# Az Európai Unió L 53/2014

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2014.053.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 53 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 57. évfolyam2014. február 21. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2014.053.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 53

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

57. évfolyam2014. február 21.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. december 16.) a 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a környezeti teljesítményre, valamint a meghajtóegység teljesítményére vonatkozó követelmények tekintetében történő kiegészítéséről, továbbá V. mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 1 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. december 16.) a 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a környezeti teljesítményre, valamint a meghajtóegység teljesítményére vonatkozó követelmények tekintetében történő kiegészítéséről, továbbá V. mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 21.2.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 53/1

---

A BIZOTTSÁG 134/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2013. december 16.)

a 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a környezeti teljesítményre, valamint a meghajtóegység teljesítményére vonatkozó követelmények tekintetében történő kiegészítéséről, továbbá V. mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről szóló, 2013. január 15-i 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 18. cikke (3) bekezdésére, 23. cikke (12) bekezdésére, 24. cikke (3) bekezdésére és 74. cikkére,

mivel:

| (1) | Az „L kategóriájú járművek” kifejezés a könnyű két-, három- és négykerekű járművek széles skáláját foglalja magában; ide tartoznak például a motoros kerékpárok, a két- vagy háromkerekű segédmotoros kerékpárok, a két- vagy háromkerekű motorkerékpárok, az oldalkocsis motorkerékpárok, valamint a könnyű négykerekű járművek (négykerekű motorkerékpárok), mint például a közúti kvadok, a terepjáró kvadok és a mikroautók. |
| --- | --- |

(1)

Az „L kategóriájú járművek” kifejezés a könnyű két-, három- és négykerekű járművek széles skáláját foglalja magában; ide tartoznak például a motoros kerékpárok, a két- vagy háromkerekű segédmotoros kerékpárok, a két- vagy háromkerekű motorkerékpárok, az oldalkocsis motorkerékpárok, valamint a könnyű négykerekű járművek (négykerekű motorkerékpárok), mint például a közúti kvadok, a terepjáró kvadok és a mikroautók.

| (2) | A 168/2013/EU rendelet lehetővé teszi az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ-EGB) előírásainak a teljes járműre vonatkozó EU-típusjóváhagyás céljára történő alkalmazását. A rendelet szerint a kötelezően alkalmazandó ENSZ-EGB-előírások alapján megadott típusjóváhagyás EU-típusjóváhagyásnak tekintendő. |
| --- | --- |

(2)

A 168/2013/EU rendelet lehetővé teszi az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ-EGB) előírásainak a teljes járműre vonatkozó EU-típusjóváhagyás céljára történő alkalmazását. A rendelet szerint a kötelezően alkalmazandó ENSZ-EGB-előírások alapján megadott típusjóváhagyás EU-típusjóváhagyásnak tekintendő.

| (3) | Az ENSZ-EGB-előírások kötelező alkalmazásával nemcsak a műszaki előírások megkettőzése, hanem a tanúsítási és a közigazgatási eljárások megismétlése is elkerülhetővé válik. A közvetlenül a nemzetközileg elfogadott szabványokon alapuló típusjóváhagyás ezenkívül fokozhatja az uniós gazdasági ágazat versenyképességét azáltal, hogy megkönnyítheti majd a piacra jutást a harmadik országokban, különösen azokban, amelyek szerződő felei az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága kerekes gépjárművekre és azokba szerelhető, illetve azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásának (a továbbiakban: felülvizsgált 1958. évi megállapodás), amelyhez az Unió a 97/836/EK tanácsi határozattal (2) csatlakozott. A jelenlegi ENSZ-EGB-előírások azonban vagy idejétmúltak, vagy nem léteznek, ezért most felülvizsgálatuk és a műszaki fejlődéshez való hozzáigazításuk van soron. |
| --- | --- |

(3)

