluva varajäsen voi edustaa häntä siinä sijaisen ominaisuudessa, vaikka sijaisuus rajoittuisi tiettyihin täysistuntopäiviin. Kaikkien jäsenten ja heidän asianmukaisesti valtuutettujen sijaistensa täytyy allekirjoittaa läsnäololuettelo. |
| --- | --- |

1.

Jos jäsen on estynyt osallistumasta täysistuntoon, samaan maakohtaiseen valtuuskuntaan kuuluva varajäsen voi edustaa häntä siinä sijaisen ominaisuudessa, vaikka sijaisuus rajoittuisi tiettyihin täysistuntopäiviin. Kaikkien jäsenten ja heidän asianmukaisesti valtuutettujen sijaistensa täytyy allekirjoittaa läsnäololuettelo.

| 2. | Jos jäsen on estynyt osallistumasta valiokunnan kokoukseen tai työvaliokunnan hyväksymään muuhun kokoukseen, samaan maakohtaiseen valtuuskuntaan tai poliittiseen ryhmään tai alueidenväliseen ryhmään kuuluva jäsen tai varajäsen voi edustaa häntä kokouksessa sijaisen ominaisuudessa. Kaikkien jäsenten ja heidän asianmukaisesti valtuutettujen sijaistensa täytyy allekirjoittaa läsnäololuettelo. |
| --- | --- |

2.

Jos jäsen on estynyt osallistumasta valiokunnan kokoukseen tai työvaliokunnan hyväksymään muuhun kokoukseen, samaan maakohtaiseen valtuuskuntaan tai poliittiseen ryhmään tai alueidenväliseen ryhmään kuuluva jäsen tai varajäsen voi edustaa häntä kokouksessa sijaisen ominaisuudessa. Kaikkien jäsenten ja heidän asianmukaisesti valtuutettujen sijaistensa täytyy allekirjoittaa läsnäololuettelo.

| 3. | Jäsen tai varajäsen, joka on kirjattu työjärjestyksen 37 tai 62 artiklan nojalla asetetun työryhmän jäsenten sijaisina toimivien luetteloon, voi toimia kenen tahansa poliittisen ryhmänsä jäsenen sijaisena. |
| --- | --- |

3.

Jäsen tai varajäsen, joka on kirjattu työjärjestyksen 37 tai 62 artiklan nojalla asetetun työryhmän jäsenten sijaisina toimivien luetteloon, voi toimia kenen tahansa poliittisen ryhmänsä jäsenen sijaisena.

| 4. | Sijaisena toimiva jäsen tai varajäsen voi edustaa vain yhtä varsinaista jäsentä. Hänellä on kyseisessä kokouksessa samat valtuudet kuin varsinaisella jäsenellä. Äänioikeuden siirrosta tulee ilmoittaa pääsihteeristölle vaadittuja ilmoittamismenettelyjä noudattaen, ja ilmoituksen tulee olla perillä viimeistään päivää ennen kokousta. |
| --- | --- |

4.

Sijaisena toimiva jäsen tai varajäsen voi edustaa vain yhtä varsinaista jäsentä. Hänellä on kyseisessä kokouksessa samat valtuudet kuin varsinaisella jäsenellä. Äänioikeuden siirrosta tulee ilmoittaa pääsihteeristölle vaadittuja ilmoittamismenettelyjä noudattaen, ja ilmoituksen tulee olla perillä viimeistään päivää ennen kokousta.

| 5. | Yhtä täysistuntoa kohden korvataan vain joko jäsenen tai hänen varajäsenensä kulut. Työvaliokunta antaa asiasta yksityiskohtaiset ohjeet matka- ja oleskelukuluja koskevissa säännöissä. |
| --- | --- |

5.

Yhtä täysistuntoa kohden korvataan vain joko jäsenen tai hänen varajäsenensä kulut. Työvaliokunta antaa asiasta yksityiskohtaiset ohjeet matka- ja oleskelukuluja koskevissa säännöissä.

| 6. | Esittelijäksi nimetty varajäsen voi esitellä vastuullaan olevan lausuntoluonnoksen siinä täysistunnossa, jonka esityslistalla kyseinen lausuntoluonnos on, vaikka jäsen, jonka sijaisena hän toimii, olisi niin ikään läsnä kokouksessa. Jäsen voi siirtää äänioikeutensa kyseisen lausuntoluonnoksen käsittelyn ajaksi sijaiselleen. Äänioikeuden siirrosta on ilmoitettava pääsihteerille kirjallisesti ennen asianomaisen kokouksen alkua. |
| --- | --- |

6.

Esittelijäksi nimetty varajäsen voi esitellä vastuullaan olevan lausuntoluonnoksen siinä täysistunnossa, jonka esityslistalla kyseinen lausuntoluonnos on, vaikka jäsen, jonka sijaisena hän toimii, olisi niin ikään läsnä kokouksessa. Jäsen voi siirtää äänioikeutensa kyseisen lausuntoluonnoksen käsittelyn ajaksi sijaiselleen. Äänioikeuden siirrosta on ilmoitettava pääsihteerille kirjallisesti ennen asianomaisen kokouksen alkua.

| 7. | Valtuutuksien voimassaolo lakkaa siitä hetkestä alkaen, kun estyneen jäsenen jäsenyys komiteassa päättyy, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 23 artiklan 1 kohdan soveltamista. |
| --- | --- |

7.

Valtuutuksien voimassaolo lakkaa siitä hetkestä alkaen, kun estyneen jäsenen jäsenyys komiteassa päättyy, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 23 artiklan 1 kohdan soveltamista.

6   artikla

Äänioikeuden siirtäminen

Jollei 5 artiklan tai 31 artiklan määräyksistä muuta johdu, äänioikeutta ei voi siirtää.

7   artikla

Maakohtaiset valtuuskunnat ja poliittiset ryhmät

Maakohtaiset valtuuskunnat ja poliittiset ryhmät tukevat tasasuhtaisesti komitean työn organisointia.

8   artikla

Maakohtaiset valtuuskunnat

| 1. | Kustakin jäsenvaltiosta olevat jäsenet ja varajäsenet muodostavat maakohtaisen valtuuskunnan. Kukin maakohtainen valtuuskunta määrää itse omista sisäisistä säännöistään ja valitsee puheenjohtajan, jonka nimi ilmoitetaan virallisesti komitean puheenjohtajalle. |
| --- | --- |

1.

Kustakin jäsenvaltiosta olevat jäsenet ja varajäsenet muodostavat maakohtaisen valtuuskunnan. Kukin maakohtainen valtuuskunta määrää itse omista sisäisistä säännöistään ja valitsee puheenjohtajan, jonka nimi ilmoitetaan virallisesti komitean puheenjohtajalle.

| 2. | Pääsihteeri vastaa komitean sisäisistä hallinnollisista järjestelyistä maakohtaisten valtuuskuntien avustamiseksi. Nämä järjestelyt mahdollistavat jäsenille tiedon ja tuen saannin kunkin valitsemalla virallisella kielellä. Järjestelyjen toteutuksesta huolehtii komitean virkamiehistä tai muista toimihenkilöistä muodostettu ryhmä, joka takaa maakohtaisille valtuuskunnille mahdollisuuden käyttää komitean tarjoamia palveluja asianmukaisella tavalla. Pääsihteeri huolehtii erityisesti siitä, että maakohtaiset valtuuskunnat voivat pitää valmistelukokouksia juuri ennen täysistuntoa tai sen aikana. |
| --- | --- |

2.

Pääsihteeri vastaa komitean sisäisistä hallinnollisista järjestelyistä maakohtaisten valtuuskuntien avustamiseksi. Nämä järjestelyt mahdollistavat jäsenille tiedon ja tuen saannin kunkin valitsemalla virallisella kielellä. Järjestelyjen toteutuksesta huolehtii komitean virkamiehistä tai muista toimihenkilöistä muodostettu ryhmä, joka takaa maakohtaisille valtuuskunnille mahdollisuuden käyttää komitean tarjoamia palveluja asianmukaisella tavalla. Pääsihteeri huolehtii erityisesti siitä, että maakohtaiset valtuuskunnat voivat pitää valmistelukokouksia juuri ennen täysistuntoa tai sen aikana.

| 3. | Maakohtaisten valtuuskuntien apuna toimivat lisäksi maakohtaiset koordinaattorit, jotka eivät kuulu pääsihteeristön henkilöstöön. He avustavat komitean jäseniä näiden tehtävän hoidossa. |
| --- | --- |

3.

Maakohtaisten valtuuskuntien apuna toimivat lisäksi maakohtaiset koordinaattorit, jotka eivät kuulu pääsihteeristön henkilöstöön. He avustavat komitean jäseniä näiden tehtävän hoidossa.

| 4. | Maakohtaiset koordinaattorit saavat pääsihteeriltä asianmukaista tukea erityisesti voidakseen hyödyntää komitean perusrakenteita soveltuvalla tavalla. |
| --- | --- |

4.

Maakohtaiset koordinaattorit saavat pääsihteeriltä asianmukaista tukea erityisesti voidakseen hyödyntää komitean perusrakenteita soveltuvalla tavalla.

9   artikla

Poliittiset ryhmät ja sitoutumattomat jäsenet

| 1. | Jäsenet ja varajäsenet voivat muodostaa ryhmiä edustamiensa poliittisten suuntausten mukaisesti. Ryhmien jäsenyysehdot määritellään kunkin poliittisen ryhmän työjärjestyksessä. |
| --- | --- |

1.

Jäsenet ja varajäsenet voivat muodostaa ryhmiä edustamiensa poliittisten suuntausten mukaisesti. Ryhmien jäsenyysehdot määritellään kunkin poliittisen ryhmän työjärjestyksessä.

| 2. | Poliittisen ryhmän muodostaminen edellyttää vähintään kahdeksaatoista jäsentä tai varajäsentä. Heistä vähintään puolen tulee olla varsinaisia jäseniä, jotka ovat vähintään viidesosasta jäsenvaltioita. Kukin jäsen tai varajäsen voi kuulua vain yhteen poliittiseen ryhmään. Poliittinen ryhmä hajotetaan, jos sen jäsenmäärä alittaa ryhmän perustamiseen tarvittavan määrän. |
| --- | --- |

2.

Poliittisen ryhmän muodostaminen edellyttää vähintään kahdeksaatoista jäsentä tai varajäsentä. Heistä vähintään puolen tulee olla varsinaisia jäseniä, jotka ovat vähintään viidesosasta jäsenvaltioita. Kukin jäsen tai varajäsen voi kuulua vain yhteen poliittiseen ryhmään. Poliittinen ryhmä hajotetaan, jos sen jäsenmäärä alittaa ryhmän perustamiseen tarvittavan määrän.

| 3. | Poliittisen ryhmän muodostamisesta, hajottamisesta tai muusta muutoksesta tulee ilmoittaa komitean puheenjohtajalle. Ilmoituksessa ryhmän muodostamisesta tulee mainita ryhmän nimi sekä sen jäsenten ja sen työvaliokunnan jäsenten nimet. |
| --- | --- |

3.

Poliittisen ryhmän muodostamisesta, hajottamisesta tai muusta muutoksesta tulee ilmoittaa komitean puheenjohtajalle. Ilmoituksessa ryhmän muodostamisesta tulee mainita ryhmän nimi sekä sen jäsenten ja sen työvaliokunnan jäsenten nimet.

| 4. | Kutakin poliittista ryhmää avustaa sihteeristö, jonka jäsenet kuuluvat pääsihteeristön henkilöstöön. Poliittiset ryhmät voivat tehdä nimittävälle viranomaiselle ehdotuksensa sihteeristön jäsenten valinnasta, palvelukseenotosta, ylennyksistä ja työsopimusten jatkamisesta. Nimittävä viranomainen tekee päätöksensä kuultuaan kyseisen poliittisen ryhmän puheenjohtajaa. |
| --- | --- |

4.

Kutakin poliittista ryhmää avustaa sihteeristö, jonka jäsenet kuuluvat pääsihteeristön henkilöstöön. Poliittiset ryhmät voivat tehdä nimittävälle viranomaiselle ehdotuksensa sihteeristön jäsenten valinnasta, palvelukseenotosta, ylennyksistä ja työsopimusten jatkamisesta. Nimittävä viranomainen tekee päätöksensä kuultuaan kyseisen poliittisen ryhmän puheenjohtajaa.

| 5. | Alueiden komitean pääsihteeri asettaa poliittisten ryhmien ja niiden muodostamien elinten käyttöön kokouksia, ryhmätoimintaa, julkaisuja ja sihteeristön toimintaa varten asianmukaiset voimavarat. Kullekin poliittiselle ryhmälle osoitetaan voimavarat talousarviossa. Poliittiset ryhmät ja niiden sihteeristöt voivat käyttää alueiden komitean palveluita ja välineitä soveltuvalla tavalla. |
| --- | --- |

5.

Alueiden komitean pääsihteeri asettaa poliittisten ryhmien ja niiden muodostamien elinten käyttöön kokouksia, ryhmätoimintaa, julkaisuja ja sihteeristön toimintaa varten asianmukaiset voimavarat. Kullekin poliittiselle ryhmälle osoitetaan voimavarat talousarviossa. Poliittiset ryhmät ja niiden sihteeristöt voivat käyttää alueiden komitean palveluita ja välineitä soveltuvalla tavalla.

| 6. | Poliittiset ryhmät ja niiden työvaliokunnat voivat kokoontua juuri ennen täysistuntoja tai niiden aikana. Ryhmät voivat pitää kaksi ylimääräistä kokousta vuodessa. Varajäsenellä on näiden kokousten osalta oikeus matka- ja oleskelukulujen korvauksiin vain, jos hän edustaa niissä samaan poliittiseen ryhmään kuuluvaa varsinaista jäsentä. |
| --- | --- |

6.

Poliittiset ryhmät ja niiden työvaliokunnat voivat kokoontua juuri ennen täysistuntoja tai niiden aikana. Ryhmät voivat pitää kaksi ylimääräistä kokousta vuodessa. Varajäsenellä on näiden kokousten osalta oikeus matka- ja oleskelukulujen korvauksiin vain, jos hän edustaa niissä samaan poliittiseen ryhmään kuuluvaa varsinaista jäsentä.

| 7. | Sitoutumattomille jäsenille annetaan hallinnollista tukea. Yksityiskohtaisista säännöistä päättää työvaliokunta pääsihteerin ehdotuksesta. |
| --- | --- |

7.

Sitoutumattomille jäsenille annetaan hallinnollista tukea. Yksityiskohtaisista säännöistä päättää työvaliokunta pääsihteerin ehdotuksesta.

10   artikla

Alueidenväliset ryhmät

Jäsenet ja varajäsenet voivat muodostaa alueidenvälisiä ryhmiä. Tällaisen ryhmän muodostamisesta tulee ilmoittaa komitean puheenjohtajalle. Työvaliokunta päättää, onko alueidenvälinen ryhmä perustettu säännönmukaisesti.

II   OSASTO

KOMITEAN ORGANISAATIO JA TOIMINTA

1   LUKU

Komitean kokoonkutsuminen ja asettaminen

11   artikla

Komitean kokoonkutsuminen

Komitean toimikausi on viisi vuotta; jokaisen uuden viisivuotiskauden alussa komitean kutsuu kokoon eroava puheenjohtaja tai eroava ensimmäinen varapuheenjohtaja tai vanhin eroava varapuheenjohtaja tai komitean vanhin jäsen. Se kokoontuu kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on nimennyt sen jäsenet.

Se jäsen, joka toimii väliaikaisesti puheenjohtajana ensimmäisen kohdan nojalla, toimii väliaikana komitean edustajana, jatkaa käynnissä olevien asioiden hoitamista ja johtaa puhetta avajaisistunnossa väliaikaisena puheenjohtajana.

Häntä avustavat neljä nuorinta läsnä olevaa jäsentä ja komitean pääsihteeri, jotka yhdessä muodostavat väliaikaisen puheenjohtajiston.

12   artikla

Komitean asettaminen ja valtuuskirjojen tarkistaminen

| 1. | Ensimmäisessä istunnossa väliaikainen puheenjohtaja lukee komitealle neuvoston tiedonannon jäsenten nimeämisestä ja tekee selkoa edustustehtävän ja käynnissä olevien asioiden hoidosta. Väliaikainen puheenjohtaja voi pyydettäessä tarkistaa jäsenten valtuuskirjat, ennen kuin hän julistaa komitean asetetuksi uudeksi toimikaudeksi. |
| --- | --- |

1.

Ensimmäisessä istunnossa väliaikainen puheenjohtaja lukee komitealle neuvoston tiedonannon jäsenten nimeämisestä ja tekee selkoa edustustehtävän ja käynnissä olevien asioiden hoidosta. Väliaikainen puheenjohtaja voi pyydettäessä tarkistaa jäsenten valtuuskirjat, ennen kuin hän julistaa komitean asetetuksi uudeksi toimikaudeksi.

| 2. | Väliaikainen puheenjohtajisto toimii siihen asti kunnes työvaliokunnan jäsenten vaalien tulos on julistettu. |
| --- | --- |

2.

Väliaikainen puheenjohtajisto toimii siihen asti kunnes työvaliokunnan jäsenten vaalien tulos on julistettu.

2   LUKU

Täysistunto

13   artikla

Täysistunnon tehtävät

Komitea kokoontuu täysistunnossa. Sen päätehtävät ovat erityisesti seuraavat:

| a) | lausuntojen, selvitysten ja päätöslauselmien hyväksyminen |
| --- | --- |

a)

lausuntojen, selvitysten ja päätöslauselmien hyväksyminen

| b) | ennakkoarvion hyväksyminen komitean tuloista ja menoista |
| --- | --- |

b)

ennakkoarvion hyväksyminen komitean tuloista ja menoista

| c) | komitean poliittisen ohjelman hyväksyminen kunkin toimikauden alussa |
| --- | --- |

c)

komitean poliittisen ohjelman hyväksyminen kunkin toimikauden alussa

| d) | puheenjohtajan, ensimmäisen varapuheenjohtajan ja työvaliokunnan muiden jäsenten valitseminen |
| --- | --- |

d)

puheenjohtajan, ensimmäisen varapuheenjohtajan ja työvaliokunnan muiden jäsenten valitseminen

| e) | valiokuntien asettaminen |
| --- | --- |

e)

valiokuntien asettaminen

| f) | komitean työjärjestyksen hyväksyminen ja tarkistaminen |
| --- | --- |

f)

komitean työjärjestyksen hyväksyminen ja tarkistaminen

| g) | päätöksen tekeminen joko komitean puheenjohtajan tai 58 ja 59 artiklan mukaisesti toimivan toimivaltaisen valiokunnan esittämästä ehdotuksesta kanteen nostamiseksi Euroopan unionin tuomioistuimessa tai väliintulohakemuksen esittämiseksi sille. Päätös tehdään 21 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetun päätösvaltaisuuden toteamisen jälkeen ja annettujen äänten enemmistöllä. Kun päätös asiasta on tehty, komitean puheenjohtaja panee kanteen vireille tai esittää väliintulohakemuksen komitean puolesta. |
| --- | --- |

g)

päätöksen tekeminen joko komitean puheenjohtajan tai 58 ja 59 artiklan mukaisesti toimivan toimivaltaisen valiokunnan esittämästä ehdotuksesta kanteen nostamiseksi Euroopan unionin tuomioistuimessa tai väliintulohakemuksen esittämiseksi sille. Päätös tehdään 21 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetun päätösvaltaisuuden toteamisen jälkeen ja annettujen äänten enemmistöllä. Kun päätös asiasta on tehty, komitean puheenjohtaja panee kanteen vireille tai esittää väliintulohakemuksen komitean puolesta.

14   artikla

Täysistunnon kokoonkutsuminen

| 1. | Komitean puheenjohtaja kutsuu täysistunnon kokoon vähintään kerran neljännesvuosittain. Työvaliokunta päättää täysistuntojen aikataulusta edeltävän vuoden kolmannen neljänneksen aikana. Täysistunto kokoontuu yhtenä tai useampana päivänä. |
| --- | --- |

1.

Komitean puheenjohtaja kutsuu täysistunnon kokoon vähintään kerran neljännesvuosittain. Työvaliokunta päättää täysistuntojen aikataulusta edeltävän vuoden kolmannen neljänneksen aikana. Täysistunto kokoontuu yhtenä tai useampana päivänä.

| 2. | Jos vähintään neljäsosa jäsenistä asiaa kirjallisesti vaatii, puheenjohtajan on kutsuttava kokoon ylimääräinen täysistunto, jonka on kokoonnuttava aikaisintaan viikon ja viimeistään kuukauden kuluttua vaatimuksen esittämisestä. Kirjallisessa vaatimuksessa tulee mainita aihe, jota ylimääräisessä täysistunnossa halutaan käsitellä. Kyseisessä istunnossa ei voida käsitellä muita asioita. |
| --- | --- |

2.

Jos vähintään neljäsosa jäsenistä asiaa kirjallisesti vaatii, puheenjohtajan on kutsuttava kokoon ylimääräinen täysistunto, jonka on kokoonnuttava aikaisintaan viikon ja viimeistään kuukauden kuluttua vaatimuksen esittämisestä. Kirjallisessa vaatimuksessa tulee mainita aihe, jota ylimääräisessä täysistunnossa halutaan käsitellä. Kyseisessä istunnossa ei voida käsitellä muita asioita.

15   artikla

Täysistunnon esityslista

| 1. | Työvaliokunta laatii alustavan esityslistan, joka sisältää luettelon seuraavan täysistunnon jälkeisessä täysistunnossa käsiteltäväksi tarkoitetuista lausunto-, selvitys- ja päätöslauselmaluonnoksista sekä muista asiakirjoista, joista on määrä tehdä päätös. |
| --- | --- |

1.

Työvaliokunta laatii alustavan esityslistan, joka sisältää luettelon seuraavan täysistunnon jälkeisessä täysistunnossa käsiteltäväksi tarkoitetuista lausunto-, selvitys- ja päätöslauselmaluonnoksista sekä muista asiakirjoista, joista on määrä tehdä päätös.

| 2. | Vähintään kaksikymmentäyksi työpäivää ennen täysistunnon alkua jäsenten ja varajäsenten saataville asetetaan sähköisessä muodossa ehdotus esityslistaksi sekä siinä mainitut päätettäväksi esitettävät asiakirjat kulloisellakin virallisella kielellä. |
| --- | --- |

2.

Vähintään kaksikymmentäyksi työpäivää ennen täysistunnon alkua jäsenten ja varajäsenten saataville asetetaan sähköisessä muodossa ehdotus esityslistaksi sekä siinä mainitut päätettäväksi esitettävät asiakirjat kulloisellakin virallisella kielellä.

| 3. | Lausunto-, selvitys- ja päätöslauselmaluonnokset pyritään kirjaamaan esityslistaan siinä järjestyksessä, jossa valiokunnat ovat ne hyväksyneet tai ne työjärjestyksen mukaisesti esitetään käsiteltäväksi; tällöin on otettava huomioon esityslistalla olevien asioiden sisällöllinen yhteys. |
| --- | --- |

3.

Lausunto-, selvitys- ja päätöslauselmaluonnokset pyritään kirjaamaan esityslistaan siinä järjestyksessä, jossa valiokunnat ovat ne hyväksyneet tai ne työjärjestyksen mukaisesti esitetään käsiteltäväksi; tällöin on otettava huomioon esityslistalla olevien asioiden sisällöllinen yhteys.

| 4. | Ellei 2 kohdassa mainittua määräaikaa voida noudattaa, puheenjohtaja voi perustelluissa erityistapauksissa tehdä poikkeuksen ja ottaa esityslistalle päätettäväksi esitettävän asiakirjan, jos jäsenet ja varajäsenet ovat saaneet kyseisen asiakirjan valitsemallaan virallisella kielellä viimeistään viikko ennen täysistunnon alkua. Jos tätä menettelytapaa käytetään, puheenjohtajan on ilmoitettava syy siihen päätettäväksi esitettävän asiakirjan kansilehdellä. |
| --- | --- |

4.

Ellei 2 kohdassa mainittua määräaikaa voida noudattaa, puheenjohtaja voi perustelluissa erityistapauksissa tehdä poikkeuksen ja ottaa esityslistalle päätettäväksi esitettävän asiakirjan, jos jäsenet ja varajäsenet ovat saaneet kyseisen asiakirjan valitsemallaan virallisella kielellä viimeistään viikko ennen täysistunnon alkua. Jos tätä menettelytapaa käytetään, puheenjohtajan on ilmoitettava syy siihen päätettäväksi esitettävän asiakirjan kansilehdellä.

| 5. | Kirjalliset muutosehdotukset esityslistaan tulee jättää pääsihteerille vähintään kolme työpäivää ennen täysistunnon alkua. |
| --- | --- |

5.

Kirjalliset muutosehdotukset esityslistaan tulee jättää pääsihteerille vähintään kolme työpäivää ennen täysistunnon alkua.

| 6. | Täysistunnon alkua välittömästi edeltävässä työvaliokunnan kokouksessa päätetään lopullisesta esityslistasta. Tässä kokouksessa työvaliokunta voi annettujen äänten kahden kolmasosan enemmistöllä hyväksyä esityslistalle kiireellisiä tai ajankohtaisia asioita, joiden käsittelyä ei voida lykätä seuraavaan täysistuntoon. |
| --- | --- |

6.

Täysistunnon alkua välittömästi edeltävässä työvaliokunnan kokouksessa päätetään lopullisesta esityslistasta. Tässä kokouksessa työvaliokunta voi annettujen äänten kahden kolmasosan enemmistöllä hyväksyä esityslistalle kiireellisiä tai ajankohtaisia asioita, joiden käsittelyä ei voida lykätä seuraavaan täysistuntoon.

| 7. | Työvaliokunta tai täysistunto voi komitean puheenjohtajan, poliittisen ryhmän tai 32 jäsenen ehdotuksesta ennen siirtymistä muutosehdotuksista äänestämiseen päättää






  — | siirtää päätettäväksi esitetyn asiakirjan käsittelyn johonkin seuraavista täysistunnoista
  tai |
| --- | --- | --- |

7.

Työvaliokunta tai täysistunto voi komitean puheenjohtajan, poliittisen ryhmän tai 32 jäsenen ehdotuksesta ennen siirtymistä muutosehdotuksista äänestämiseen päättää

—

siirtää päätettäväksi esitetyn asiakirjan käsittelyn johonkin seuraavista täysistunnoista

tai

| — | palauttaa päätettäväksi esitetyn asiakirjan asianomaiseen valiokuntaan käsiteltäväksi vielä kertaalleen. |
| --- | --- |

—

palauttaa päätettäväksi esitetyn asiakirjan asianomaiseen valiokuntaan käsiteltäväksi vielä kertaalleen.

Määräystä ei sovelleta tapauksiin, joissa päätettäväksi esitetyn asiakirjan hyväksymistä ei voida lykätä neuvoston, komission tai Euroopan parlamentin asettaman määräajan vuoksi.

Kaikki jossakin seuraavista täysistunnoista käsiteltäväksi siirrettyyn päätettäväksi esitettyyn asiakirjaan liittyvät, asianmukaisesti jätetyt muutosehdotukset siirtyvät sen mukana. Äänestyksen lykkääminen ei käynnistä uutta määräaikaa muutosehdotusten jättämiselle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 24 artiklan 2 kohdan a alakohdan soveltamista.

Kun asiakirja palautetaan asianomaiseen valiokuntaan, siihen liittyvät muutosehdotukset raukeavat, ja esittelijä arvioi, missä määrin niiden sisältö

| — | antaa hänelle aiheen muokata tekstiä ennakolta, ottaen huomioon asetetut määräajat
  ja/tai |
| --- | --- |

—

antaa hänelle aiheen muokata tekstiä ennakolta, ottaen huomioon asetetut määräajat

ja/tai

| — | voi olla perusteena tehdä esittelijän muutosehdotuksia valiokunnassa käsiteltäville muutosehdotuksille määrätyn menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

—

voi olla perusteena tehdä esittelijän muutosehdotuksia valiokunnassa käsiteltäville muutosehdotuksille määrätyn menettelyn mukaisesti.

Asiakirja merkitään valiokunnan esityslistaan päätettäväksi.

16   artikla

Täysistunnon avaaminen

Puheenjohtaja avaa täysistunnon ja ehdottaa esityslistan lopullista vahvistamista.

17   artikla

Julkisuus, vieraat ja vierailevat puhujat, ajankohtaiskysymykset

| 1. | Täysistunnon kokoukset ovat julkisia, ellei täysistunto toisin päätä koko kokouksen tai esityslistan tietyn kohdan osalta. |
| --- | --- |

1.

Täysistunnon kokoukset ovat julkisia, ellei täysistunto toisin päätä koko kokouksen tai esityslistan tietyn kohdan osalta.

| 2. | Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission edustajat voivat osallistua täysistuntoihin. Heitä voidaan pyytää käyttämään puheenvuoro. |
| --- | --- |

2.

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission edustajat voivat osallistua täysistuntoihin. Heitä voidaan pyytää käyttämään puheenvuoro.

| 3. | Puheenjohtaja voi omasta aloitteestaan tai työvaliokunnan esityksestä kutsua muita arvovaltaisia vieraita puhumaan täysistuntoon. Tämän jälkeen voidaan käydä yleiskeskustelu, johon sovelletaan yleisiä puheaikasääntöjä. |
| --- | --- |

3.

Puheenjohtaja voi omasta aloitteestaan tai työvaliokunnan esityksestä kutsua muita arvovaltaisia vieraita puhumaan täysistuntoon. Tämän jälkeen voidaan käydä yleiskeskustelu, johon sovelletaan yleisiä puheaikasääntöjä.

| 4. | Työvaliokunta voi 15 artiklan 1 ja 6 kohdan mukaisesti ehdottaa täysistunnolle yleiskeskustelun käymistä ajankohtaisista poliittisista kysymyksistä, jotka koskevat erityisesti alue- tai paikallistasoa (”ajankohtaiskysymykset”). Ajankohtaiskysymyksiä koskevassa keskustelussa sovelletaan yleisiä puheaikasääntöjä. |
| --- | --- |

4.

Työvaliokunta voi 15 artiklan 1 ja 6 kohdan mukaisesti ehdottaa täysistunnolle yleiskeskustelun käymistä ajankohtaisista poliittisista kysymyksistä, jotka koskevat erityisesti alue- tai paikallistasoa (”ajankohtaiskysymykset”). Ajankohtaiskysymyksiä koskevassa keskustelussa sovelletaan yleisiä puheaikasääntöjä.

18   artikla

Käyttäytymissäännöt ja puheaika

| 1. | Jäsenten käyttäytymisen tulee ilmentää keskinäistä kunnioitusta, perustua Euroopan unionin keskeisissä asiakirjoissa määritettyihin arvoihin ja periaatteisiin ja kunnioittaa komitean arvokkuutta, eikä sen tule häiritä komitean elinten toiminnan sujuvuutta eikä työrauhaa komitean rakennuksissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sananvapautta. |
| --- | --- |

1.

Jäsenten käyttäytymisen tulee ilmentää keskinäistä kunnioitusta, perustua Euroopan unionin keskeisissä asiakirjoissa määritettyihin arvoihin ja periaatteisiin ja kunnioittaa komitean arvokkuutta, eikä sen tule häiritä komitean elinten toiminnan sujuvuutta eikä työrauhaa komitean rakennuksissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sananvapautta.

| 2. | Työvaliokunnan ehdotuksesta täysistunto määrää kokouksen alussa kussakin esityslistan kohdassa noudatettavan puheajan. Kokouksen aikana komitean puheenjohtaja päättää omasta tai jäsenen aloitteesta puheajan rajoittamisesta. |
| --- | --- |

2.

Työvaliokunnan ehdotuksesta täysistunto määrää kokouksen alussa kussakin esityslistan kohdassa noudatettavan puheajan. Kokouksen aikana komitean puheenjohtaja päättää omasta tai jäsenen aloitteesta puheajan rajoittamisesta.

| 3. | Yleisistä tai erityisistä aiheista käytävien keskustelujen kohdalla puheenjohtaja voi työvaliokunnan esityksestä ehdottaa täysistunnolle, että käytettävä puheaika jaetaan poliittisten ryhmien ja maakohtaisten valtuuskuntien kesken. |
| --- | --- |

3.

Yleisistä tai erityisistä aiheista käytävien keskustelujen kohdalla puheenjohtaja voi työvaliokunnan esityksestä ehdottaa täysistunnolle, että käytettävä puheaika jaetaan poliittisten ryhmien ja maakohtaisten valtuuskuntien kesken.

| 4. | Puheaika on yleensä rajoitettu yhteen minuuttiin, jos puheenvuoro koskee pöytäkirjaa, työjärjestyshuomautusta taikka lopullisesti vahvistettavan esityslistan muuttamista. |
| --- | --- |

4.

Puheaika on yleensä rajoitettu yhteen minuuttiin, jos puheenvuoro koskee pöytäkirjaa, työjärjestyshuomautusta taikka lopullisesti vahvistettavan esityslistan muuttamista.

| 5. | Jos puhuja ylittää hänelle myönnetyn puheajan, komitean puheenjohtaja voi yhden huomautuksen annettuaan keskeyttää puheenvuoron. |
| --- | --- |

5.

Jos puhuja ylittää hänelle myönnetyn puheajan, komitean puheenjohtaja voi yhden huomautuksen annettuaan keskeyttää puheenvuoron.

| 6. | Jäsen voi tehdä keskustelun päättämistä koskevan esityksen, jonka komitean puheenjohtaja asettaa äänestykseen. |
| --- | --- |

6.

Jäsen voi tehdä keskustelun päättämistä koskevan esityksen, jonka komitean puheenjohtaja asettaa äänestykseen.

19   artikla

Puhujalista

| 1. | Puheenvuoroa pyytävien jäsenten nimet merkitään pyyntöjen esittämisjärjestyksessä puhujalistaan, jonka mukaisesti komitean puheenjohtaja myöntää puheenvuorot. Hän varmistaa mahdollisuuksien mukaan sen, että eri poliittisia näkökantoja ja eri maakohtaisia valtuuskuntia edustavat puhujat saavat vuorotellen puheenvuoron. |
| --- | --- |

1.

Puheenvuoroa pyytävien jäsenten nimet merkitään pyyntöjen esittämisjärjestyksessä puhujalistaan, jonka mukaisesti komitean puheenjohtaja myöntää puheenvuorot. Hän varmistaa mahdollisuuksien mukaan sen, että eri poliittisia näkökantoja ja eri maakohtaisia valtuuskuntia edustavat puhujat saavat vuorotellen puheenvuoron.

| 2. | Etusija voidaan kuitenkin antaa asiasta vastaavan valiokunnan esittelijälle sekä poliittisten ryhmien ja maakohtaisten valtuuskuntien edustajille, kun nämä haluavat puhua ryhmänsä tai valtuuskuntansa nimissä. |
| --- | --- |

2.

Etusija voidaan kuitenkin antaa asiasta vastaavan valiokunnan esittelijälle sekä poliittisten ryhmien ja maakohtaisten valtuuskuntien edustajille, kun nämä haluavat puhua ryhmänsä tai valtuuskuntansa nimissä.

| 3. | Kenelläkään ei ole oikeutta enempään kuin kahteen puheenvuoroon samasta aiheesta paitsi puheenjohtajan luvalla. Asianomaisten valiokuntien puheenjohtajille ja esittelijöille voidaan kuitenkin heidän pyynnöstään myöntää ylimääräinen puheenvuoro, jonka keston komitean puheenjohtaja määrää. |
| --- | --- |

3.

Kenelläkään ei ole oikeutta enempään kuin kahteen puheenvuoroon samasta aiheesta paitsi puheenjohtajan luvalla. Asianomaisten valiokuntien puheenjohtajille ja esittelijöille voidaan kuitenkin heidän pyynnöstään myöntää ylimääräinen puheenvuoro, jonka keston komitean puheenjohtaja määrää.

20   artikla

Työjärjestyshuomautus

| 1. | Jäsenelle tulee antaa puheenvuoro, jos hän haluaa esittää työjärjestyshuomautuksen tai kiinnittää puheenjohtajan huomion komitean työjärjestyksen laiminlyöntiin. Työjärjestyshuomautuksen tulee liittyä käsiteltävänä olevaan asiaan tai esityslistaan. |
| --- | --- |

1.

Jäsenelle tulee antaa puheenvuoro, jos hän haluaa esittää työjärjestyshuomautuksen tai kiinnittää puheenjohtajan huomion komitean työjärjestyksen laiminlyöntiin. Työjärjestyshuomautuksen tulee liittyä käsiteltävänä olevaan asiaan tai esityslistaan.

| 2. | Työjärjestyshuomautusta koskeva pyyntö on etusijalla kaikkiin muihin puheenvuoropyyntöihin nähden. |
| --- | --- |

2.

Työjärjestyshuomautusta koskeva pyyntö on etusijalla kaikkiin muihin puheenvuoropyyntöihin nähden.

| 3. | Komitean puheenjohtaja päättää työjärjestyshuomautuksessa esitetystä asiasta välittömästi työjärjestyksen määräysten mukaisesti ja ilmoittaa päätöksensä välittömästi sen jälkeen, kun työjärjestykseen on vedottu. Päätöksestä ei äänestetä. |
| --- | --- |

3.

Komitean puheenjohtaja päättää työjärjestyshuomautuksessa esitetystä asiasta välittömästi työjärjestyksen määräysten mukaisesti ja ilmoittaa päätöksensä välittömästi sen jälkeen, kun työjärjestykseen on vedottu. Päätöksestä ei äänestetä.

21   artikla

Päätösvaltaisuus

| 1. | Täysistunto on päätösvaltainen, jos enemmistö jäsenistä on läsnä. Päätösvaltaisuus todetaan, jos joku jäsenistä sitä vaatii ja jos vähintään viisitoista jäsentä äänestää päätösvaltaisuuden toteamisen puolesta. Jos päätösvaltaisuuden toteamista ei ole vaadittu, kukin äänestys on pätevä läsnäolijoiden lukumäärästä riippumatta. Puheenjohtaja voi keskeyttää istunnon enintään kymmeneksi minuutiksi ennen päätösvaltaisuuden toteamista. Päätösvaltaisuuden toteamista vaatineet jäsenet lasketaan läsnäolijoiksi, vaikka he eivät enää olisikaan istuntosalissa. Mikäli paikalla on alle viisitoista jäsentä, puheenjohtaja voi todeta, että kokous ei ole päätösvaltainen. |
| --- | --- |

1.

Täysistunto on päätösvaltainen, jos enemmistö jäsenistä on läsnä. Päätösvaltaisuus todetaan, jos joku jäsenistä sitä vaatii ja jos vähintään viisitoista jäsentä äänestää päätösvaltaisuuden toteamisen puolesta. Jos päätösvaltaisuuden toteamista ei ole vaadittu, kukin äänestys on pätevä läsnäolijoiden lukumäärästä riippumatta. Puheenjohtaja voi keskeyttää istunnon enintään kymmeneksi minuutiksi ennen päätösvaltaisuuden toteamista. Päätösvaltaisuuden toteamista vaatineet jäsenet lasketaan läsnäolijoiksi, vaikka he eivät enää olisikaan istuntosalissa. Mikäli paikalla on alle viisitoista jäsentä, puheenjohtaja voi todeta, että kokous ei ole päätösvaltainen.

| 2. | Jos todetaan, että istunto ei ole päätösvaltainen, kaikki äänestystä edellyttävät esityslistan kohdat siirretään seuraavaan kokouspäivään, jolloin täysistunto on siirrettyjen esityslistan kohtien osalta päätösvaltainen läsnä olevien jäsenten lukumäärästä riippumatta. Kaikki kokouksessa ennen päätösvaltaisuuden toteamista tehdyt päätökset tai syntyneet äänestystulokset säilyttävät pätevyytensä. |
| --- | --- |

2.

Jos todetaan, että istunto ei ole päätösvaltainen, kaikki äänestystä edellyttävät esityslistan kohdat siirretään seuraavaan kokouspäivään, jolloin täysistunto on siirrettyjen esityslistan kohtien osalta päätösvaltainen läsnä olevien jäsenten lukumäärästä riippumatta. Kaikki kokouksessa ennen päätösvaltaisuuden toteamista tehdyt päätökset tai syntyneet äänestystulokset säilyttävät pätevyytensä.

22   artikla

Äänestäminen

| 1. | Täysistunto päättää asioista annettujen äänten enemmistöllä, ellei työjärjestyksessä toisin määrätä. |
| --- | --- |

1.

Täysistunto päättää asioista annettujen äänten enemmistöllä, ellei työjärjestyksessä toisin määrätä.

| 2. | Kantansa voi ilmaista puolesta, vastaan tai pidättymällä äänestämästä. Enemmistöä laskettaessa huomioon otetaan vain puolesta ja vastaan annetut äänet. Jos äänet menevät tasan, teksti tai esitys, josta äänestettiin, katsotaan hylätyksi. |
| --- | --- |

2.

Kantansa voi ilmaista puolesta, vastaan tai pidättymällä äänestämästä. Enemmistöä laskettaessa huomioon otetaan vain puolesta ja vastaan annetut äänet. Jos äänet menevät tasan, teksti tai esitys, josta äänestettiin, katsotaan hylätyksi.

| 3. | Äänioikeus on henkilökohtainen oikeus. Jäsenet äänestävät kukin erikseen ja henkilökohtaisesti. |
| --- | --- |

3.

Äänioikeus on henkilökohtainen oikeus. Jäsenet äänestävät kukin erikseen ja henkilökohtaisesti.

| 4. | Jos ääntenlaskun tuloksen oikeellisuutta epäillään, äänestys voidaan uusia puheenjohtajan määräyksestä tai jos joku jäsenistä sitä vaatii ja jos vähintään viisitoista jäsentä äänestää äänestyksen uusimista koskevan vaatimuksen puolesta. |
| --- | --- |

4.

Jos ääntenlaskun tuloksen oikeellisuutta epäillään, äänestys voidaan uusia puheenjohtajan määräyksestä tai jos joku jäsenistä sitä vaatii ja jos vähintään viisitoista jäsentä äänestää äänestyksen uusimista koskevan vaatimuksen puolesta.

| 5. | Puheenjohtajan, poliittisen ryhmän tai vähintään 32 jäsenen ehdotuksesta, joka on tehtävä ennen lopullisen esityslistan hyväksymistä, täysistunto voi päättää, että yhdestä tai useammasta esityslistalla olevasta asiasta äänestetään nimiäänestyksellä, jonka tulos kirjataan täysistunnon pöytäkirjaan. Ellei täysistunto toisin päätä, nimiäänestystä ei käytetä muutosehdotuksista äänestettäessä. |
| --- | --- |

5.