Az ENSZ-EGB-előírások kötelező alkalmazásával nemcsak a műszaki előírások megkettőzése, hanem a tanúsítási és a közigazgatási eljárások megismétlése is elkerülhetővé válik. A közvetlenül a nemzetközileg elfogadott szabványokon alapuló típusjóváhagyás ezenkívül fokozhatja az uniós gazdasági ágazat versenyképességét azáltal, hogy megkönnyítheti majd a piacra jutást a harmadik országokban, különösen azokban, amelyek szerződő felei az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága kerekes gépjárművekre és azokba szerelhető, illetve azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásának (a továbbiakban: felülvizsgált 1958. évi megállapodás), amelyhez az Unió a 97/836/EK tanácsi határozattal (2) csatlakozott. A jelenlegi ENSZ-EGB-előírások azonban vagy idejétmúltak, vagy nem léteznek, ezért most felülvizsgálatuk és a műszaki fejlődéshez való hozzáigazításuk van soron.

| (4) | Ezért a 168/2013/EU rendelet számos olyan irányelv hatályon kívül helyezéséről rendelkezik, melyek tárgya az L kategóriájú járműveknek és az ezekbe szánt rendszereknek, alkatrészeknek és önálló műszaki egységeiknek a környezeti teljesítményükre és meghajtóegységük teljesítményére vonatkozó követelmények tekintetében történő jóváhagyása. Az EU-típusjóváhagyás céljára ezeket az irányelveket először e rendelet rendelkezései váltják fel. Később, ha e felülvizsgálat folyamata az ENSZ szintjén már lezárult, egyenértékű ENSZ-EGB-előírások állnak majd rendelkezésre, amelyeknek köszönhetően fel lehet váltani e rendelet szövegét az ENSZ-EGB vonatkozó előírásaira való hivatkozással. |
| --- | --- |

(4)

Ezért a 168/2013/EU rendelet számos olyan irányelv hatályon kívül helyezéséről rendelkezik, melyek tárgya az L kategóriájú járműveknek és az ezekbe szánt rendszereknek, alkatrészeknek és önálló műszaki egységeiknek a környezeti teljesítményükre és meghajtóegységük teljesítményére vonatkozó követelmények tekintetében történő jóváhagyása. Az EU-típusjóváhagyás céljára ezeket az irányelveket először e rendelet rendelkezései váltják fel. Később, ha e felülvizsgálat folyamata az ENSZ szintjén már lezárult, egyenértékű ENSZ-EGB-előírások állnak majd rendelkezésre, amelyeknek köszönhetően fel lehet váltani e rendelet szövegét az ENSZ-EGB vonatkozó előírásaira való hivatkozással.

| (5) | Az L3e és L4e kategóriájú motorkerékpárok zajkibocsátását szabályozó 41. sz. ENSZ-EGB-előírást 2011-ben már hozzáigazították a műszaki fejlődéshez. Ezért a 41. sz. ENSZ-EGB-előírást kötelezővé kell tenni az uniós típus-jóváhagyási jogszabályokban, és annak fel kell váltania a 97/24/EK irányelv (3) 9. fejezetének III. mellékletét annak érdekében, hogy a motorkerékpároknak csak egy – a felülvizsgált 1958. évi megállapodás szerződő felei által világszerte elfogadott – a motorkerékpárok zajkibocsátására vonatkozó szabályrendszernek kelljen megfelelniük. Az elektromos motorok hasznos teljesítményének mérését szabályozó 85. sz. ENSZ-EGB-előírást szintén kötelezővé kell tenni a felülvizsgált 1958. évi megállapodás szerződő felei közötti, az elektromos motorok meghajtóegységének teljesítményével kapcsolatos, fent említett kölcsönös elismerés céljából. |
| --- | --- |

(5)