Puheenjohtajan, poliittisen ryhmän tai vähintään 32 jäsenen ehdotuksesta, joka on tehtävä ennen lopullisen esityslistan hyväksymistä, täysistunto voi päättää, että yhdestä tai useammasta esityslistalla olevasta asiasta äänestetään nimiäänestyksellä, jonka tulos kirjataan täysistunnon pöytäkirjaan. Ellei täysistunto toisin päätä, nimiäänestystä ei käytetä muutosehdotuksista äänestettäessä.

| 6. | Puheenjohtajan, poliittisen ryhmän tai vähintään 32 jäsenen ehdotuksesta voidaan päättää toimittaa salainen äänestys, kun päätös koskee henkilökysymyksiä. |
| --- | --- |

6.

Puheenjohtajan, poliittisen ryhmän tai vähintään 32 jäsenen ehdotuksesta voidaan päättää toimittaa salainen äänestys, kun päätös koskee henkilökysymyksiä.

| 7. | Puheenjohtaja voi milloin tahansa päättää, että äänestys suoritetaan elektronisella äänestyslaitteistolla.
  Sähköisen äänestysjärjestelmän tallentaman tuloksen on oltava yleisön saatavilla täysistunnon jälkeen. |
| --- | --- |

7.

Puheenjohtaja voi milloin tahansa päättää, että äänestys suoritetaan elektronisella äänestyslaitteistolla.

Sähköisen äänestysjärjestelmän tallentaman tuloksen on oltava yleisön saatavilla täysistunnon jälkeen.

23   artikla

Muutosehdotusten jättäminen

| 1. | Vain jäsenet ja asianmukaisesti valtuutetut varajäsenet voivat tehdä muutosehdotuksia päätettäväksi esitettyihin asiakirjoihin noudattaen vaadittua muutosehdotusten jättämistapaa. Tämä koskee myös esittelijäksi nimettyä varajäsentä, jolla ei ole nimenomaista sijaisvaltuutusta, kun kyseessä on teksti, jonka esittelijä hän itse on.
  Oikeutta tehdä muutosehdotuksia voi yksittäisessä täysistunnossa käyttää joko jäsen tai hänen asianmukaisesti valtuutettu varajäsenensä. Ennen komitean jäsenyyden tai varajäsenyyden päättymistä tai valtuutuksen antamista tai perumista asianmukaisesti jätetyt muutosehdotukset säilyttävät pätevyytensä. |
| --- | --- |

1.

Vain jäsenet ja asianmukaisesti valtuutetut varajäsenet voivat tehdä muutosehdotuksia päätettäväksi esitettyihin asiakirjoihin noudattaen vaadittua muutosehdotusten jättämistapaa. Tämä koskee myös esittelijäksi nimettyä varajäsentä, jolla ei ole nimenomaista sijaisvaltuutusta, kun kyseessä on teksti, jonka esittelijä hän itse on.

Oikeutta tehdä muutosehdotuksia voi yksittäisessä täysistunnossa käyttää joko jäsen tai hänen asianmukaisesti valtuutettu varajäsenensä. Ennen komitean jäsenyyden tai varajäsenyyden päättymistä tai valtuutuksen antamista tai perumista asianmukaisesti jätetyt muutosehdotukset säilyttävät pätevyytensä.

| 2. | Päätettäväksi esitettyä asiakirjaa koskevia muutosehdotuksia voivat tehdä joko poliittiset ryhmät tai vähintään kuuden jäsenen tai asianmukaisesti valtuutetun varajäsenen muodostama ryhmä, jonka jäsenien nimet on mainittava, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 27 artiklan 1 kohdan soveltamista. Maakohtaiset valtuuskunnat, joissa on vähemmän kuin kuusi jäsentä, voivat tehdä muutosehdotuksia, kun niiden tekijöinä ovat valtuuskunnan kaikki jäsenet tai näiden asianmukaisesti valtuutetut varajäsenet ja kun niissä mainitaan heidän nimensä. |
| --- | --- |

2.

Päätettäväksi esitettyä asiakirjaa koskevia muutosehdotuksia voivat tehdä joko poliittiset ryhmät tai vähintään kuuden jäsenen tai asianmukaisesti valtuutetun varajäsenen muodostama ryhmä, jonka jäsenien nimet on mainittava, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 27 artiklan 1 kohdan soveltamista. Maakohtaiset valtuuskunnat, joissa on vähemmän kuin kuusi jäsentä, voivat tehdä muutosehdotuksia, kun niiden tekijöinä ovat valtuuskunnan kaikki jäsenet tai näiden asianmukaisesti valtuutetut varajäsenet ja kun niissä mainitaan heidän nimensä.

| 3. | Muutosehdotukset on toimitettava viimeistään täysistunnon avaamista edeltävänä yhdentenätoista työpäivänä kello 15.00:een mennessä. Heti kun muutosehdotukset on käännetty, mutta viimeistään neljä työpäivää ennen täysistunnon avaamista, niiden on oltava käytettävissä sähköisessä muodossa.
  Muutosehdotukset käännetään ensisijaisina ja toimitetaan esittelijälle, jotta tällä on mahdollisuus toimittaa esittelijän muutosehdotuksensa pääsihteeristöön vähintään kolme työpäivää ennen täysistunnon avaamista. Esittelijän tekemien muutosehdotusten tulee nimenomaisesti kytkeytyä yhteen tai useampaan 1 kohdassa tarkoitettuun muutosehdotukseen, jotka esittelijän on mainittava. Esittelijän tekemiin muutosehdotuksiin voi tutustua täysistunnon avaamista edeltävästä päivästä alkaen.
  Puheenjohtaja voi 15 artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa lyhentää muutosehdotusten jättämistä koskevan määräajan vähimmillään kolmeen työpäivään ennen täysistunnon avaamista. Määräaika ei koske 15 artiklan 6 kohdassa tarkoitettuihin kiireellisiin asioihin tehtyjä muutosehdotuksia. |
| --- | --- |

3.

Muutosehdotukset on toimitettava viimeistään täysistunnon avaamista edeltävänä yhdentenätoista työpäivänä kello 15.00:een mennessä. Heti kun muutosehdotukset on käännetty, mutta viimeistään neljä työpäivää ennen täysistunnon avaamista, niiden on oltava käytettävissä sähköisessä muodossa.

Muutosehdotukset käännetään ensisijaisina ja toimitetaan esittelijälle, jotta tällä on mahdollisuus toimittaa esittelijän muutosehdotuksensa pääsihteeristöön vähintään kolme työpäivää ennen täysistunnon avaamista. Esittelijän tekemien muutosehdotusten tulee nimenomaisesti kytkeytyä yhteen tai useampaan 1 kohdassa tarkoitettuun muutosehdotukseen, jotka esittelijän on mainittava. Esittelijän tekemiin muutosehdotuksiin voi tutustua täysistunnon avaamista edeltävästä päivästä alkaen.

Puheenjohtaja voi 15 artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa lyhentää muutosehdotusten jättämistä koskevan määräajan vähimmillään kolmeen työpäivään ennen täysistunnon avaamista. Määräaika ei koske 15 artiklan 6 kohdassa tarkoitettuihin kiireellisiin asioihin tehtyjä muutosehdotuksia.

| 4. | Kaikki muutosehdotukset jaetaan jäsenille ennen täysistunnon alkua. |
| --- | --- |

4.

Kaikki muutosehdotukset jaetaan jäsenille ennen täysistunnon alkua.

24   artikla

Muutosehdotusten käsittely

| 1. | Äänestyksessä sovelletaan seuraavaa menettelyä:






  a) | Ensiksi äänestetään luonnosasiakirjaan mahdollisesti tehdyistä muutosehdotuksista. Muutosehdotukset asetetaan etusijalle siihen tekstiin nähden, jota ne koskevat. |
| --- | --- | --- |

1.

Äänestyksessä sovelletaan seuraavaa menettelyä:

a)

Ensiksi äänestetään luonnosasiakirjaan mahdollisesti tehdyistä muutosehdotuksista. Muutosehdotukset asetetaan etusijalle siihen tekstiin nähden, jota ne koskevat.

| b) | Seuraavaksi äänestetään mahdollisesti muutetun tekstin sanamuodosta kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

b)

Seuraavaksi äänestetään mahdollisesti muutetun tekstin sanamuodosta kokonaisuudessaan.

| 2. | Äänestystä koskevat periaatteet






  a) | Kompromissiehdotukset
  Jos samaan päätettäväksi esitetyn asiakirjan osaan on ehdotettu yhtä tai useampaa muutosta, puheenjohtaja, esittelijä tai kyseisten muutosehdotusten tekijät voivat poikkeustapauksissa tehdä kompromissiehdotuksia. Kompromissiehdotukset asetetaan etusijalle äänestyksessä.
  Jos esittelijä tai kuka tahansa alkuperäisen muutosehdotuksen tekijöistä vastustaa ehdotettua kompromissimuutosta, siitä ei äänestetä. |
| --- | --- | --- |

2.

Äänestystä koskevat periaatteet

a)

Kompromissiehdotukset

Jos samaan päätettäväksi esitetyn asiakirjan osaan on ehdotettu yhtä tai useampaa muutosta, puheenjohtaja, esittelijä tai kyseisten muutosehdotusten tekijät voivat poikkeustapauksissa tehdä kompromissiehdotuksia. Kompromissiehdotukset asetetaan etusijalle äänestyksessä.

Jos esittelijä tai kuka tahansa alkuperäisen muutosehdotuksen tekijöistä vastustaa ehdotettua kompromissimuutosta, siitä ei äänestetä.

| b) | Äänestys useista muutosehdotuksista samanaikaisesti
  Puheenjohtaja voi ennen yksittäisen muutosehdotuksen hyväksymistä tai hylkäämistä päättää, että samanaikaisesti äänestetään useista muista muutosehdotuksista, joiden sisältö ja tarkoitusperät ovat samansuuntaiset. Kyseiset muutosehdotukset voivat koskea alkuperäisen tekstin eri osia. |
| --- | --- |

b)

Äänestys useista muutosehdotuksista samanaikaisesti

Puheenjohtaja voi ennen yksittäisen muutosehdotuksen hyväksymistä tai hylkäämistä päättää, että samanaikaisesti äänestetään useista muista muutosehdotuksista, joiden sisältö ja tarkoitusperät ovat samansuuntaiset. Kyseiset muutosehdotukset voivat koskea alkuperäisen tekstin eri osia.

| c) | Yhteenniputettu äänestys
  Esittelijä voi laatia omaa lausuntoluonnostaan koskevista muutosehdotuksista niiden ehdotusten luettelon, joiden hyväksymistä hän suosittaa (äänestyssuositus). Jos esittelijä on tehnyt äänestyssuosituksen, puheenjohtaja voi äänestyttää tietyistä äänestyssuosituksen käsittämistä muutosehdotuksista yhdessä (yhteenniputettu äänestys). Jokainen jäsen voi esittää äänestyssuositukseen vastalauseen, jossa on ilmoitettava, mistä muutosehdotuksista on äänestettävä erikseen. |
| --- | --- |

c)

Yhteenniputettu äänestys

Esittelijä voi laatia omaa lausuntoluonnostaan koskevista muutosehdotuksista niiden ehdotusten luettelon, joiden hyväksymistä hän suosittaa (äänestyssuositus). Jos esittelijä on tehnyt äänestyssuosituksen, puheenjohtaja voi äänestyttää tietyistä äänestyssuosituksen käsittämistä muutosehdotuksista yhdessä (yhteenniputettu äänestys). Jokainen jäsen voi esittää äänestyssuositukseen vastalauseen, jossa on ilmoitettava, mistä muutosehdotuksista on äänestettävä erikseen.

| d) | Kohta kohdalta -äänestys
  Esittelijä, poliittinen ryhmä, maakohtainen valtuuskunta tai kuka tahansa muutosehdotuksen tehneistä jäsenistä voi pyytää kohta kohdalta -äänestystä, jos äänestettävä teksti sisältää vähintään kaksi tekstikohtaa tai viittauksia vähintään kahteen aiheeseen tai se voidaan jakaa vähintään kahteen erilliseen osaan, joilla on oma merkityksensä ja/tai normatiivinen arvonsa.
  Asiaa koskeva pyyntö tulisi esittää vähintään tunti ennen täysistunnon alkua, ellei puheenjohtaja aseta muuta määräaikaa. Puheenjohtaja tekee pyyntöä koskevan päätöksen.
  Kohta kohdalta -äänestys ei ole hyväksyttävissä, jos kyseessä on kompromissiehdotus tai esittelijän tekemä muutosehdotus. |
| --- | --- |

d)

Kohta kohdalta -äänestys

Esittelijä, poliittinen ryhmä, maakohtainen valtuuskunta tai kuka tahansa muutosehdotuksen tehneistä jäsenistä voi pyytää kohta kohdalta -äänestystä, jos äänestettävä teksti sisältää vähintään kaksi tekstikohtaa tai viittauksia vähintään kahteen aiheeseen tai se voidaan jakaa vähintään kahteen erilliseen osaan, joilla on oma merkityksensä ja/tai normatiivinen arvonsa.

Asiaa koskeva pyyntö tulisi esittää vähintään tunti ennen täysistunnon alkua, ellei puheenjohtaja aseta muuta määräaikaa. Puheenjohtaja tekee pyyntöä koskevan päätöksen.

Kohta kohdalta -äänestys ei ole hyväksyttävissä, jos kyseessä on kompromissiehdotus tai esittelijän tekemä muutosehdotus.

| 3. | Äänestys muutosehdotuksista
  Muutosehdotuksista äänestetään koko tekstin numerointijärjestyksessä noudattaen seuraavaa etusijaistamista:






  — | kompromissiehdotukset, ellei joku alkuperäisten muutosehdotusten tekijöistä vastusta sitä |
| --- | --- | --- |

3.

Äänestys muutosehdotuksista

Muutosehdotuksista äänestetään koko tekstin numerointijärjestyksessä noudattaen seuraavaa etusijaistamista:

—

kompromissiehdotukset, ellei joku alkuperäisten muutosehdotusten tekijöistä vastusta sitä

| — | esittelijän tekemät muutosehdotukset |
| --- | --- |

—

esittelijän tekemät muutosehdotukset

| — | muut muutosehdotukset. |
| --- | --- |

—

muut muutosehdotukset.

Jos esittelijän tekemä muutosehdotus tai kompromissiehdotus hyväksytään, ne mitätöivät kaikki niiden pohjana olevat muutosehdotukset.

Kun eri jäsenet ovat esittäneet vähintään kaksi identtistä muutosehdotusta, niistä äänestetään yhtenä muutosehdotuksena.

| 4. | Jos samaan tekstikohtaan tehdään kaksi tai useampia toisensa kumoavia muutosehdotuksia, etusijalle asetetaan se, joka eroaa eniten alkuperäisestä tekstistä, ja siitä äänestetään ensin. |
| --- | --- |

4.

Jos samaan tekstikohtaan tehdään kaksi tai useampia toisensa kumoavia muutosehdotuksia, etusijalle asetetaan se, joka eroaa eniten alkuperäisestä tekstistä, ja siitä äänestetään ensin.

| 5. | Puheenjohtaja ilmoittaa ennen äänestystä, mitätöikö tietyn muutosehdotuksen hyväksyminen yhden tai useampia muita muutosehdotuksia joko siksi, että kyseiset samaa tekstikohtaa koskevat muutosehdotukset kumoavat toisensa, tai siksi, että ne aiheuttavat ristiriidan. Muutosehdotus katsotaan mitätöityneeksi, jos se on ristiriidassa samasta lausunnosta aiemmin suoritetun äänestyksen kanssa. Jos muutosehdotuksen tekijät kiistävät asiaa koskevan puheenjohtajan päätöksen, täysistunto päättää, äänestetäänkö kyseisestä muutosehdotuksesta. |
| --- | --- |

5.

Puheenjohtaja ilmoittaa ennen äänestystä, mitätöikö tietyn muutosehdotuksen hyväksyminen yhden tai useampia muita muutosehdotuksia joko siksi, että kyseiset samaa tekstikohtaa koskevat muutosehdotukset kumoavat toisensa, tai siksi, että ne aiheuttavat ristiriidan. Muutosehdotus katsotaan mitätöityneeksi, jos se on ristiriidassa samasta lausunnosta aiemmin suoritetun äänestyksen kanssa. Jos muutosehdotuksen tekijät kiistävät asiaa koskevan puheenjohtajan päätöksen, täysistunto päättää, äänestetäänkö kyseisestä muutosehdotuksesta.

| 6. | Jos teksti kokonaisuutena ei saa lopullisessa äänestyksessä annettujen äänten enemmistöä tuekseen, täysistunto päättää, palautetaanko lausuntoluonnos toimivaltaiseen valiokuntaan vai luovutaanko siitä. Lausunto katsotaan mitätöityneeksi, jos käsittelyn jatkamiseen ei ole toimielinten välisen aikataulun vuoksi enää aikaa. Komitean puheenjohtaja ilmoittaa lausuntoa pyytäneelle toimielimelle asiasta.
  Jos lausunto palautetaan toimivaltaiseen valiokuntaan, valiokunnan tulee valita jokin seuraavista vaihtoehdoista:






  — | Valiokunta esittää lausuntoluonnoksen uudestaan käsiteltäväksi ja hyväksyttäväksi sellaisena kuin se on muutettuna täysistunnossa hyväksytyillä muutosehdotuksilla. |
| --- | --- | --- |

6.

Jos teksti kokonaisuutena ei saa lopullisessa äänestyksessä annettujen äänten enemmistöä tuekseen, täysistunto päättää, palautetaanko lausuntoluonnos toimivaltaiseen valiokuntaan vai luovutaanko siitä. Lausunto katsotaan mitätöityneeksi, jos käsittelyn jatkamiseen ei ole toimielinten välisen aikataulun vuoksi enää aikaa. Komitean puheenjohtaja ilmoittaa lausuntoa pyytäneelle toimielimelle asiasta.

Jos lausunto palautetaan toimivaltaiseen valiokuntaan, valiokunnan tulee valita jokin seuraavista vaihtoehdoista:

—

Valiokunta esittää lausuntoluonnoksen uudestaan käsiteltäväksi ja hyväksyttäväksi sellaisena kuin se on muutettuna täysistunnossa hyväksytyillä muutosehdotuksilla.

| — | Valiokunta nimeää uuden esittelijän ja käynnistää niin ollen lausunnonlaadintaprosessin uudelleen. |
| --- | --- |

—

Valiokunta nimeää uuden esittelijän ja käynnistää niin ollen lausunnonlaadintaprosessin uudelleen.

| — | Valiokunta päättää olla laatimatta lausuntoa. |
| --- | --- |

—

Valiokunta päättää olla laatimatta lausuntoa.

25   artikla

Lopullisen tekstin yhtenäisyys

Jos lopullisen tekstin yhtenäisyys kärsii sellaisen muutosehdotuksen hyväksymisen johdosta, jonka mitätöitymisestä ei ole ilmoitettu 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti tai joka edellyttää muiden asiaankuuluvien tekstijaksojen muuttamista vastaavanlaisesti, komitean hallinto tekee poliittisia ryhmiä, esittelijää ja asianomaisten muutosehdotusten tekijöitä kuultuaan tekstiin muutoksia lopullisen tekstin yhtenäisyyden palauttamiseksi. Tekstiin mahdollisesti tehtävät muutokset tulee rajata vain ehdottomasti tarpeellisiin, yhtenäisyyden edellyttämiin muutoksiin. Jäsenille tiedotetaan kaikista tehdyistä muutoksista.

26   artikla

Kiireelliset lausunnot

Kiireellisissä tapauksissa, joissa normaalimenettelyin ei voida noudattaa neuvoston, komission tai Euroopan parlamentin asettamaa määräaikaa mutta vastaava valiokunta on hyväksynyt lausuntoluonnoksen yksimielisesti, puheenjohtaja toimittaa sen neuvoston, komission ja Euroopan parlamentin tietoon. Lausuntoluonnos käsitellään muuttamattomana seuraavassa täysistunnossa. Kaikkiin tällaisia lausuntoja koskeviin asiakirjoihin on merkittävä, että kyseisessä tapauksessa sovelletaan kiireellisyysmenettelyä.

27   artikla

Yksinkertaistettu menettely

| 1. | Lausunto- tai selvitysluonnos, joka on hyväksytty valiokunnassa yksimielisesti, annetaan täysistunnon hyväksyttäväksi sellaisenaan, paitsi jos vähintään 32 jäsentä tai asianmukaisesti valtuutettua sijaista tai poliittinen ryhmä on esittänyt siihen muutosta 23 artiklan 3 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti. Tässä tapauksessa muutosehdotus käsitellään täysistunnossa. Esittelijä esittelee lausunto- tai selvitysluonnoksen täysistunnossa, ja siitä voidaan käydä keskustelu. Se toimitetaan jäsenille yhdessä esityslistan kanssa. |
| --- | --- |

1.

Lausunto- tai selvitysluonnos, joka on hyväksytty valiokunnassa yksimielisesti, annetaan täysistunnon hyväksyttäväksi sellaisenaan, paitsi jos vähintään 32 jäsentä tai asianmukaisesti valtuutettua sijaista tai poliittinen ryhmä on esittänyt siihen muutosta 23 artiklan 3 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti. Tässä tapauksessa muutosehdotus käsitellään täysistunnossa. Esittelijä esittelee lausunto- tai selvitysluonnoksen täysistunnossa, ja siitä voidaan käydä keskustelu. Se toimitetaan jäsenille yhdessä esityslistan kanssa.

| 2. | Jos valiokunta katsoo, että asiakirja, josta on pyydetty lausuntoa tai selvitystä, ei anna aihetta alueiden komitean kannanottoon tai muutosehdotuksiin, se voi ehdottaa, ettei varauksia esitetä. Ehdotus annetaan täysistunnon hyväksyttäväksi ilman keskustelua. |
| --- | --- |

2.

Jos valiokunta katsoo, että asiakirja, josta on pyydetty lausuntoa tai selvitystä, ei anna aihetta alueiden komitean kannanottoon tai muutosehdotuksiin, se voi ehdottaa, ettei varauksia esitetä. Ehdotus annetaan täysistunnon hyväksyttäväksi ilman keskustelua.

28   artikla

Täysistunnon päättäminen

Ennen täysistunnon päättämistä puheenjohtaja ilmoittaa seuraavan istunnon paikan ja ajankohdan sekä mahdollisesti tiedossa olevat esityslistan kohdat.

29   artikla

Tunnukset

| 1. | Komitea tunnustaa ja omaksuu seuraavat unionin tunnukset:






  a) | lippu, jossa on sinisellä pohjalla kahdentoista kultaisen tähden muodostama ympyrä |
| --- | --- | --- |

1.

Komitea tunnustaa ja omaksuu seuraavat unionin tunnukset:

a)

lippu, jossa on sinisellä pohjalla kahdentoista kultaisen tähden muodostama ympyrä

| b) | hymni, jonka perustana on ”Oodi ilolle” Ludwig van Beethovenin yhdeksännestä sinfoniasta |
| --- | --- |

b)

hymni, jonka perustana on ”Oodi ilolle” Ludwig van Beethovenin yhdeksännestä sinfoniasta

| c) | tunnuslause, joka on ”Moninaisuudessaan yhtenäinen”. |
| --- | --- |

c)

tunnuslause, joka on ”Moninaisuudessaan yhtenäinen”.

| 2. | Komitea viettää Eurooppa-päivää toukokuun 9. päivänä. |
| --- | --- |

2.

Komitea viettää Eurooppa-päivää toukokuun 9. päivänä.

| 3. | Lippua käytetään kaikissa alueiden komitean rakennuksissa ja virallisissa tilaisuuksissa. |
| --- | --- |

3.

Lippua käytetään kaikissa alueiden komitean rakennuksissa ja virallisissa tilaisuuksissa.

| 4. | Hymni esitetään kunkin järjestäytymisistunnon ja muiden juhlaistuntojen alussa etenkin, kun toivotetaan tervetulleiksi valtion- tai hallitusten päämiehiä tai vastaanotetaan unionin laajentumisen jälkeen komiteaan liittyviä uusia jäseniä. |
| --- | --- |

4.

Hymni esitetään kunkin järjestäytymisistunnon ja muiden juhlaistuntojen alussa etenkin, kun toivotetaan tervetulleiksi valtion- tai hallitusten päämiehiä tai vastaanotetaan unionin laajentumisen jälkeen komiteaan liittyviä uusia jäseniä.

3   LUKU

Työvaliokunta ja komitean puheenjohtaja

30   artikla

Työvaliokunnan kokoonpano

Työvaliokunnan muodostavat

| a) | puheenjohtaja |
| --- | --- |

a)

puheenjohtaja

| b) | ensimmäinen varapuheenjohtaja |
| --- | --- |

b)

ensimmäinen varapuheenjohtaja

| c) | yksi varapuheenjohtaja kustakin jäsenvaltiosta |
| --- | --- |

c)

yksi varapuheenjohtaja kustakin jäsenvaltiosta

| d) | 28 muuta jäsentä |
| --- | --- |

d)

28 muuta jäsentä

| e) | poliittisten ryhmien puheenjohtajat. |
| --- | --- |

e)

poliittisten ryhmien puheenjohtajat.

Puheenjohtajan, ensimmäisen varapuheenjohtajan ja poliittisten ryhmien puheenjohtajien lisäksi kustakin maakohtaisesta valtuuskunnasta työvaliokuntaan valittavien jäsenten määrä on seuraava:

| — | kolme jäsentä: Saksa, Espanja, Ranska, Italia, Puola, Yhdistynyt kuningaskunta |
| --- | --- |

—

kolme jäsentä: Saksa, Espanja, Ranska, Italia, Puola, Yhdistynyt kuningaskunta

| — | kaksi jäsentä: Belgia, Bulgaria, Kroatia, Tšekki, Tanska, Kreikka, Irlanti, Liettua, Unkari, Alankomaat, Itävalta, Portugali, Romania, Slovakia, Suomi, Ruotsi |
| --- | --- |

—

kaksi jäsentä: Belgia, Bulgaria, Kroatia, Tšekki, Tanska, Kreikka, Irlanti, Liettua, Unkari, Alankomaat, Itävalta, Portugali, Romania, Slovakia, Suomi, Ruotsi

| — | yksi jäsen: Viro, Kypros, Latvia, Luxemburg, Malta, Slovenia. |
| --- | --- |

—

yksi jäsen: Viro, Kypros, Latvia, Luxemburg, Malta, Slovenia.

31   artikla

Työvaliokunnan jäsenten sijaiset

| 1. | Kukin maakohtainen valtuuskunta nimeää keskuudestaan työvaliokunnan jäsenilleen, puheenjohtajaa ja ensimmäistä varapuheenjohtajaa lukuun ottamatta, jäsenen tai varajäsenen henkilökohtaiseksi sijaiseksi. |
| --- | --- |

1.

Kukin maakohtainen valtuuskunta nimeää keskuudestaan työvaliokunnan jäsenilleen, puheenjohtajaa ja ensimmäistä varapuheenjohtajaa lukuun ottamatta, jäsenen tai varajäsenen henkilökohtaiseksi sijaiseksi.

| 2. | Kukin poliittinen ryhmä nimeää keskuudestaan puheenjohtajalleen jäsenen tai varajäsenen henkilökohtaiseksi sijaiseksi. |
| --- | --- |

2.

Kukin poliittinen ryhmä nimeää keskuudestaan puheenjohtajalleen jäsenen tai varajäsenen henkilökohtaiseksi sijaiseksi.

| 3. | Henkilökohtaisella sijaisella on kokouksissa läsnäolo-, puhe- ja äänioikeus vain hänen edustaessaan nimenomaista työvaliokunnan jäsentä. Äänioikeuden siirrosta tulee ilmoittaa pääsihteerille ennen kyseistä kokousta, vaaditun ilmoitusmenettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Henkilökohtaisella sijaisella on kokouksissa läsnäolo-, puhe- ja äänioikeus vain hänen edustaessaan nimenomaista työvaliokunnan jäsentä. Äänioikeuden siirrosta tulee ilmoittaa pääsihteerille ennen kyseistä kokousta, vaaditun ilmoitusmenettelyn mukaisesti.

32   artikla

Vaalimääräykset

| 1. | Täysistunto valitsee työvaliokunnan kahdeksi ja puoleksi vuodeksi. |
| --- | --- |

1.

Täysistunto valitsee työvaliokunnan kahdeksi ja puoleksi vuodeksi.

| 2. | Vaalit toimitetaan 11 ja 12 artiklan mukaisesti ikäpuheenjohtajan johdolla. Tieto ehdokkaaksi asettumisesta tulee toimittaa pääsihteerille kirjallisesti vähintään tunti ennen täysistunnon alkua. Vaalit voidaan toimittaa vasta 21 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetun päätösvaltaisuuden toteamisen jälkeen. |
| --- | --- |

2.

Vaalit toimitetaan 11 ja 12 artiklan mukaisesti ikäpuheenjohtajan johdolla. Tieto ehdokkaaksi asettumisesta tulee toimittaa pääsihteerille kirjallisesti vähintään tunti ennen täysistunnon alkua. Vaalit voidaan toimittaa vasta 21 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetun päätösvaltaisuuden toteamisen jälkeen.

33   artikla

Puheenjohtajan ja ensimmäisen varapuheenjohtajan vaali

| 1. | Ennen vaalia ehdokkaat puheenjohtajan ja ensimmäisen varapuheenjohtajan tehtävään voivat käyttää täysistunnossa lyhyen puheenvuoron. Puheaika on kaikille sama, ja sen vahvistaa väliaikainen puheenjohtaja. |
| --- | --- |

1.

Ennen vaalia ehdokkaat puheenjohtajan ja ensimmäisen varapuheenjohtajan tehtävään voivat käyttää täysistunnossa lyhyen puheenvuoron. Puheaika on kaikille sama, ja sen vahvistaa väliaikainen puheenjohtaja.

| 2. | Puheenjohtajan ja ensimmäisen varapuheenjohtajan vaali toimitetaan erikseen. Heidät valitaan, jos he saavat tuekseen enemmistön annetuista äänistä. |
| --- | --- |

2.

Puheenjohtajan ja ensimmäisen varapuheenjohtajan vaali toimitetaan erikseen. Heidät valitaan, jos he saavat tuekseen enemmistön annetuista äänistä.

| 3. | Äänestyksessä hyväksytään puoltoäänet ja äänestämästä pidättyminen. Enemmistöä laskettaessa otetaan huomioon vain puoltoäänet. |
| --- | --- |

3.

Äänestyksessä hyväksytään puoltoäänet ja äänestämästä pidättyminen. Enemmistöä laskettaessa otetaan huomioon vain puoltoäänet.

| 4. | Jos kukaan ehdokkaista ei ensimmäisellä äänestyskierroksella saa tuekseen enemmistöä, järjestetään toinen äänestyskierros, jolloin valituksi tulee se ehdokas, joka on saanut eniten annettuja ääniä. Äänten mennessä tasan ratkaisee arpa. |
| --- | --- |

4.

Jos kukaan ehdokkaista ei ensimmäisellä äänestyskierroksella saa tuekseen enemmistöä, järjestetään toinen äänestyskierros, jolloin valituksi tulee se ehdokas, joka on saanut eniten annettuja ääniä. Äänten mennessä tasan ratkaisee arpa.

34   artikla

Jäsenten valitseminen työvaliokuntaan

| 1. | Niiden maakohtaisten valtuuskuntien ehdokkaista, jotka ovat asettaneet vain yhden ehdokkaan niille varatuille paikoille, voidaan laatia yhteislista. Lista voidaan hyväksyä yhdellä äänestyskierroksella, jos se saa tuekseen enemmistön annetuista äänistä.
  Jos yhteistä ehdokaslistaa ei hyväksytä tai maakohtaisia ehdokkaita on asetettu enemmän kuin kyseiselle valtuuskunnalle on työvaliokunnassa varattu paikkoja, kullekin paikalle valittavasta jäsenestä äänestetään erikseen; tällöin sovelletaan puheenjohtajan ja ensimmäisen varapuheenjohtajan vaalia koskevia määräyksiä 32 artiklan ja 33 artiklan 2–4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Niiden maakohtaisten valtuuskuntien ehdokkaista, jotka ovat asettaneet vain yhden ehdokkaan niille varatuille paikoille, voidaan laatia yhteislista. Lista voidaan hyväksyä yhdellä äänestyskierroksella, jos se saa tuekseen enemmistön annetuista äänistä.

Jos yhteistä ehdokaslistaa ei hyväksytä tai maakohtaisia ehdokkaita on asetettu enemmän kuin kyseiselle valtuuskunnalle on työvaliokunnassa varattu paikkoja, kullekin paikalle valittavasta jäsenestä äänestetään erikseen; tällöin sovelletaan puheenjohtajan ja ensimmäisen varapuheenjohtajan vaalia koskevia määräyksiä 32 artiklan ja 33 artiklan 2–4 kohdan mukaisesti.

| 2. | Poliittisten ryhmien puheenjohtajikseen valitsemat jäsenet ovat myös työvaliokunnan jäseniä. |
| --- | --- |

2.

Poliittisten ryhmien puheenjohtajikseen valitsemat jäsenet ovat myös työvaliokunnan jäseniä.

35   artikla

Sijaisten valitseminen

Työvaliokunnan jäsenen valinnan yhteydessä hänelle valitaan myös henkilökohtainen sijainen.

36   artikla

Lisävaalit vapautuneiden työvaliokuntapaikkojen täyttämiseksi

Kun työvaliokunnan jäsenen tai hänen henkilökohtaisen sijaisensa jäsenyys komiteassa päättyy, tai hän eroaa työvaliokunnasta, vapautuva paikka täytetään jäljellä olevaksi toimikaudeksi 30–35 artiklan mukaisesti. Lisävaalit vapautuneen työvaliokuntapaikan täyttämiseksi järjestetään täysistunnossa puheenjohtajan tai hänen sijaisensa johdolla 39 artiklan 3 kohdan määräyksiä noudattaen.

37   artikla

Työvaliokunnan tehtävät

Työvaliokunnan tehtävät ovat seuraavat:

| a) | poliittisen ohjelman laatiminen ja esittäminen täysistunnolle työvaliokunnan toimikauden alussa ja ohjelman toteuttamisen seuranta; työvaliokunta antaa toimikautensa lopussa täysistunnolle selonteon poliittisen ohjelmansa toteuttamisesta |
| --- | --- |

a)

poliittisen ohjelman laatiminen ja esittäminen täysistunnolle työvaliokunnan toimikauden alussa ja ohjelman toteuttamisen seuranta; työvaliokunta antaa toimikautensa lopussa täysistunnolle selonteon poliittisen ohjelmansa toteuttamisesta

| b) | täysistunnon ja valiokuntien työskentelyn organisointi ja koordinointi |
| --- | --- |

b)

täysistunnon ja valiokuntien työskentelyn organisointi ja koordinointi

| c) | valiokuntien vuotuisten työohjelmien hyväksyminen niiden esityksestä |
| --- | --- |

c)

valiokuntien vuotuisten työohjelmien hyväksyminen niiden esityksestä

| d) | yleisvastuu taloudellisista, organisatorisista ja hallinnollisista asioista, jotka koskevat jäseniä ja varajäseniä; komitean, sen pääsihteeristön ja komitean elinten sisäinen organisaatio, organisaatiokaavio mukaan luettuna |
| --- | --- |

d)

yleisvastuu taloudellisista, organisatorisista ja hallinnollisista asioista, jotka koskevat jäseniä ja varajäseniä; komitean, sen pääsihteeristön ja komitean elinten sisäinen organisaatio, organisaatiokaavio mukaan luettuna

| e) | mahdollisuus






  — | perustaa jäsentensä tai komitean jäsenten keskuudesta työryhmiä avukseen erityistapauksissa; työryhmissä voi olla enintään kaksitoista jäsentä |
| --- | --- | --- |

e)

mahdollisuus

—

perustaa jäsentensä tai komitean jäsenten keskuudesta työryhmiä avukseen erityistapauksissa; työryhmissä voi olla enintään kaksitoista jäsentä

| — | kutsua kokouksiinsa muita komitean jäseniä heidän asiantuntemuksensa tai tehtäviensä perusteella sekä myös ulkopuolisia henkilöitä |
| --- | --- |

—

kutsua kokouksiinsa muita komitean jäseniä heidän asiantuntemuksensa tai tehtäviensä perusteella sekä myös ulkopuolisia henkilöitä

| f) | pääsihteerin sekä 73 artiklassa tarkoitettujen virkamiesten ja muun henkilöstön palvelukseen ottaminen |
| --- | --- |

f)

pääsihteerin sekä 73 artiklassa tarkoitettujen virkamiesten ja muun henkilöstön palvelukseen ottaminen

| g) | komitean tuloista ja menoista laaditun ennakkoarvion esittäminen täysistunnolle 75 artiklan mukaisesti |
| --- | --- |

g)

komitean tuloista ja menoista laaditun ennakkoarvion esittäminen täysistunnolle 75 artiklan mukaisesti

| h) | lupien myöntäminen kokousten pitämiseksi komitean tavanomaisen toimipaikan ulkopuolella |
| --- | --- |

h)

lupien myöntäminen kokousten pitämiseksi komitean tavanomaisen toimipaikan ulkopuolella

| i) | työryhmien, alueiden komitean ja jäsenehdokasvaltioiden sekakomiteoiden ja muiden sellaisten poliittisten elinten, joihin komitean jäsenet osallistuvat, muodostamista ja työskentelytapaa koskevien määräysten antaminen.
  Neuvoa-antavat sekakomiteat muodostetaan jäsenehdokasvaltioiden paikallis- ja aluetason edustajien kanssa vakautus- ja assosiaatiosopimuksen määräysten perusteella.
  Jäsenehdokasvaltion hallitus nimeää virallisesti maataan edustavat sekakomiteoiden jäsenet edustamaan paikallis- ja alueyhteisöjään. Päätökset tehdään sekakomiteoissa yhteisesti kumppanimaiden edustajien kanssa, ja alueiden komitea ja kumppanimaa jakavat puheenjohtajuuden.
  Neuvoa-antavien sekakomiteoiden tulisi antaa selvityksiä ja suosituksia sellaisista kysymyksistä, joilla on laajentumisprosessissa merkitystä paikallisviranomaisille. Selvitykset voidaan osoittaa myös assosiaationeuvostolle. |
| --- | --- |

i)

työryhmien, alueiden komitean ja jäsenehdokasvaltioiden sekakomiteoiden ja muiden sellaisten poliittisten elinten, joihin komitean jäsenet osallistuvat, muodostamista ja työskentelytapaa koskevien määräysten antaminen.

Neuvoa-antavat sekakomiteat muodostetaan jäsenehdokasvaltioiden paikallis- ja aluetason edustajien kanssa vakautus- ja assosiaatiosopimuksen määräysten perusteella.

Jäsenehdokasvaltion hallitus nimeää virallisesti maataan edustavat sekakomiteoiden jäsenet edustamaan paikallis- ja alueyhteisöjään. Päätökset tehdään sekakomiteoissa yhteisesti kumppanimaiden edustajien kanssa, ja alueiden komitea ja kumppanimaa jakavat puheenjohtajuuden.

Neuvoa-antavien sekakomiteoiden tulisi antaa selvityksiä ja suosituksia sellaisista kysymyksistä, joilla on laajentumisprosessissa merkitystä paikallisviranomaisille. Selvitykset voidaan osoittaa myös assosiaationeuvostolle.

| j) | Jos täysistunto ei pysty päättämään asiasta määräajassa, päätöksen tekeminen joko komitean puheenjohtajan tai 58 ja 59 artiklan mukaisesti toimivan toimivaltaisen valiokunnan esittämästä ehdotuksesta kanteen nostamiseksi Euroopan unionin tuomioistuimessa tai väliintulohakemuksen esittämiseksi sille. Päätös tehdään 38 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetun päätösvaltaisuuden toteamisen jälkeen ja annettujen äänten enemmistöllä. Kun päätös asiasta on tehty, komitean puheenjohtaja panee kanteen vireille komitean puolesta ja esittää kanteen jatkamisen täysistunnon päätettäväksi seuraavassa istunnossa. Jos täysistunto 21 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetun päätösvaltaisuuden toteamisen jälkeen asettuu 13 artiklan g kohdassa vaadittavalla enemmistöllä vastustamaan kannetta, komitean puheenjohtaja peruuttaa sen. |
| --- | --- |

j)

Jos täysistunto ei pysty päättämään asiasta määräajassa, päätöksen tekeminen joko komitean puheenjohtajan tai 58 ja 59 artiklan mukaisesti toimivan toimivaltaisen valiokunnan esittämästä ehdotuksesta kanteen nostamiseksi Euroopan unionin tuomioistuimessa tai väliintulohakemuksen esittämiseksi sille. Päätös tehdään 38 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetun päätösvaltaisuuden toteamisen jälkeen ja annettujen äänten enemmistöllä. Kun päätös asiasta on tehty, komitean puheenjohtaja panee kanteen vireille komitean puolesta ja esittää kanteen jatkamisen täysistunnon päätettäväksi seuraavassa istunnossa. Jos täysistunto 21 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetun päätösvaltaisuuden toteamisen jälkeen asettuu 13 artiklan g kohdassa vaadittavalla enemmistöllä vastustamaan kannetta, komitean puheenjohtaja peruuttaa sen.

38   artikla

Työvaliokunnan kokoonkutsuminen, päätösvaltaisuus ja päätöksenteko

| 1. | Puheenjohtaja kutsuu työvaliokunnan kokoon ja päättää kokouksen ajankohdasta ja esityslistasta yhteisymmärryksessä ensimmäisen varapuheenjohtajan kanssa. Työvaliokunta kokoontuu vähintään kerran neljännesvuosittain tai 14 päivän kuluessa vähintään neljäsosan työvaliokunnan jäsenistä yhdessä kirjallisesti esittämän vaatimuksen vastaanottamisesta. |
| --- | --- |

1.

Puheenjohtaja kutsuu työvaliokunnan kokoon ja päättää kokouksen ajankohdasta ja esityslistasta yhteisymmärryksessä ensimmäisen varapuheenjohtajan kanssa. Työvaliokunta kokoontuu vähintään kerran neljännesvuosittain tai 14 päivän kuluessa vähintään neljäsosan työvaliokunnan jäsenistä yhdessä kirjallisesti esittämän vaatimuksen vastaanottamisesta.

| 2. | Työvaliokunta on päätösvaltainen, kun vähintään puolet sen jäsenistä on läsnä. Päätösvaltaisuus todetaan, jos joku jäsenistä sitä vaatii ja jos vähintään kuusi jäsentä äänestää vaatimuksen puolesta. Jos päätösvaltaisuuden toteamista ei ole vaadittu, kukin äänestys on pätevä läsnäolijoiden lukumäärästä riippumatta. Jos todetaan, että kokous ei ole päätösvaltainen, työvaliokunta voi jatkaa käsittelyä, mutta äänestykset siirretään seuraavaan kokoukseen. |
| --- | --- |

2.

Työvaliokunta on päätösvaltainen, kun vähintään puolet sen jäsenistä on läsnä. Päätösvaltaisuus todetaan, jos joku jäsenistä sitä vaatii ja jos vähintään kuusi jäsentä äänestää vaatimuksen puolesta. Jos päätösvaltaisuuden toteamista ei ole vaadittu, kukin äänestys on pätevä läsnäolijoiden lukumäärästä riippumatta. Jos todetaan, että kokous ei ole päätösvaltainen, työvaliokunta voi jatkaa käsittelyä, mutta äänestykset siirretään seuraavaan kokoukseen.

| 3. | Työvaliokunta tekee päätöksensä annettujen äänten enemmistöllä, ellei tässä työjärjestyksessä toisin määrätä. Asiassa noudatetaan 22 artiklan 2 ja 6 kohtaa. |
| --- | --- |

3.

Työvaliokunta tekee päätöksensä annettujen äänten enemmistöllä, ellei tässä työjärjestyksessä toisin määrätä. Asiassa noudatetaan 22 artiklan 2 ja 6 kohtaa.

| 4. | Työvaliokunnan päätöksen valmistelemiseksi puheenjohtaja voi antaa pääsihteerin tehtäväksi laatia kutakin käsittelyyn tulevaa asiaa koskevat asiakirjat ja päätössuositukset, jotka liitetään esityslistaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 40 artiklan 4 kohdan b alakohdan soveltamista. |
| --- | --- |

4.

Työvaliokunnan päätöksen valmistelemiseksi puheenjohtaja voi antaa pääsihteerin tehtäväksi laatia kutakin käsittelyyn tulevaa asiaa koskevat asiakirjat ja päätössuositukset, jotka liitetään esityslistaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 40 artiklan 4 kohdan b alakohdan soveltamista.

| 5. | Asiakirjat on asetettava jäsenten saataville sähköisessä muodossa vähintään 10 päivää ennen kokouksen alkua. Työvaliokunnan asiakirjoja koskevien muutosehdotusten on oltava pääsihteerillä vähintään kaksi työpäivää ennen työvaliokunnan kokouksen alkua siten, että ne on jätetty vaadittuja menettelyjä noudattaen, ja heti kun ne on käännetty, ne on asetettava saataville sähköisessä muodossa. |
| --- | --- |

5.

Asiakirjat on asetettava jäsenten saataville sähköisessä muodossa vähintään 10 päivää ennen kokouksen alkua. Työvaliokunnan asiakirjoja koskevien muutosehdotusten on oltava pääsihteerillä vähintään kaksi työpäivää ennen työvaliokunnan kokouksen alkua siten, että ne on jätetty vaadittuja menettelyjä noudattaen, ja heti kun ne on käännetty, ne on asetettava saataville sähköisessä muodossa.

| 6. | Puheenjohtaja voi käyttää kirjallista menettelyä poikkeuksellisissa tapauksissa hyväksynnän saamiseksi muulle kuin henkilöitä koskevalle päätökselle. Puheenjohtaja osoittaa tällöin jäsenille asiaa koskevan päätösehdotuksen ja pyytää heitä esittämään mahdolliset vastustavat huomautuksensa kirjallisesti viiden työpäivän kuluessa. Päätös katsotaan hyväksytyksi, ellei vähintään kuusi jäsentä esitä vastustavaa huomautusta. |
| --- | --- |

6.

Puheenjohtaja voi käyttää kirjallista menettelyä poikkeuksellisissa tapauksissa hyväksynnän saamiseksi muulle kuin henkilöitä koskevalle päätökselle. Puheenjohtaja osoittaa tällöin jäsenille asiaa koskevan päätösehdotuksen ja pyytää heitä esittämään mahdolliset vastustavat huomautuksensa kirjallisesti viiden työpäivän kuluessa. Päätös katsotaan hyväksytyksi, ellei vähintään kuusi jäsentä esitä vastustavaa huomautusta.

39   artikla

Puheenjohtaja

| 1. | Puheenjohtaja johtaa komitean työskentelyä. |
| --- | --- |

1.

Puheenjohtaja johtaa komitean työskentelyä.

| 2. | Puheenjohtaja edustaa komiteaa. Hän voi siirtää valtuutensa toiselle. |
| --- | --- |

2.

Puheenjohtaja edustaa komiteaa. Hän voi siirtää valtuutensa toiselle.

| 3. | Jos puheenjohtaja ei ole läsnä tai on estynyt, hänen sijaisenaan toimii ensimmäinen varapuheenjohtaja; jos tämä ei ole läsnä tai on estynyt, puheenjohtajan sijaisena toimii joku muista varapuheenjohtajista. |
| --- | --- |

3.

Jos puheenjohtaja ei ole läsnä tai on estynyt, hänen sijaisenaan toimii ensimmäinen varapuheenjohtaja; jos tämä ei ole läsnä tai on estynyt, puheenjohtajan sijaisena toimii joku muista varapuheenjohtajista.

40   artikla

Talous- ja hallintoasiain komissio

| 1. | Työvaliokunta perustaa 37 artiklan mukaisesti neuvoa-antavan talous- ja hallintoasiain komission, jonka puheenjohtajana toimii joku työvaliokunnan jäsenistä. |
| --- | --- |

1.

Työvaliokunta perustaa 37 artiklan mukaisesti neuvoa-antavan talous- ja hallintoasiain komission, jonka puheenjohtajana toimii joku työvaliokunnan jäsenistä.

| 2. | Kokousajankohdasta ja esityslistasta päättää puheenjohtaja yhteisymmärryksessä ensimmäisen varapuheenjohtajan kanssa. |
| --- | --- |

2.

Kokousajankohdasta ja esityslistasta päättää puheenjohtaja yhteisymmärryksessä ensimmäisen varapuheenjohtajan kanssa.

| 3. | Talous- ja hallintoasiain komissio voi nimetä jäsentensä keskuudesta edustajan, joka avustaa sen puheenjohtajaa raportoitaessa tälle osoitetuista tehtävistä työvaliokunnalle. |
| --- | --- |

3.

Talous- ja hallintoasiain komissio voi nimetä jäsentensä keskuudesta edustajan, joka avustaa sen puheenjohtajaa raportoitaessa tälle osoitetuista tehtävistä työvaliokunnalle.

| 4. | Talous- ja hallintoasiain komission tehtävät ovat seuraavat:






  a) | pääsihteerin esittämän, komitean tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvion käsittely ja hyväksyminen 75 artiklan mukaisesti |
| --- | --- | --- |

4.

Talous- ja hallintoasiain komission tehtävät ovat seuraavat:

a)

pääsihteerin esittämän, komitean tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvion käsittely ja hyväksyminen 75 artiklan mukaisesti

| b) | työvaliokunnan ohjeiden ja päätösten valmistelu taloudellisissa, organisatorisissa ja hallinnollisissa asioissa sekä jäseniä ja varajäseniä koskevissa asioissa
  Kyseiset asiakirjat sekä luettelo talous- ja hallintoasiain komission päätöksistä lähetetään työvaliokunnan jäsenille 38 artiklan 4 ja 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

työvaliokunnan ohjeiden ja päätösten valmistelu taloudellisissa, organisatorisissa ja hallinnollisissa asioissa sekä jäseniä ja varajäseniä koskevissa asioissa

Kyseiset asiakirjat sekä luettelo talous- ja hallintoasiain komission päätöksistä lähetetään työvaliokunnan jäsenille 38 artiklan 4 ja 5 kohdan mukaisesti.

| c) | kaikista niistä tärkeistä seikoista ilmoittaminen, jotka voivat vaarantaa moitteettoman varainhoidon tai saattavat estää asetettujen tavoitteiden saavuttamisen erityisesti määrärahojen käyttöä koskevien arvioiden osalta |
| --- | --- |

c)

kaikista niistä tärkeistä seikoista ilmoittaminen, jotka voivat vaarantaa moitteettoman varainhoidon tai saattavat estää asetettujen tavoitteiden saavuttamisen erityisesti määrärahojen käyttöä koskevien arvioiden osalta

| d) | kuluvan varainhoitovuoden talousarvion toteuttamisen, määrärahasiirtojen, henkilöstötaulukoihin liittyvien menettelyjen, hallintomäärärahojen ja kiinteistöihin liittyvien hankkeiden arviointi ja niitä koskeva neuvonta. |
| --- | --- |

d)

kuluvan varainhoitovuoden talousarvion toteuttamisen, määrärahasiirtojen, henkilöstötaulukoihin liittyvien menettelyjen, hallintomäärärahojen ja kiinteistöihin liittyvien hankkeiden arviointi ja niitä koskeva neuvonta.

| 5. | Talous- ja hallintoasiain komission puheenjohtaja edustaa komiteaa sen suhteissa unionin budjettivallan käyttäjiin. |
| --- | --- |

5.

Talous- ja hallintoasiain komission puheenjohtaja edustaa komiteaa sen suhteissa unionin budjettivallan käyttäjiin.

Lausunnot, selvitykset ja päätöslauselmat – työvaliokunnassa sovellettava menettely

41   artikla

Lausunnot – oikeusperusta

Komitea antaa lausuntonsa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 307 artiklan nojalla

| a) | Euroopan parlamentin, neuvoston tai komission pyynnöstä perussopimuksissa määrätyissä tapauksissa sekä muissa kyseisten toimielimien aiheellisiksi katsomissa tapauksissa, erityisesti rajojen yli ulottuvan yhteistyön osalta |
| --- | --- |

a)

Euroopan parlamentin, neuvoston tai komission pyynnöstä perussopimuksissa määrätyissä tapauksissa sekä muissa kyseisten toimielimien aiheellisiksi katsomissa tapauksissa, erityisesti rajojen yli ulottuvan yhteistyön osalta

| b) | omasta aloitteestaan aiheellisiksi katsomissaan tapauksissa joko






  i) | Euroopan unionin jonkin toimielimen komitealle tiedoksi toimittaman tiedonannon, kertomuksen tai lainsäädäntöehdotuksen perusteella tai neuvoston senhetkisen tai tulevan puheenjohtajavaltion esittämän pyynnön perusteella
  tai |
| --- | --- | --- |

b)

omasta aloitteestaan aiheellisiksi katsomissaan tapauksissa joko

i)

Euroopan unionin jonkin toimielimen komitealle tiedoksi toimittaman tiedonannon, kertomuksen tai lainsäädäntöehdotuksen perusteella tai neuvoston senhetkisen tai tulevan puheenjohtajavaltion esittämän pyynnön perusteella

tai

| ii) | täysin omasta aloitteestaan kaikissa muissa tapauksissa. |
| --- | --- |

ii)

täysin omasta aloitteestaan kaikissa muissa tapauksissa.

| c) | kun talous- ja sosiaalikomitealta on pyydetty lausunto Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla ja alueiden komitea katsoo asiaan liittyvän erityisiä alueellisia etuja. |
| --- | --- |

c)

kun talous- ja sosiaalikomitealta on pyydetty lausunto Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla ja alueiden komitea katsoo asiaan liittyvän erityisiä alueellisia etuja.

42   artikla

Lausunnot – valiokunnan nimeäminen

| 1. | Puheenjohtaja osoittaa neuvoston, komission tai Euroopan parlamentin esittämät asiakirjat niiden saavuttua kyseisestä aiheesta kulloinkin vastaavalle valiokunnalle. Päätöksistä ilmoitetaan työvaliokunnalle seuraavassa kokouksessa. |
| --- | --- |

1.

Puheenjohtaja osoittaa neuvoston, komission tai Euroopan parlamentin esittämät asiakirjat niiden saavuttua kyseisestä aiheesta kulloinkin vastaavalle valiokunnalle. Päätöksistä ilmoitetaan työvaliokunnalle seuraavassa kokouksessa.

| 2. | Jos lausunnon aihe kuuluu useamman kuin yhden valiokunnan toimialaan, puheenjohtaja nimeää vastuullisen valiokunnan, ja tarvittaessa puheenjohtaja voi ehdottaa työvaliokunnalle kyseisten valiokuntien edustajista koostuvan työryhmän perustamista. |
| --- | --- |

2.

Jos lausunnon aihe kuuluu useamman kuin yhden valiokunnan toimialaan, puheenjohtaja nimeää vastuullisen valiokunnan, ja tarvittaessa puheenjohtaja voi ehdottaa työvaliokunnalle kyseisten valiokuntien edustajista koostuvan työryhmän perustamista.

| 3. | Jos valiokunta ei ole tyytyväinen puheenjohtajan tämän artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti tekemään päätökseen, se voi puheenjohtajansa välityksellä pyytää työvaliokuntaa tekemään asiasta päätöksen. |
| --- | --- |

3.

Jos valiokunta ei ole tyytyväinen puheenjohtajan tämän artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti tekemään päätökseen, se voi puheenjohtajansa välityksellä pyytää työvaliokuntaa tekemään asiasta päätöksen.

43   artikla

Yleisesittelijän nimeäminen

| 1. | Jos valiokunta ei pysty laatimaan lausuntoluonnosta vaaditussa määräajassa, työvaliokunta voi ehdottaa, että täysistunto nimeää yleisesittelijän, joka laatii lausuntoluonnoksensa suoraan täysistunnolle. |
| --- | --- |

1.

Jos valiokunta ei pysty laatimaan lausuntoluonnosta vaaditussa määräajassa, työvaliokunta voi ehdottaa, että täysistunto nimeää yleisesittelijän, joka laatii lausuntoluonnoksensa suoraan täysistunnolle.

| 2. | Jos täysistunto ei vaaditun määräajan puitteissa ehdi nimetä yleisesittelijää kokouksessaan, puheenjohtaja voi nimetä yleisesittelijän, ja täysistunnolle tiedotetaan asiasta seuraavassa kokouksessa. |
| --- | --- |

2.

Jos täysistunto ei vaaditun määräajan puitteissa ehdi nimetä yleisesittelijää kokouksessaan, puheenjohtaja voi nimetä yleisesittelijän, ja täysistunnolle tiedotetaan asiasta seuraavassa kokouksessa.

| 3. | Yleisesittelijän tulee olla asianomaisen valiokunnan jäsen. |
| --- | --- |

3.

Yleisesittelijän tulee olla asianomaisen valiokunnan jäsen.

| 4. | Kummassakin tapauksessa asianomainen valiokunta kokoontuu mahdollisuuksien mukaan käymään lausunnon aihetta kartoittavaa yleiskeskustelua. |
| --- | --- |

4.

Kummassakin tapauksessa asianomainen valiokunta kokoontuu mahdollisuuksien mukaan käymään lausunnon aihetta kartoittavaa yleiskeskustelua.

44   artikla

Oma-aloitteiset lausunnot

| 1. | Kolme työvaliokunnan jäsentä, valiokunta puheenjohtajansa välityksellä tai 32 komitean jäsentä voi ehdottaa työvaliokunnalle oma-aloitteisen lausunnon laatimista 41 artiklan b kohdan ii alakohdan nojalla. Ehdotus perusteluineen on jätettävä työvaliokunnalle yhdessä 38 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen muiden asiakirjojen kanssa ja mahdollisuuksien mukaan ennen kuin vuotuisesta työohjelmasta päätetään. |
| --- | --- |

1.

Kolme työvaliokunnan jäsentä, valiokunta puheenjohtajansa välityksellä tai 32 komitean jäsentä voi ehdottaa työvaliokunnalle oma-aloitteisen lausunnon laatimista 41 artiklan b kohdan ii alakohdan nojalla. Ehdotus perusteluineen on jätettävä työvaliokunnalle yhdessä 38 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen muiden asiakirjojen kanssa ja mahdollisuuksien mukaan ennen kuin vuotuisesta työohjelmasta päätetään.

| 2. | Työvaliokunta päättää 41 artiklan b kohdan ii alakohdan nojalla tehdyistä oma-aloitteisten lausuntojen laatimisehdotuksista annettujen äänten kolmen neljäsosan enemmistöllä. Lausunnot osoitetaan 42 artiklan mukaisesti asianomaisten valiokuntien valmisteltaviksi. Puheenjohtaja saattaa täysistunnon tietoon kaikki työvaliokunnan päätökset näiden oma-aloitteisten lausuntojen laatimisesta ja niiden osoittamisesta valiokuntien valmisteltavaksi. |
| --- | --- |

2.

Työvaliokunta päättää 41 artiklan b kohdan ii alakohdan nojalla tehdyistä oma-aloitteisten lausuntojen laatimisehdotuksista annettujen äänten kolmen neljäsosan enemmistöllä. Lausunnot osoitetaan 42 artiklan mukaisesti asianomaisten valiokuntien valmisteltaviksi. Puheenjohtaja saattaa täysistunnon tietoon kaikki työvaliokunnan päätökset näiden oma-aloitteisten lausuntojen laatimisesta ja niiden osoittamisesta valiokuntien valmisteltavaksi.

45   artikla

Päätöslauselmien esittäminen

| 1. | Päätöslauselmia tulee ottaa esityslistalle ainoastaan, jos ne käsittelevät Euroopan unionin toiminta-aloihin liittyviä aiheita, koskevat alue- ja paikallisyhteisöjen kannalta tärkeitä kysymyksiä ja ovat ajankohtaisia. |
| --- | --- |

1.

Päätöslauselmia tulee ottaa esityslistalle ainoastaan, jos ne käsittelevät Euroopan unionin toiminta-aloihin liittyviä aiheita, koskevat alue- ja paikallisyhteisöjen kannalta tärkeitä kysymyksiä ja ovat ajankohtaisia.

| 2. | Ehdotuksia päätöslauselmiksi tai niiden laatimiseksi voivat tehdä poliittiset ryhmät tai vähintään 32 jäsenen yhteenliittymät. Ehdotukset on annettava työvaliokunnalle kirjallisina, ja niistä on käytävä ilmi ehdottajien nimet tai ehdottava poliittinen ryhmä. Ehdotukset on toimitettava pääsihteerille vähintään viisi työpäivää ennen työvaliokunnan kokouksen alkamista. |
| --- | --- |

2.

Ehdotuksia päätöslauselmiksi tai niiden laatimiseksi voivat tehdä poliittiset ryhmät tai vähintään 32 jäsenen yhteenliittymät. Ehdotukset on annettava työvaliokunnalle kirjallisina, ja niistä on käytävä ilmi ehdottajien nimet tai ehdottava poliittinen ryhmä. Ehdotukset on toimitettava pääsihteerille vähintään viisi työpäivää ennen työvaliokunnan kokouksen alkamista.

| 3. | Jos työvaliokunta päättää, että komitean tulee käsitellä päätöslauselmaluonnosta tai käsitellä ehdotusta päätöslauselman laatimiseksi, se voi vaihtoehtoisesti






  a) | 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti merkitä päätöslauselmaluonnoksen käsittelyn täysistunnon alustavaan esityslistaan. |
| --- | --- | --- |

3.

Jos työvaliokunta päättää, että komitean tulee käsitellä päätöslauselmaluonnosta tai käsitellä ehdotusta päätöslauselman laatimiseksi, se voi vaihtoehtoisesti

a)

15 artiklan 1 kohdan mukaisesti merkitä päätöslauselmaluonnoksen käsittelyn täysistunnon alustavaan esityslistaan.

| b) | 15 artiklan 6 kohdan toisen virkkeen nojalla merkitä päätöslauselmaluonnoksen käsittelyn seuraavan täysistunnon esityslistaan. Tällainen päätöslauselmaluonnos käsitellään täysistunnon toisena päivänä. |
| --- | --- |

b)

15 artiklan 6 kohdan toisen virkkeen nojalla merkitä päätöslauselmaluonnoksen käsittelyn seuraavan täysistunnon esityslistaan. Tällainen päätöslauselmaluonnos käsitellään täysistunnon toisena päivänä.

| 4. | Päätöslauselmaluonnokset, jotka koskevat tämän artiklan 2 kohdassa asetetun määräajan jälkeen sattuneita odottamattomia tapahtumia (kiireelliset päätöslauselmat) ja jotka ovat tämän artiklan 1 kohdan määräysten mukaisia, voidaan toimittaa työvaliokunnan kokouksen alussa. Mikäli työvaliokunta toteaa ehdotuksen koskevan komitean tehtävien ydinaluetta, se käsitellään tämän artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti. Jokainen jäsen voi esittää täysistunnossa muutosehdotuksia kiireellisiin päätöslauselmaluonnoksiin. |
| --- | --- |

4.

Päätöslauselmaluonnokset, jotka koskevat tämän artiklan 2 kohdassa asetetun määräajan jälkeen sattuneita odottamattomia tapahtumia (kiireelliset päätöslauselmat) ja jotka ovat tämän artiklan 1 kohdan määräysten mukaisia, voidaan toimittaa työvaliokunnan kokouksen alussa. Mikäli työvaliokunta toteaa ehdotuksen koskevan komitean tehtävien ydinaluetta, se käsitellään tämän artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti. Jokainen jäsen voi esittää täysistunnossa muutosehdotuksia kiireellisiin päätöslauselmaluonnoksiin.

46   artikla

Lausuntojen, selvitysten ja päätöslauselmien tunnetuksi tekeminen

Työvaliokunta vastaa komitean lausuntoja, selvityksiä ja päätöslauselmia koskevasta tiedotustoiminnasta. Se myös hyväksyy suuntaviivat lausuntojen jatkotoimia koskevaa menettelyä varten 56 artiklan mukaisesti.

4   LUKU

Puheenjohtajakokous

47   artikla

Kokoonpano

Puheenjohtajakokouksen muodostavat puheenjohtaja, ensimmäinen varapuheenjohtaja ja poliittisten ryhmien puheenjohtajat. Poliittisen ryhmän puheenjohtajaa voi edustaa saman ryhmän toinen jäsen.

48   artikla

Valtuudet

Puheenjohtajakokous käsittelee puheenjohtajan sille toimittamia kysymyksiä poliittisen konsensuksen valmistelemiseksi ja sen aikaansaamisen helpottamiseksi päätöksistä, joita komitean muiden elinten on määrä tehdä.

Työvaliokunnalle antamassaan tiedonannossa puheenjohtajan tulee tehdä selkoa keskusteluista, jotka on käyty puheenjohtajakokouksen kokouksessa.

5   LUKU

Valiokunnat

49   artikla

Kokoonpano ja vastuualueet

| 1. | Kunkin viisivuotisen toimikauden alussa täysistunto muodostaa valiokuntia, jotka valmistelevat täysistunnossa käsiteltäviä asioita. Täysistunto päättää valiokuntien koostumuksesta ja vastuualueista työvaliokunnan ehdotuksen perusteella. |
| --- | --- |

1.

Kunkin viisivuotisen toimikauden alussa täysistunto muodostaa valiokuntia, jotka valmistelevat täysistunnossa käsiteltäviä asioita. Täysistunto päättää valiokuntien koostumuksesta ja vastuualueista työvaliokunnan ehdotuksen perusteella.

| 2. | Valiokuntien kokoonpanon tulee heijastaa komitean jäsenistön jakautumaa jäsenvaltioittain. |
| --- | --- |

2.

Valiokuntien kokoonpanon tulee heijastaa komitean jäsenistön jakautumaa jäsenvaltioittain.

| 3. | Komitean jäsenen tulee kuulua vähintään yhteen, ja hän saa kuulua enintään kahteen valiokuntaan. Työvaliokunta voi myöntää niille maakohtaisille valtuuskunnille, joissa on vähemmän jäseniä kuin komiteassa on valiokuntia, poikkeuksia tästä säännöstä. |
| --- | --- |

3.

Komitean jäsenen tulee kuulua vähintään yhteen, ja hän saa kuulua enintään kahteen valiokuntaan. Työvaliokunta voi myöntää niille maakohtaisille valtuuskunnille, joissa on vähemmän jäseniä kuin komiteassa on valiokuntia, poikkeuksia tästä säännöstä.

50   artikla

Valiokunnan puheenjohtaja ja varapuheenjohtajat

| 1. | Jokainen valiokunta valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan, ensimmäisen varapuheenjohtajan ja enintään kaksi muuta varapuheenjohtajaa. Heidät valitaan tehtävään kahdeksi ja puoleksi vuodeksi. |
| --- | --- |

1.

Jokainen valiokunta valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan, ensimmäisen varapuheenjohtajan ja enintään kaksi muuta varapuheenjohtajaa. Heidät valitaan tehtävään kahdeksi ja puoleksi vuodeksi.

| 2. | Jos ehdokkaiden määrä on sama kuin täytettävien paikkojen määrä, vaali voi tapahtua avoäänestyksenä. Muussa tapauksessa tai jos vähintään kuudesosa valiokunnan jäsenistä sitä vaatii, vaali suoritetaan noudattaen 33 artiklan 2–4 kohdan mukaista menettelyä kuten komitean puheenjohtajan ja ensimmäisen varapuheenjohtajan vaalissa. |
| --- | --- |

2.

Jos ehdokkaiden määrä on sama kuin täytettävien paikkojen määrä, vaali voi tapahtua avoäänestyksenä. Muussa tapauksessa tai jos vähintään kuudesosa valiokunnan jäsenistä sitä vaatii, vaali suoritetaan noudattaen 33 artiklan 2–4 kohdan mukaista menettelyä kuten komitean puheenjohtajan ja ensimmäisen varapuheenjohtajan vaalissa.

| 3. | Kun valiokunnan puheenjohtajan tai varapuheenjohtajan jäsenyys komiteassa päättyy, tai hän eroaa valiokunnan puheenjohtajan tai varapuheenjohtajan paikalta, vapautuva paikka täytetään tämän artiklan määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Kun valiokunnan puheenjohtajan tai varapuheenjohtajan jäsenyys komiteassa päättyy, tai hän eroaa valiokunnan puheenjohtajan tai varapuheenjohtajan paikalta, vapautuva paikka täytetään tämän artiklan määräysten mukaisesti.

51   artikla

Valiokuntien tehtävät

| 1. | Valiokunnat käsittelevät unionin politiikkoja täysistunnon niille 49 artiklan perusteella myöntämien toimivaltuuksien mukaisesti. Ne valmistelevat etenkin lausunto-, selvitys- ja päätöslauselmaluonnoksia, jotka esitetään täysistunnolle hyväksyttäviksi. |
| --- | --- |

1.

Valiokunnat käsittelevät unionin politiikkoja täysistunnon niille 49 artiklan perusteella myöntämien toimivaltuuksien mukaisesti. Ne valmistelevat etenkin lausunto-, selvitys- ja päätöslauselmaluonnoksia, jotka esitetään täysistunnolle hyväksyttäviksi.

| 2. | Valiokunnat päättävät seuraavien artiklojen nojalla annettavien lausuntojen laatimisesta:






  — | 41 artiklan a kohta |
| --- | --- | --- |

2.

Valiokunnat päättävät seuraavien artiklojen nojalla annettavien lausuntojen laatimisesta:

—

41 artiklan a kohta

| — | 41 artiklan b kohdan i alakohta |
| --- | --- |

—

41 artiklan b kohdan i alakohta

| — | 41 artiklan c kohta. |
| --- | --- |

—

41 artiklan c kohta.

| 3. | Valiokunnat laativat vuosittaiset työohjelmansa komitean ensisijaisten poliittisten tavoitteiden mukaisesti ja esittävät ne työvaliokunnan hyväksyttäväksi. |
| --- | --- |

3.

Valiokunnat laativat vuosittaiset työohjelmansa komitean ensisijaisten poliittisten tavoitteiden mukaisesti ja esittävät ne työvaliokunnan hyväksyttäväksi.

52   artikla

Valiokuntien kokoonkutsuminen ja esityslista

| 1. | Kokousajankohdasta ja esityslistasta päättää valiokunnan puheenjohtaja yhteisymmärryksessä ensimmäisen varapuheenjohtajan kanssa. |
| --- | --- |

1.

Kokousajankohdasta ja esityslistasta päättää valiokunnan puheenjohtaja yhteisymmärryksessä ensimmäisen varapuheenjohtajan kanssa.

| 2. | Valiokunta kokoontuu valiokunnan puheenjohtajan kutsusta. Kutsu tavanomaiseen kokoukseen sekä kokouksen esityslista tulee toimittaa jäsenille vähintään neljä viikkoa ennen kokousta. |
| --- | --- |

2.

Valiokunta kokoontuu valiokunnan puheenjohtajan kutsusta. Kutsu tavanomaiseen kokoukseen sekä kokouksen esityslista tulee toimittaa jäsenille vähintään neljä viikkoa ennen kokousta.

| 3. | Neljäsosan jäsenistä kirjallisesti niin vaatiessa valiokunnan puheenjohtajan on kutsuttava kokoon valiokunnan ylimääräinen kokous, joka pidetään neljän viikon kuluessa siitä, kun vaatimus on esitetty. Ylimääräistä kokousta vaatineet jäsenet laativat kokouksen esityslistan. Se toimitetaan jäsenille kokouskutsun yhteydessä. |
| --- | --- |

3.

Neljäsosan jäsenistä kirjallisesti niin vaatiessa valiokunnan puheenjohtajan on kutsuttava kokoon valiokunnan ylimääräinen kokous, joka pidetään neljän viikon kuluessa siitä, kun vaatimus on esitetty. Ylimääräistä kokousta vaatineet jäsenet laativat kokouksen esityslistan. Se toimitetaan jäsenille kokouskutsun yhteydessä.

| 4. | Lausuntoluonnokset ja muut käsittelyyn kuuluvat, kääntämistä edellyttävät asiakirjat on toimitettava valiokunnan sihteeristöön viimeistään viisi viikkoa ennen kyseistä kokousta. Asiakirjat asetetaan sen jälkeen jäsenten saataville sähköisessä muodossa vähintään kaksitoista työpäivää ennen kokousta. Puheenjohtaja voi poikkeustapauksissa muuttaa edellä mainittuja määräaikoja. |
| --- | --- |

4.

Lausuntoluonnokset ja muut käsittelyyn kuuluvat, kääntämistä edellyttävät asiakirjat on toimitettava valiokunnan sihteeristöön viimeistään viisi viikkoa ennen kyseistä kokousta. Asiakirjat asetetaan sen jälkeen jäsenten saataville sähköisessä muodossa vähintään kaksitoista työpäivää ennen kokousta. Puheenjohtaja voi poikkeustapauksissa muuttaa edellä mainittuja määräaikoja.

| 5. | Asiakirjat tulee toimittaa sihteeristöön sähköpostitse ja niiden tulee noudattaa työvaliokunnan hyväksymää standardimuotoa. Asiakirjan sisältämien poliittisten suositusten pituus saa olla enintään 10 sivua (15 000 merkkiä), johon voidaan soveltaa enintään 10 prosentin mukautusta kielellisistä syistä. Valiokunnan puheenjohtaja voi kuitenkin myöntää poikkeuslupia erityistapauksissa, joissa käsiteltävä aihe antaa aihetta laajempaan tarkasteluun. |
| --- | --- |

5.

Asiakirjat tulee toimittaa sihteeristöön sähköpostitse ja niiden tulee noudattaa työvaliokunnan hyväksymää standardimuotoa. Asiakirjan sisältämien poliittisten suositusten pituus saa olla enintään 10 sivua (15 000 merkkiä), johon voidaan soveltaa enintään 10 prosentin mukautusta kielellisistä syistä. Valiokunnan puheenjohtaja voi kuitenkin myöntää poikkeuslupia erityistapauksissa, joissa käsiteltävä aihe antaa aihetta laajempaan tarkasteluun.

53   artikla

Jäsenten osallistuminen ja kokousten julkisuus

| 1. | Kaikkien kokoukseen osallistuvien jäsenten ja varajäsenten täytyy allekirjoittaa läsnäololuettelo erikseen kunakin kokouspäivänä. |
| --- | --- |

1.

Kaikkien kokoukseen osallistuvien jäsenten ja varajäsenten täytyy allekirjoittaa läsnäololuettelo erikseen kunakin kokouspäivänä.

| 2. | Valiokuntien kokoukset ovat julkisia, ellei valiokunta toisin päätä koko istunnon tai esityslistan tietyn kohdan osalta. |
| --- | --- |

2.

Valiokuntien kokoukset ovat julkisia, ellei valiokunta toisin päätä koko istunnon tai esityslistan tietyn kohdan osalta.

| 3. | Euroopan parlamentin, neuvoston sekä komission edustajia ja muita henkilöitä voidaan kutsua osallistumaan valiokuntien kokouksiin ja vastaamaan jäsenten kysymyksiin. |
| --- | --- |

3.

Euroopan parlamentin, neuvoston sekä komission edustajia ja muita henkilöitä voidaan kutsua osallistumaan valiokuntien kokouksiin ja vastaamaan jäsenten kysymyksiin.

54   artikla

Lausuntojen laatimista koskevat määräajat

| 1. | Valiokunta esittää lausuntoluonnoksen toimielinten välisen aikataulun mukaisessa määräajassa. Se pitää lausuntoluonnoksen käsittelyä varten enintään kaksi kokousta, joihin ei lasketa työskentelyn järjestelyn vuoksi pidettävää ensimmäistä kokousta. |
| --- | --- |

1.

Valiokunta esittää lausuntoluonnoksen toimielinten välisen aikataulun mukaisessa määräajassa. Se pitää lausuntoluonnoksen käsittelyä varten enintään kaksi kokousta, joihin ei lasketa työskentelyn järjestelyn vuoksi pidettävää ensimmäistä kokousta.

| 2. | Poikkeustapauksissa työvaliokunta voi hyväksyä useampien kokouksien pitämisen lausuntoluonnoksen käsittelemiseksi tai pidentää luonnoksen esittämiseksi annettua määräaikaa. |
| --- | --- |

2.

Poikkeustapauksissa työvaliokunta voi hyväksyä useampien kokouksien pitämisen lausuntoluonnoksen käsittelemiseksi tai pidentää luonnoksen esittämiseksi annettua määräaikaa.

55   artikla

Lausuntojen sisältö

| 1. | Komitean lausunto sisältää käsiteltävää aihetta koskevat komitean näkemykset ja suositukset sekä mahdollisesti konkreettisia muutosehdotuksia asiakirjaan, josta komiteaa kuullaan. |
| --- | --- |

1.

Komitean lausunto sisältää käsiteltävää aihetta koskevat komitean näkemykset ja suositukset sekä mahdollisesti konkreettisia muutosehdotuksia asiakirjaan, josta komiteaa kuullaan.

| 2. | Komitean antaessa lausuntoja sellaisia aloja koskevista lainsäädäntöehdotuksista, jotka eivät kuulu unionin yksinomaiseen toimivaltaan, lausunnoissa otetaan kantaa siihen, noudattaako ehdotus toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita.
  Muissa komitean lausunnoissa voidaan tarvittaessa viitata toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamiseen aina kun se on tarkoituksenmukaista. |
| --- | --- |

2.

Komitean antaessa lausuntoja sellaisia aloja koskevista lainsäädäntöehdotuksista, jotka eivät kuulu unionin yksinomaiseen toimivaltaan, lausunnoissa otetaan kantaa siihen, noudattaako ehdotus toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita.

Muissa komitean lausunnoissa voidaan tarvittaessa viitata toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamiseen aina kun se on tarkoituksenmukaista.

| 3. | Lausunnoissa arvioidaan myös aina kun se on mahdollista, millaisia ovat odotettavissa olevat hallinnolliset vaikutukset sekä alue- ja paikallistasoon kohdistuvat taloudelliset vaikutukset. |
| --- | --- |

3.

Lausunnoissa arvioidaan myös aina kun se on mahdollista, millaisia ovat odotettavissa olevat hallinnolliset vaikutukset sekä alue- ja paikallistasoon kohdistuvat taloudelliset vaikutukset.

| 4. | Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviä säädöksiä koskevien lausuntojen tulisi sisältää suosituksia Euroopan komission ehdottaman tekstin muuttamiseksi. |
| --- | --- |

4.

Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviä säädöksiä koskevien lausuntojen tulisi sisältää suosituksia Euroopan komission ehdottaman tekstin muuttamiseksi.

| 5. | Esittelijä vastaa siitä, että tarpeen vaatiessa lausuntoon laaditaan perusteluosa. Siitä ei äänestetä. Perusteluosan täytyy kuitenkin sanonnaltaan noudattaa lausuntoa, josta on äänestetty. |
| --- | --- |

5.

Esittelijä vastaa siitä, että tarpeen vaatiessa lausuntoon laaditaan perusteluosa. Siitä ei äänestetä. Perusteluosan täytyy kuitenkin sanonnaltaan noudattaa lausuntoa, josta on äänestetty.

| 6. | Lausuntoluonnokseen, jossa ehdotetaan sellaista komitean uutta toimintaa, jolla on taloudellisia vaikutuksia, tulee liittää arvio tämän toiminnan kustannuksista. Työvaliokunta antaa asiasta tarvittavat täytäntöönpanomääräykset. |
| --- | --- |

6.

Lausuntoluonnokseen, jossa ehdotetaan sellaista komitean uutta toimintaa, jolla on taloudellisia vaikutuksia, tulee liittää arvio tämän toiminnan kustannuksista. Työvaliokunta antaa asiasta tarvittavat täytäntöönpanomääräykset.

56   artikla

Komitean lausuntojen jatkotoimet

Kun komitea on hyväksynyt lausunnon, esittelijä ja lausuntoluonnoksen laatimisesta vastaavaksi nimetyn valiokunnan puheenjohtaja seuraavat pääsihteeristön avustuksella komitealle esitetyn lausuntopyynnön perustana olevan menettelyn kulkua ja ryhtyvät kaikkiin tarvittaviin toimiin lausunnossa omaksuttujen komitean näkemysten tunnetuksi tekemiseksi ottaen asianmukaisesti huomioon toimielinten työskentelyaikataulu.

57   artikla

Tarkistetut lausunnot

| 1. | Valiokunta voi katsoa tarpeelliseksi pyytää työvaliokunnalta luvan laatia samasta aiheesta tarkistettu lausuntoluonnos, josta mahdollisuuksien mukaan vastaa sama esittelijä, jotta kyetään ottamaan huomioon asianomaisen lainsäädäntömenettelyn eteneminen toimielimissä ja reagoimaan siihen. Jos menettely on edennyt vaiheeseen, jossa työvaliokunta ei ehdi tekemään päätöstä, puheenjohtaja voi antaa valtuutuksen tarkistetun lausunnon laatimiselle ja tiedottaa asiasta työvaliokunnalle sen seuraavassa kokouksessa. |
| --- | --- |

1.

Valiokunta voi katsoa tarpeelliseksi pyytää työvaliokunnalta luvan laatia samasta aiheesta tarkistettu lausuntoluonnos, josta mahdollisuuksien mukaan vastaa sama esittelijä, jotta kyetään ottamaan huomioon asianomaisen lainsäädäntömenettelyn eteneminen toimielimissä ja reagoimaan siihen. Jos menettely on edennyt vaiheeseen, jossa työvaliokunta ei ehdi tekemään päätöstä, puheenjohtaja voi antaa valtuutuksen tarkistetun lausunnon laatimiselle ja tiedottaa asiasta työvaliokunnalle sen seuraavassa kokouksessa.

| 2. | Valiokunta kokoontuu mahdollisuuksien mukaan keskustelemaan tarkistetusta lausuntoluonnoksesta ja hyväksymään sen, minkä jälkeen se toimitetaan käsiteltäväksi seuraavaan täysistuntoon. |
| --- | --- |

2.

Valiokunta kokoontuu mahdollisuuksien mukaan keskustelemaan tarkistetusta lausuntoluonnoksesta ja hyväksymään sen, minkä jälkeen se toimitetaan käsiteltäväksi seuraavaan täysistuntoon.

| 3. | Jos komitealle esitetyn lausuntopyynnön perustana oleva menettely on edennyt vaiheeseen, jossa valiokunta ei ehdi hyväksyä tarkistettua lausuntoluonnosta, valiokunnan puheenjohtaja ilmoittaa siitä suoraan komitean puheenjohtajalle, jotta voidaan käyttää 43 artiklan mukaista menettelyä yleisesittelijän nimeämiseksi. |
| --- | --- |

3.

Jos komitealle esitetyn lausuntopyynnön perustana oleva menettely on edennyt vaiheeseen, jossa valiokunta ei ehdi hyväksyä tarkistettua lausuntoluonnosta, valiokunnan puheenjohtaja ilmoittaa siitä suoraan komitean puheenjohtajalle, jotta voidaan käyttää 43 artiklan mukaista menettelyä yleisesittelijän nimeämiseksi.

58   artikla

Kanne toissijaisuusperiaatteen noudattamatta jättämisestä

| 1. | Komitean puheenjohtaja tai valiokunta, jolle lausuntoluonnoksen laatiminen oli annettu tehtäväksi, voi ehdottaa kanteen nostamista Euroopan unionin tuomioistuimessa tai väliintulohakemuksen esittämistä sille toissijaisuusperiaatteen noudattamatta jättämisestä, kun on kyse sellaisesta lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävästä säädöksestä, jonka hyväksyminen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaan edellyttää komitean kuulemista. |
| --- | --- |

1.

Komitean puheenjohtaja tai valiokunta, jolle lausuntoluonnoksen laatiminen oli annettu tehtäväksi, voi ehdottaa kanteen nostamista Euroopan unionin tuomioistuimessa tai väliintulohakemuksen esittämistä sille toissijaisuusperiaatteen noudattamatta jättämisestä, kun on kyse sellaisesta lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävästä säädöksestä, jonka hyväksyminen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaan edellyttää komitean kuulemista.

| 2. | Valiokunta tekee päätöksensä annettujen äänten enemmistöllä 64 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun päätösvaltaisuuden toteamisen jälkeen. Valiokunnan esitys osoitetaan päätöstä varten täysistunnolle 13 artiklan g kohdan mukaisesti tai työvaliokunnalle 37 artiklan j kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa. Valiokunta perustelee ehdotuksensa seikkaperäisessä selvityksessä, jossa esitetään tarvittaessa syyt tehdä kiireellinen päätös 37 artiklan j kohdan nojalla. |
| --- | --- |

2.

Valiokunta tekee päätöksensä annettujen äänten enemmistöllä 64 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun päätösvaltaisuuden toteamisen jälkeen. Valiokunnan esitys osoitetaan päätöstä varten täysistunnolle 13 artiklan g kohdan mukaisesti tai työvaliokunnalle 37 artiklan j kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa. Valiokunta perustelee ehdotuksensa seikkaperäisessä selvityksessä, jossa esitetään tarvittaessa syyt tehdä kiireellinen päätös 37 artiklan j kohdan nojalla.

59   artikla

Komitean pakollisen kuulemisen laiminlyöminen

| 1. | Jos komiteaa ei ole kuultu tapauksissa, joista määrätään Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa, komitean puheenjohtaja tai jokin valiokunnista voi ehdottaa täysistunnolle 13 artiklan g kohdan mukaisesti tai työvaliokunnalle 37 artiklan j kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa kanteen nostamista Euroopan unionin tuomioistuimessa tai väliintulohakemuksen esittämistä sille. |
| --- | --- |

1.

Jos komiteaa ei ole kuultu tapauksissa, joista määrätään Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa, komitean puheenjohtaja tai jokin valiokunnista voi ehdottaa täysistunnolle 13 artiklan g kohdan mukaisesti tai työvaliokunnalle 37 artiklan j kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa kanteen nostamista Euroopan unionin tuomioistuimessa tai väliintulohakemuksen esittämistä sille.

| 2. | Valiokunta tekee päätöksensä annettujen äänten enemmistöllä 64 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun päätösvaltaisuuden toteamisen jälkeen. Valiokunta perustelee ehdotuksensa seikkaperäisessä selvityksessä, jossa esitetään tarvittaessa syyt tehdä kiireellinen päätös 37 artiklan j kohdan nojalla. |
| --- | --- |

2.

Valiokunta tekee päätöksensä annettujen äänten enemmistöllä 64 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun päätösvaltaisuuden toteamisen jälkeen. Valiokunta perustelee ehdotuksensa seikkaperäisessä selvityksessä, jossa esitetään tarvittaessa syyt tehdä kiireellinen päätös 37 artiklan j kohdan nojalla.

60   artikla

Kertomus lausuntojen vaikutuksesta

Pääsihteeristö esittää vähintään kerran vuodessa täysistunnolle kertomuksen komitean lausuntojen vaikutuksesta. Se perustuu eritoten kunkin toimivaltaisen valiokunnan pääsihteeristöön tätä tarkoitusta varten toimittamaan aineistoon sekä asianomaisista toimielimistä kerättyihin tietoihin.

61   artikla

Esittelijät

| 1. | Lausuntoluonnoksen valmistelemiseksi valiokunta nimeää puheenjohtajansa esityksestä jäsentensä tai asianmukaisesti valtuutettujen sijaisten keskuudesta yhden tai perustellusta syystä kaksi esittelijää. |
| --- | --- |

1.

Lausuntoluonnoksen valmistelemiseksi valiokunta nimeää puheenjohtajansa esityksestä jäsentensä tai asianmukaisesti valtuutettujen sijaisten keskuudesta yhden tai perustellusta syystä kaksi esittelijää.

| 2. | Kukin valiokunta varmistaa esittelijöitä nimetessään lausuntojen jakautumisen tasapainoisesti. |
| --- | --- |

2.

Kukin valiokunta varmistaa esittelijöitä nimetessään lausuntojen jakautumisen tasapainoisesti.

| 3. | Kiireellisissä tapauksissa valiokunnan puheenjohtaja voi nimetä esittelijän kirjallista menettelyä käyttäen. Puheenjohtaja pyytää valiokunnan jäseniä esittämään mahdolliset vastustavat huomautuksensa ehdotetun esittelijän suhteen kirjallisesti kolmen työpäivän kuluessa. Jos vastustavia huomautuksia esitetään, puheenjohtaja ja ensimmäinen varapuheenjohtaja ratkaisevat asian yhteisymmärryksessä. |
| --- | --- |

3.

Kiireellisissä tapauksissa valiokunnan puheenjohtaja voi nimetä esittelijän kirjallista menettelyä käyttäen. Puheenjohtaja pyytää valiokunnan jäseniä esittämään mahdolliset vastustavat huomautuksensa ehdotetun esittelijän suhteen kirjallisesti kolmen työpäivän kuluessa. Jos vastustavia huomautuksia esitetään, puheenjohtaja ja ensimmäinen varapuheenjohtaja ratkaisevat asian yhteisymmärryksessä.

| 4. | Jos puheenjohtaja tai joku varapuheenjohtajista nimetään esittelijäksi, hän luovuttaa lausuntoluonnoksensa käsittelyn ajaksi kokouksen puheenjohtajuuden jollekulle muista varapuheenjohtajista tai vanhimmalle läsnä olevalle jäsenelle. |
| --- | --- |

4.

Jos puheenjohtaja tai joku varapuheenjohtajista nimetään esittelijäksi, hän luovuttaa lausuntoluonnoksensa käsittelyn ajaksi kokouksen puheenjohtajuuden jollekulle muista varapuheenjohtajista tai vanhimmalle läsnä olevalle jäsenelle.

| 5. | Kun esittelijä menettää komitean jäsenyyden tai varajäsenyyden, valiokunta nimeää keskuudestaan samaan poliittiseen ryhmään kuuluvan uuden esittelijän turvautuen tarvittaessa 3 kohdassa tarkoitettuun menettelyyn. |
| --- | --- |

5.

Kun esittelijä menettää komitean jäsenyyden tai varajäsenyyden, valiokunta nimeää keskuudestaan samaan poliittiseen ryhmään kuuluvan uuden esittelijän turvautuen tarvittaessa 3 kohdassa tarkoitettuun menettelyyn.

62   artikla

Valiokuntien työryhmät

| 1. | Valiokunta voi tietyissä perustelluissa tapauksissa perustaa työryhmiä työvaliokunnan luvalla. Työryhmässä voi olla jäseniä myös muista valiokunnista. |
| --- | --- |

1.

Valiokunta voi tietyissä perustelluissa tapauksissa perustaa työryhmiä työvaliokunnan luvalla. Työryhmässä voi olla jäseniä myös muista valiokunnista.

| 2. | Jos työryhmän jäsen on estynyt osallistumasta kokoukseen, kyseisen työryhmän sijaisten luetteloon kirjattu, asianomaisen jäsenen kanssa samaan poliittiseen ryhmään kuuluva muu jäsen tai varajäsen voi edustaa häntä kokouksessa sijaisen ominaisuudessa. Jos luetteloon kirjattua sijaista ei ole saatavilla, kyseisen jäsenen sijaisena voi toimia kuka tahansa hänen kanssaan samaan poliittiseen ryhmään kuuluva jäsen tai varajäsen. |
| --- | --- |

2.

Jos työryhmän jäsen on estynyt osallistumasta kokoukseen, kyseisen työryhmän sijaisten luetteloon kirjattu, asianomaisen jäsenen kanssa samaan poliittiseen ryhmään kuuluva muu jäsen tai varajäsen voi edustaa häntä kokouksessa sijaisen ominaisuudessa. Jos luetteloon kirjattua sijaista ei ole saatavilla, kyseisen jäsenen sijaisena voi toimia kuka tahansa hänen kanssaan samaan poliittiseen ryhmään kuuluva jäsen tai varajäsen.

| 3. | Kukin työryhmä voi valita keskuudestaan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. |
| --- | --- |

3.

Kukin työryhmä voi valita keskuudestaan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan.

| 4. | Työryhmät voivat hyväksyä päätelmiä raportoidakseen omalle valiokunnalleen. |
| --- | --- |

4.

Työryhmät voivat hyväksyä päätelmiä raportoidakseen omalle valiokunnalleen.

63   artikla

Esittelijän asiantuntijat

| 1. | Kukin esittelijä voi käyttää apunaan asiantuntijaa. |
| --- | --- |

1.

Kukin esittelijä voi käyttää apunaan asiantuntijaa.

| 2. | Esittelijän asiantuntijoilla ja valiokunnan kutsumilla asiantuntijoilla on oikeus korvaukseen matka- ja oleskelukuluista. |
| --- | --- |

2.

Esittelijän asiantuntijoilla ja valiokunnan kutsumilla asiantuntijoilla on oikeus korvaukseen matka- ja oleskelukuluista.

| 3. | Asiantuntijat eivät edusta komiteaa eivätkä puhu sen nimissä. |
| --- | --- |

3.

Asiantuntijat eivät edusta komiteaa eivätkä puhu sen nimissä.

64   artikla

Päätösvaltaisuus

| 1. | Valiokunta on päätösvaltainen, kun enemmän kuin puolet sen jäsenistä on läsnä. |
| --- | --- |

1.

Valiokunta on päätösvaltainen, kun enemmän kuin puolet sen jäsenistä on läsnä.

| 2. | Päätösvaltaisuus todetaan, jos joku jäsenistä sitä vaatii ja jos vähintään kymmenen jäsentä äänestää vaatimuksen puolesta. Jos päätösvaltaisuuden toteamista ei ole vaadittu, kukin äänestys on pätevä läsnäolijoiden lukumäärästä riippumatta. Puheenjohtaja voi keskeyttää valiokunnan kokoukseen enintään kymmeneksi minuutiksi ennen päätösvaltaisuuden toteamista. Päätösvaltaisuuden toteamista vaatineet jäsenet lasketaan läsnäolijoiksi, vaikka he eivät enää olisikaan kokoussalissa. Mikäli paikalla on alle kymmenen jäsentä, puheenjohtaja voi todeta, että kokous ei ole päätösvaltainen. |
| --- | --- |

2.

Päätösvaltaisuus todetaan, jos joku jäsenistä sitä vaatii ja jos vähintään kymmenen jäsentä äänestää vaatimuksen puolesta. Jos päätösvaltaisuuden toteamista ei ole vaadittu, kukin äänestys on pätevä läsnäolijoiden lukumäärästä riippumatta. Puheenjohtaja voi keskeyttää valiokunnan kokoukseen enintään kymmeneksi minuutiksi ennen päätösvaltaisuuden toteamista. Päätösvaltaisuuden toteamista vaatineet jäsenet lasketaan läsnäolijoiksi, vaikka he eivät enää olisikaan kokoussalissa. Mikäli paikalla on alle kymmenen jäsentä, puheenjohtaja voi todeta, että kokous ei ole päätösvaltainen.

| 3. | Jos todetaan, että kokous ei ole päätösvaltainen, valiokunta voi jatkaa niiden esityslistan kohtien käsittelyä, jotka eivät edellytä äänestystä, ja siirtää ratkaisematta jäävien esityslistan kohtien käsittelyn ja niitä koskevat äänestykset seuraavaan kokoukseen. Kaikki kokouksessa ennen päätösvaltaisuuden toteamista tehdyt päätökset tai syntyneet äänestystulokset säilyttävät pätevyytensä. |
| --- | --- |

3.

Jos todetaan, että kokous ei ole päätösvaltainen, valiokunta voi jatkaa niiden esityslistan kohtien käsittelyä, jotka eivät edellytä äänestystä, ja siirtää ratkaisematta jäävien esityslistan kohtien käsittelyn ja niitä koskevat äänestykset seuraavaan kokoukseen. Kaikki kokouksessa ennen päätösvaltaisuuden toteamista tehdyt päätökset tai syntyneet äänestystulokset säilyttävät pätevyytensä.

65   artikla

Äänestäminen

Päätökset tehdään annettujen äänten enemmistöllä. Asiassa sovelletaan 22 artiklan 2 kohdan määräyksiä.

66   artikla

Muutosehdotukset

| 1. | Muutosehdotukset on toimitettava viimeistään yhdeksäntenä työpäivänä ennen kokousta kello 15.00:een mennessä. Valiokunnan puheenjohtaja voi poikkeustapauksissa muuttaa määräaikaa.
  Muutosehdotuksia voivat jättää vain kyseessä olevan valiokunnan jäsenet ja 5 artiklan 2 kohdassa mainittujen ehtojen mukaan asianmukaisesti valtuutetut muut jäsenet tai varajäsenet. Tämä koskee myös esittelijäksi nimettyä varajäsentä, jolla ei ole nimenomaista sijaisvaltuutusta, kun kyseessä on teksti, jonka esittelijä hän itse on.
  Oikeutta tehdä muutosehdotuksia voi yksittäisessä valiokuntakokouksessa käyttää ainoastaan joko kyseisen valiokunnan jäsen tai asianmukaisesti valtuutettu muu jäsen tai varajäsen. Ennen komitean jäsenyyden tai varajäsenyyden päättymistä tai valtuutuksen antamista tai perumista asianmukaisesti jätetyt muutosehdotukset säilyttävät pätevyytensä.
  Muutosehdotukset käännetään ensisijaisina ja toimitetaan esittelijälle, jotta tällä on mahdollisuus toimittaa esittelijän tekemät muutosehdotuksensa pääsihteeristöön vähintään kolme työpäivää ennen kokouksen avaamista. Kyseisten esittelijän tekemien muutosehdotusten tulee nimenomaisesti kytkeytyä yhteen tai useampaan 1 kohdassa tarkoitettuun muutosehdotukseen. Esittelijän tekemien muutosehdotusten on oltava sähköisesti saatavilla heti kun ne on käännetty, ja ne on jaettava paperimuodossa viimeistään kokouksen alkaessa.
  24 artiklan 1–6 kohdan määräyksiä sovelletaan soveltuvin osin. |
| --- | --- |

1.

Muutosehdotukset on toimitettava viimeistään yhdeksäntenä työpäivänä ennen kokousta kello 15.00:een mennessä. Valiokunnan puheenjohtaja voi poikkeustapauksissa muuttaa määräaikaa.

Muutosehdotuksia voivat jättää vain kyseessä olevan valiokunnan jäsenet ja 5 artiklan 2 kohdassa mainittujen ehtojen mukaan asianmukaisesti valtuutetut muut jäsenet tai varajäsenet. Tämä koskee myös esittelijäksi nimettyä varajäsentä, jolla ei ole nimenomaista sijaisvaltuutusta, kun kyseessä on teksti, jonka esittelijä hän itse on.

Oikeutta tehdä muutosehdotuksia voi yksittäisessä valiokuntakokouksessa käyttää ainoastaan joko kyseisen valiokunnan jäsen tai asianmukaisesti valtuutettu muu jäsen tai varajäsen. Ennen komitean jäsenyyden tai varajäsenyyden päättymistä tai valtuutuksen antamista tai perumista asianmukaisesti jätetyt muutosehdotukset säilyttävät pätevyytensä.

Muutosehdotukset käännetään ensisijaisina ja toimitetaan esittelijälle, jotta tällä on mahdollisuus toimittaa esittelijän tekemät muutosehdotuksensa pääsihteeristöön vähintään kolme työpäivää ennen kokouksen avaamista. Kyseisten esittelijän tekemien muutosehdotusten tulee nimenomaisesti kytkeytyä yhteen tai useampaan 1 kohdassa tarkoitettuun muutosehdotukseen. Esittelijän tekemien muutosehdotusten on oltava sähköisesti saatavilla heti kun ne on käännetty, ja ne on jaettava paperimuodossa viimeistään kokouksen alkaessa.

24 artiklan 1–6 kohdan määräyksiä sovelletaan soveltuvin osin.

| 2. | Äänestykset muutosehdotuksista käydään samassa järjestyksessä, jossa kyseiset kohdat ovat käsiteltävänä olevan lausuntoluonnoksen tekstissä. |
| --- | --- |

2.

Äänestykset muutosehdotuksista käydään samassa järjestyksessä, jossa kyseiset kohdat ovat käsiteltävänä olevan lausuntoluonnoksen tekstissä.

| 3. | Lopullinen äänestys suoritetaan tekstistä kokonaisuutena riippumatta siitä, onko siihen tehty muutoksia vai ei. Jos lausunto ei saa annettujen äänten enemmistöä tuekseen, valiokunta






  — | esittää lausuntoluonnoksen uudestaan käsiteltäväksi ja hyväksyttäväksi sellaisena kuin se on muutettuna valiokunnassa hyväksytyillä muutosehdotuksilla ottaen huomioon 54 artiklan määräykset |
| --- | --- | --- |

3.

Lopullinen äänestys suoritetaan tekstistä kokonaisuutena riippumatta siitä, onko siihen tehty muutoksia vai ei. Jos lausunto ei saa annettujen äänten enemmistöä tuekseen, valiokunta

—

esittää lausuntoluonnoksen uudestaan käsiteltäväksi ja hyväksyttäväksi sellaisena kuin se on muutettuna valiokunnassa hyväksytyillä muutosehdotuksilla ottaen huomioon 54 artiklan määräykset

| — | nimeää uuden esittelijän ja käynnistää niin ollen uuden lausunnonlaadintaprosessin tai |
| --- | --- |

—

nimeää uuden esittelijän ja käynnistää niin ollen uuden lausunnonlaadintaprosessin tai

| — | päättää olla laatimatta lausuntoa. |
| --- | --- |

—

päättää olla laatimatta lausuntoa.

| 4. | Kun lausuntoluonnos on hyväksytty valiokunnassa, valiokunnan puheenjohtaja toimittaa sen komitean puheenjohtajalle. |
| --- | --- |

4.

Kun lausuntoluonnos on hyväksytty valiokunnassa, valiokunnan puheenjohtaja toimittaa sen komitean puheenjohtajalle.

67   artikla

Päätös olla antamatta lausuntoa

| 1. | Jos vastuullinen valiokunta katsoo, että aihe, josta sitä on pyydetty valmistelemaan lausunto 41 artiklan a kohdan nojalla, ei koske alueellisia tai paikallisia kysymyksiä tai ei ole poliittisesti merkittävä, se voi päättää, ettei aiheesta laadita lausuntoa. Pääsihteeri ilmoittaa päätöksestä asianomaiselle Euroopan unionin toimielimelle. |
| --- | --- |

1.

Jos vastuullinen valiokunta katsoo, että aihe, josta sitä on pyydetty valmistelemaan lausunto 41 artiklan a kohdan nojalla, ei koske alueellisia tai paikallisia kysymyksiä tai ei ole poliittisesti merkittävä, se voi päättää, ettei aiheesta laadita lausuntoa. Pääsihteeri ilmoittaa päätöksestä asianomaiselle Euroopan unionin toimielimelle.

| 2. | Kun vastuullinen valiokunta katsoo, että 41 artiklan a kohdan nojalla sille osoitettu lausuntopyyntö on tärkeä mutta kun tärkeysjärjestyksestä johtuen ja/tai siksi, että komitea on jo äskettäin antanut aihepiiriin kuuluvia lausuntoja, uutta lausuntoa ei katsota välttämättömäksi, vastuullinen valiokunta voi päättää olla antamatta lausuntoa. Siinä tapauksessa komitea voi päättää, että Euroopan unionin toimielimille annetaan perusteltu vastaus komitean puheenjohtajan allekirjoittaman kirjeen muodossa. Kirjeen laatii asianomaisen valiokunnan puheenjohtaja, joka kuulee kirjettä laatiessaan samaa aihetta käsittelevien aiempien lausuntojen esittelijöitä. |
| --- | --- |

2.

Kun vastuullinen valiokunta katsoo, että 41 artiklan a kohdan nojalla sille osoitettu lausuntopyyntö on tärkeä mutta kun tärkeysjärjestyksestä johtuen ja/tai siksi, että komitea on jo äskettäin antanut aihepiiriin kuuluvia lausuntoja, uutta lausuntoa ei katsota välttämättömäksi, vastuullinen valiokunta voi päättää olla antamatta lausuntoa. Siinä tapauksessa komitea voi päättää, että Euroopan unionin toimielimille annetaan perusteltu vastaus komitean puheenjohtajan allekirjoittaman kirjeen muodossa. Kirjeen laatii asianomaisen valiokunnan puheenjohtaja, joka kuulee kirjettä laatiessaan samaa aihetta käsittelevien aiempien lausuntojen esittelijöitä.

68   artikla

Kirjallinen menettely

| 1. | Poikkeustapauksessa valiokunnan puheenjohtaja voi käyttää kirjallista menettelyä valiokunnan hyväksynnän saamiseksi sen toimintaa koskevalle päätökselle. |
| --- | --- |

1.

Poikkeustapauksessa valiokunnan puheenjohtaja voi käyttää kirjallista menettelyä valiokunnan hyväksynnän saamiseksi sen toimintaa koskevalle päätökselle.

| 2. | Puheenjohtaja osoittaa tällöin valiokunnan jäsenille asiaa koskevan päätösehdotuksen ja pyytää heitä esittämään mahdolliset vastustavat huomautukset kirjallisesti kolmen työpäivän kuluessa. |
| --- | --- |

2.

Puheenjohtaja osoittaa tällöin valiokunnan jäsenille asiaa koskevan päätösehdotuksen ja pyytää heitä esittämään mahdolliset vastustavat huomautukset kirjallisesti kolmen työpäivän kuluessa.

| 3. | Päätös katsotaan hyväksytyksi, ellei vähintään kuusi jäsentä esitä vastustavaa huomautusta. |
| --- | --- |

3.

Päätös katsotaan hyväksytyksi, ellei vähintään kuusi jäsentä esitä vastustavaa huomautusta.

69   artikla

Määräykset, joita voidaan soveltaa valiokuntiin

11 artiklaa, 12 artiklan 2 kohtaa, 17 artiklan 1–3 kohtaa ja 20 artiklaa voidaan soveltaa valiokuntiin soveltuvin osin.

6   LUKU

Komitean hallinto

70   artikla

Pääsihteeristö

| 1. | Komiteaa avustaa pääsihteeristö. |
| --- | --- |

1.

Komiteaa avustaa pääsihteeristö.

| 2. | Pääsihteeristöä johtaa pääsihteeri. |
| --- | --- |

2.

Pääsihteeristöä johtaa pääsihteeri.

| 3. | Työvaliokunta päättää pääsihteerin esityksestä pääsihteeristön sisäisestä rakenteesta siten, että pääsihteeristö kykenee takaamaan komitean ja sen elinten kitkattoman toiminnan ja tukemaan jäseniä heidän tehtäviensä hoitamisessa. Työvaliokunta määrittää samalla palvelut, joita pääsihteeristön tulee antaa jäsenille, maakohtaisille valtuuskunnille, poliittisille ryhmille ja sitoutumattomille jäsenille. |
| --- | --- |

3.

Työvaliokunta päättää pääsihteerin esityksestä pääsihteeristön sisäisestä rakenteesta siten, että pääsihteeristö kykenee takaamaan komitean ja sen elinten kitkattoman toiminnan ja tukemaan jäseniä heidän tehtäviensä hoitamisessa. Työvaliokunta määrittää samalla palvelut, joita pääsihteeristön tulee antaa jäsenille, maakohtaisille valtuuskunnille, poliittisille ryhmille ja sitoutumattomille jäsenille.

| 4. | Pääsihteeristö pitää pöytäkirjaa komitean elinten kokouksista. |
| --- | --- |

4.

Pääsihteeristö pitää pöytäkirjaa komitean elinten kokouksista.

71   artikla

Pääsihteeri

| 1. | Pääsihteeri vastaa niiden päätösten toimeenpanosta, jotka työvaliokunta tai puheenjohtaja on tehnyt työjärjestyksen määräysten ja voimassa olevien säännösten nojalla. Pääsihteeri osallistuu työvaliokunnan kokouksiin, joissa hänellä on puheoikeus ja joista hän pitää pöytäkirjaa. |
| --- | --- |

1.

Pääsihteeri vastaa niiden päätösten toimeenpanosta, jotka työvaliokunta tai puheenjohtaja on tehnyt työjärjestyksen määräysten ja voimassa olevien säännösten nojalla. Pääsihteeri osallistuu työvaliokunnan kokouksiin, joissa hänellä on puheoikeus ja joista hän pitää pöytäkirjaa.

| 2. | Pääsihteeri hoitaa tehtäviään työvaliokuntaa edustavan puheenjohtajan alaisuudessa. Pääsihteeri toimittaa työvaliokunnalle tehtäviensä hoitamisesta valtuutettuna tulojen ja menojen hyväksyjänä vuosittain toimintakertomuksen ja esittää kertomuksesta tiivistelmän mahdollista keskustelua varten. |
| --- | --- |

2.

Pääsihteeri hoitaa tehtäviään työvaliokuntaa edustavan puheenjohtajan alaisuudessa. Pääsihteeri toimittaa työvaliokunnalle tehtäviensä hoitamisesta valtuutettuna tulojen ja menojen hyväksyjänä vuosittain toimintakertomuksen ja esittää kertomuksesta tiivistelmän mahdollista keskustelua varten.

72   artikla

Pääsihteerin palvelukseenotto

| 1. | Työvaliokunta ottaa pääsihteerin palvelukseen annettujen äänten kahden kolmasosan enemmistöllä ja 38 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetun päätösvaltaisuuden toteamisen jälkeen tekemänsä päätöksen perusteella. |
| --- | --- |

1.

Työvaliokunta ottaa pääsihteerin palvelukseen annettujen äänten kahden kolmasosan enemmistöllä ja 38 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetun päätösvaltaisuuden toteamisen jälkeen tekemänsä päätöksen perusteella.

| 2. | Pääsihteeri otetaan palvelukseen viideksi vuodeksi. Työvaliokunta määrittelee hänen työsopimuksensa tarkemmat ehdot Euroopan unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 2 artiklan säännösten ja vastaavien säännösten mukaisesti.
  Pääsihteerin toimikausi voidaan uusia vain kerran enintään viideksi vuodeksi.
  Pääsihteerin ollessa poissa tai estynyt hänen tehtäviään hoitaa työvaliokunnan nimeämä johtaja. |
| --- | --- |

2.

Pääsihteeri otetaan palvelukseen viideksi vuodeksi. Työvaliokunta määrittelee hänen työsopimuksensa tarkemmat ehdot Euroopan unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 2 artiklan säännösten ja vastaavien säännösten mukaisesti.

Pääsihteerin toimikausi voidaan uusia vain kerran enintään viideksi vuodeksi.

Pääsihteerin ollessa poissa tai estynyt hänen tehtäviään hoitaa työvaliokunnan nimeämä johtaja.

| 3. | Pääsihteerin osalta Euroopan unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen mukaisista työsopimuksista vastaavan viranomaisen toimivaltaa käyttää työvaliokunta. |
| --- | --- |

3.

Pääsihteerin osalta Euroopan unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen mukaisista työsopimuksista vastaavan viranomaisen toimivaltaa käyttää työvaliokunta.

73   artikla

Virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt ja muuhun henkilöstöön sovellettavat palvelussuhteen ehdot

| 1. | Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen mukaista nimittävän viranomaisen toimivaltaa käyttää






  — | tehtäväryhmän AD palkkaluokkiin 5–12 sekä tehtäväryhmään AST kuuluvien virkamiesten osalta pääsihteeri |
| --- | --- | --- |

1.

Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen mukaista nimittävän viranomaisen toimivaltaa käyttää

—

tehtäväryhmän AD palkkaluokkiin 5–12 sekä tehtäväryhmään AST kuuluvien virkamiesten osalta pääsihteeri

| — | muiden virkamiesten osalta työvaliokunta pääsihteerin esityksestä. |
| --- | --- |

—

muiden virkamiesten osalta työvaliokunta pääsihteerin esityksestä.

| 2. | Euroopan unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen mukaisista työsopimuksista vastaavan viranomaisen toimivaltaa käyttää






  — | tehtäväryhmän AD palkkaluokkiin 5–12 sekä tehtäväryhmään AST kuuluvien väliaikaisten toimihenkilöiden osalta pääsihteeri |
| --- | --- | --- |

2.

Euroopan unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen mukaisista työsopimuksista vastaavan viranomaisen toimivaltaa käyttää

—

tehtäväryhmän AD palkkaluokkiin 5–12 sekä tehtäväryhmään AST kuuluvien väliaikaisten toimihenkilöiden osalta pääsihteeri

| — | muiden väliaikaisten toimihenkilöiden osalta työvaliokunta pääsihteerin esityksestä |
| --- | --- |

—

muiden väliaikaisten toimihenkilöiden osalta työvaliokunta pääsihteerin esityksestä

| — | puheenjohtajan tai ensimmäisen varapuheenjohtajan kabinetissa työskentelevien väliaikaisten toimihenkilöiden osalta:






  — | tehtäväryhmän AD palkkaluokkien 5–12 sekä tehtäväryhmän AST osalta pääsihteeri puheenjohtajan esityksestä |
| --- | --- | --- |

—

puheenjohtajan tai ensimmäisen varapuheenjohtajan kabinetissa työskentelevien väliaikaisten toimihenkilöiden osalta:

—

tehtäväryhmän AD palkkaluokkien 5–12 sekä tehtäväryhmän AST osalta pääsihteeri puheenjohtajan esityksestä

| — | muiden tehtäväryhmän AD palkkaluokkien osalta työvaliokunta puheenjohtajan esityksestä. |
| --- | --- |

—

muiden tehtäväryhmän AD palkkaluokkien osalta työvaliokunta puheenjohtajan esityksestä.

Puheenjohtajan tai ensimmäisen varapuheenjohtajan kabinetissa työskentelevät väliaikaiset toimihenkilöt palkataan puheenjohtajan tai ensimmäisen varapuheenjohtajan toimikauden loppuun asti.

| — | Sopimussuhteiset toimihenkilöt, erityisneuvonantajat ja paikalliset toimihenkilöt palkkaa pääsihteeri Euroopan unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Sopimussuhteiset toimihenkilöt, erityisneuvonantajat ja paikalliset toimihenkilöt palkkaa pääsihteeri Euroopan unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen mukaisesti.

| 3. | Työvaliokunta ja pääsihteeri voivat siirtää näille tämän artiklan nojalla kuuluvat valtuudet.
  Valtuutusasiakirjoissa vahvistetaan myönnettyjen toimivaltuuksien laajuus, niiden rajat ja kesto sekä se, voivatko valtuutetut siirtää niitä edelleen. |
| --- | --- |

3.

Työvaliokunta ja pääsihteeri voivat siirtää näille tämän artiklan nojalla kuuluvat valtuudet.

Valtuutusasiakirjoissa vahvistetaan myönnettyjen toimivaltuuksien laajuus, niiden rajat ja kesto sekä se, voivatko valtuutetut siirtää niitä edelleen.

74   artikla

Suljetuin ovin käsiteltävät asiat

Tehdessään 72 ja 73 artiklaan perustuvia päätöksiä työvaliokunta kokoontuu suljetuin ovin.

75   artikla

Talousarvio

| 1. | Talous- ja hallintoasiain komissio esittää työvaliokunnalle alustavan ennakkoarvion komitean tuloista ja menoista tulevaa varainhoitovuotta varten. Työvaliokunta esittää ennakkoarvion tuloista ja menoista täysistunnolle hyväksyttäväksi.
  Puheenjohtaja toimittaa puheenjohtajakokousta kuultuaan työvaliokunnalle yleiset strategiset suuntaviivat, jotka esitetään talous- ja hallintoasiain komissiolle varainhoitovuoden n+2 talousarvion laatimista varten. |
| --- | --- |

1.

Talous- ja hallintoasiain komissio esittää työvaliokunnalle alustavan ennakkoarvion komitean tuloista ja menoista tulevaa varainhoitovuotta varten. Työvaliokunta esittää ennakkoarvion tuloista ja menoista täysistunnolle hyväksyttäväksi.

Puheenjohtaja toimittaa puheenjohtajakokousta kuultuaan työvaliokunnalle yleiset strategiset suuntaviivat, jotka esitetään talous- ja hallintoasiain komissiolle varainhoitovuoden n+2 talousarvion laatimista varten.

| 2. | Täysistunto hyväksyy ennakkoarvion komitean tuloista ja menoista ja toimittaa sen komissiolle, neuvostolle ja Euroopan parlamentille kyllin ajoissa, jotta varainhoitoa koskevissa säännöksissä säädettyjä määräaikoja voidaan noudattaa. |
| --- | --- |

2.

Täysistunto hyväksyy ennakkoarvion komitean tuloista ja menoista ja toimittaa sen komissiolle, neuvostolle ja Euroopan parlamentille kyllin ajoissa, jotta varainhoitoa koskevissa säännöksissä säädettyjä määräaikoja voidaan noudattaa.

| 3. | Kuultuaan talous- ja hallintoasiain komissiota komitean puheenjohtaja toteuttaa komitean tulo- ja menoarvion tai antaa sen toteuttamisen toimeksi työvaliokunnan antamien varainhoitoa koskevien sisäisten sääntöjen mukaisesti. Puheenjohtaja hoitaa näitä tehtäviä Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Kuultuaan talous- ja hallintoasiain komissiota komitean puheenjohtaja toteuttaa komitean tulo- ja menoarvion tai antaa sen toteuttamisen toimeksi työvaliokunnan antamien varainhoitoa koskevien sisäisten sääntöjen mukaisesti. Puheenjohtaja hoitaa näitä tehtäviä Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti.

III   OSASTO

YLEISIÄ MÄÄRÄYKSIÄ

1   LUKU

Yhteistyö, asiakirjojen toimittaminen edelleen ja julkaiseminen

76   artikla

Yhteistyösopimukset

Työvaliokunta voi pääsihteerin esityksestä tehdä yhteistyösopimuksia, joiden tarkoituksena on helpottaa komitean toimivaltuuksien käyttöä perussopimusten soveltamisen yhteydessä tai tehostaa komitean poliittista yhteistyötä.

77   artikla

Lausuntojen ja päätöslauselmien toimittaminen edelleen ja julkaiseminen

| 1. | Komitean lausunnot samoin kuin ilmoitus 27 artiklan mukaisen yksinkertaistetun menettelyn käyttämisestä tai 67 artiklan mukaisesta päätöksestä olla antamatta lausuntoa osoitetaan neuvostolle, komissiolle ja Euroopan parlamentille. Puheenjohtaja huolehtii niiden sekä päätöslauselmien toimittamisesta kyseisille toimielimille. |
| --- | --- |

1.

Komitean lausunnot samoin kuin ilmoitus 27 artiklan mukaisen yksinkertaistetun menettelyn käyttämisestä tai 67 artiklan mukaisesta päätöksestä olla antamatta lausuntoa osoitetaan neuvostolle, komissiolle ja Euroopan parlamentille. Puheenjohtaja huolehtii niiden sekä päätöslauselmien toimittamisesta kyseisille toimielimille.

| 2. | Komitean lausunnot ja päätöslauselmat julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

2.

Komitean lausunnot ja päätöslauselmat julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2   LUKU

Julkisuus ja jäsenten taloudellisten etujen ilmoittaminen

78   artikla

Yleisön oikeus tutustua asiakirjoihin

| 1. | Jokaisella unionin kansalaisella ja jokaisella luonnollisella henkilöllä, joka asuu jossain jäsenvaltiossa, sekä jokaisella oikeushenkilöllä, jolla on sääntömääräinen kotipaikka jossain jäsenvaltiossa, on oikeus tutustua alueiden komitean asiakirjoihin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti noudattaen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 säädettyjä periaatteita, edellytyksiä ja rajoituksia sekä komitean työvaliokunnan antamia erityismääräyksiä. Komitean asiakirjat saatetaan mahdollisuuksien mukaan samoin edellytyksin muiden luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden saataville. |
| --- | --- |

1.

Jokaisella unionin kansalaisella ja jokaisella luonnollisella henkilöllä, joka asuu jossain jäsenvaltiossa, sekä jokaisella oikeushenkilöllä, jolla on sääntömääräinen kotipaikka jossain jäsenvaltiossa, on oikeus tutustua alueiden komitean asiakirjoihin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti noudattaen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 säädettyjä periaatteita, edellytyksiä ja rajoituksia sekä komitean työvaliokunnan antamia erityismääräyksiä. Komitean asiakirjat saatetaan mahdollisuuksien mukaan samoin edellytyksin muiden luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden saataville.

| 2. | Komitea perustaa rekisterin asiakirjoistaan. Työvaliokunta antaa tätä tarkoitusta varten sisäiset säännöt asiakirjojen saatavuuteen liittyvistä järjestelyistä sekä hyväksyy luettelon suoraan saatavilla olevista asiakirjoista. |
| --- | --- |

2.

Komitea perustaa rekisterin asiakirjoistaan. Työvaliokunta antaa tätä tarkoitusta varten sisäiset säännöt asiakirjojen saatavuuteen liittyvistä järjestelyistä sekä hyväksyy luettelon suoraan saatavilla olevista asiakirjoista.

79   artikla

Jäsenten taloudellisten etujen ilmoittaminen

Jäsenten on tehtäväänsä ryhtyessään laadittava taloudellisista eduistaan työvaliokunnan hyväksymän mallin mukainen selvitys, jota heidän on pidettävä ajan tasalla ja joka asetetaan yleisön saataville.

3   LUKU

Kielten käyttö

80   artikla

Tulkkausta koskeva kielijärjestelmä

Tulkkausta koskevassa kielijärjestelmässä toteutetaan mahdollisuuksien mukaan seuraavia periaatteita:

| a) | Komitean keskusteluissa ovat käytettävissä viralliset kielet, ellei työvaliokunta toisin päätä. |
| --- | --- |

a)

Komitean keskusteluissa ovat käytettävissä viralliset kielet, ellei työvaliokunta toisin päätä.

| b) | Kaikilla komitean jäsenillä on oikeus käyttää täysistunnossa puheenvuoroja haluamallaan virallisella kielellä. Tietyllä virallisella kielellä käytetyt puheenvuorot tulkataan simultaanisesti muille virallisille kielille ja kaikille muille työvaliokunnan tarpeelliseksi katsomille kielille. Tätä sovelletaan myös kieliin, joille tämä mahdollisuus on varattu komitean ja eri jäsenvaltioiden välisissä hallinnollisissa sopimuksissa. |
| --- | --- |

b)

Kaikilla komitean jäsenillä on oikeus käyttää täysistunnossa puheenvuoroja haluamallaan virallisella kielellä. Tietyllä virallisella kielellä käytetyt puheenvuorot tulkataan simultaanisesti muille virallisille kielille ja kaikille muille työvaliokunnan tarpeelliseksi katsomille kielille. Tätä sovelletaan myös kieliin, joille tämä mahdollisuus on varattu komitean ja eri jäsenvaltioiden välisissä hallinnollisissa sopimuksissa.

| c) | Työvaliokunnan, valiokuntien ja työryhmien kokouksissa on järjestettävä tulkkaus niistä kielistä ja niille kielille, joita kokoukseen osallistumisensa vahvistaneet jäsenet käyttävät. |
| --- | --- |

c)

Työvaliokunnan, valiokuntien ja työryhmien kokouksissa on järjestettävä tulkkaus niistä kielistä ja niille kielille, joita kokoukseen osallistumisensa vahvistaneet jäsenet käyttävät.

4   LUKU

Tarkkailijat

81   artikla

Tarkkailijat

| 1. | Kun sopimus Euroopan unioniin liittymisestä on allekirjoitettu liittyvän valtion kanssa, puheenjohtaja voi työvaliokunnan suostumuksen saatuaan pyytää liittyvän valtion hallitusta nimeämään tarkkailijoita, joiden määrä on sama kuin tälle valtiolle komiteassa tulevien paikkojen määrä. |
| --- | --- |

1.

Kun sopimus Euroopan unioniin liittymisestä on allekirjoitettu liittyvän valtion kanssa, puheenjohtaja voi työvaliokunnan suostumuksen saatuaan pyytää liittyvän valtion hallitusta nimeämään tarkkailijoita, joiden määrä on sama kuin tälle valtiolle komiteassa tulevien paikkojen määrä.

| 2. | Tarkkailijat osallistuvat kaikkeen komitean työskentelyyn tai osaan siitä, kunnes liittymissopimus tulee voimaan, ja heillä on oikeus käyttää puheenvuoroja komitean elimissä.
  Heillä ei ole äänestysoikeutta eivätkä he voi asettua ehdokkaaksi tehtäviin komiteassa. Heidän osallistumisellaan ei ole oikeudellisia vaikutuksia komitean työskentelyyn. |
| --- | --- |

2.

Tarkkailijat osallistuvat kaikkeen komitean työskentelyyn tai osaan siitä, kunnes liittymissopimus tulee voimaan, ja heillä on oikeus käyttää puheenvuoroja komitean elimissä.

Heillä ei ole äänestysoikeutta eivätkä he voi asettua ehdokkaaksi tehtäviin komiteassa. Heidän osallistumisellaan ei ole oikeudellisia vaikutuksia komitean työskentelyyn.

| 3. | Heitä kohdellaan komitean jäsenten tavoin komitean hallinnollisten palvelujen käytön ja heidän tarkkailijatoiminnastaan aiheutuvien kustannusten korvaamisen suhteen vastaavaan budjettikohtaan tarkoitusta varten varattujen määrärahojen puitteissa. |
| --- | --- |

3.

Heitä kohdellaan komitean jäsenten tavoin komitean hallinnollisten palvelujen käytön ja heidän tarkkailijatoiminnastaan aiheutuvien kustannusten korvaamisen suhteen vastaavaan budjettikohtaan tarkoitusta varten varattujen määrärahojen puitteissa.

5   LUKU

Työjärjestys

82   artikla

Työjärjestyksen tarkistus

| 1. | Täysistunto voi jäsentensä äänten enemmistöllä päättää tämän työjärjestyksen muuttamisesta joko osittain tai kokonaan. |
| --- | --- |

1.

Täysistunto voi jäsentensä äänten enemmistöllä päättää tämän työjärjestyksen muuttamisesta joko osittain tai kokonaan.

| 2. | Täysistunto asettaa tarkoitusta varten väliaikaisen valiokunnan; se laatii selvityksen ja tekstiluonnoksen, joiden perusteella täysistunto hyväksyy uudet määräykset jäsentensä äänten enemmistöllä. Uudet määräykset tulevat voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona ne julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

2.

Täysistunto asettaa tarkoitusta varten väliaikaisen valiokunnan; se laatii selvityksen ja tekstiluonnoksen, joiden perusteella täysistunto hyväksyy uudet määräykset jäsentensä äänten enemmistöllä. Uudet määräykset tulevat voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona ne julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

83   artikla

Työvaliokunnan ohjeet

Työvaliokunta voi antaa tarkemmat ohjeet tämän työjärjestyksen soveltamisesta sitä noudattaen.

84   artikla

Työjärjestyksen voimaantulo

Tämä työjärjestys tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

---