Az L3e és L4e kategóriájú motorkerékpárok zajkibocsátását szabályozó 41. sz. ENSZ-EGB-előírást 2011-ben már hozzáigazították a műszaki fejlődéshez. Ezért a 41. sz. ENSZ-EGB-előírást kötelezővé kell tenni az uniós típus-jóváhagyási jogszabályokban, és annak fel kell váltania a 97/24/EK irányelv (3) 9. fejezetének III. mellékletét annak érdekében, hogy a motorkerékpároknak csak egy – a felülvizsgált 1958. évi megállapodás szerződő felei által világszerte elfogadott – a motorkerékpárok zajkibocsátására vonatkozó szabályrendszernek kelljen megfelelniük. Az elektromos motorok hasznos teljesítményének mérését szabályozó 85. sz. ENSZ-EGB-előírást szintén kötelezővé kell tenni a felülvizsgált 1958. évi megállapodás szerződő felei közötti, az elektromos motorok meghajtóegységének teljesítményével kapcsolatos, fent említett kölcsönös elismerés céljából.

| (6) | Ilyen intézkedések pl. az Euro 4-es és az Euro 5-ös környezetvédelmi normák, amelyek a légszennyező részecskék és az ózonprekurzorok (például a nitrogén-oxidok és szénhidrogének) kibocsátásának csökkentésére irányulnak. Az L kategóriájú járművekből származó szénhidrogén-kibocsátásokat nagymértékben csökkenteni kell a levegőminőség javítása érdekében, valamint azért, hogy a rendszer-típusjóváhagyással rendelkező kipufogórendszer megfeleljen a szennyezési határértékeknek, nem csupán azért, hogy az említett járművek által a kipufogócsövön vagy párolgások formájában aránytalanul nagy arányban kibocsátott szénhidrogén mennyiségét jelentős mértékben visszaszorítsuk, hanem azért is, mert ez segítene a városok levegőjében csökkenteni az illékony részecskék szintjét és ezzel feltehetően a szmogot is. |
| --- | --- |

(6)

Ilyen intézkedések pl. az Euro 4-es és az Euro 5-ös környezetvédelmi normák, amelyek a légszennyező részecskék és az ózonprekurzorok (például a nitrogén-oxidok és szénhidrogének) kibocsátásának csökkentésére irányulnak. Az L kategóriájú járművekből származó szénhidrogén-kibocsátásokat nagymértékben csökkenteni kell a levegőminőség javítása érdekében, valamint azért, hogy a rendszer-típusjóváhagyással rendelkező kipufogórendszer megfeleljen a szennyezési határértékeknek, nem csupán azért, hogy az említett járművek által a kipufogócsövön vagy párolgások formájában aránytalanul nagy arányban kibocsátott szénhidrogén mennyiségét jelentős mértékben visszaszorítsuk, hanem azért is, mert ez segítene a városok levegőjében csökkenteni az illékony részecskék szintjét és ezzel feltehetően a szmogot is.

| (7) | Az egyik ilyen intézkedés, amely az L kategóriájú járművek túlságosan magas szénhidrogén-kibocsátását kívánja mérsékelni, abban áll, hogy a párolgási kibocsátásokat a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének C. részében a szénhidrogén tömegére megállapított határértékekre korlátozza. Ezért a típusjóváhagyás keretében IV. típusú vizsgálatot kell elvégezni a jármű párolgási kibocsátásainak megmérése céljából. A IV. típusú vizsgálat, azaz a párolgási kibocsátások légmentes kamrában végzett vizsgálata (SHED-vizsgálat) többek között egy gyorsan öregített aktívszéntartály beszerelését írja elő, amely helyett bejáratott aktívszéntartályt is lehet használni, de ez utóbbi esetben egy additív romlási tényezőt is alkalmazni kell. A 168/2013/EU rendelet 23. cikkének (4) bekezdésében említett környezeti hatástanulmány ki fog terjedni arra kérdésre, hogy költséghatékony lenne-e fenntartani e romlási tényezőt a bejáratott aktívszéntartály beszerelésének alternatívájaként. Ha ez a módszer a tanulmány szerint nem költséghatékony, a Bizottság kellő időben javaslatot fog előterjeszteni ezen lehetőség megszüntetésére, amelyet az Euro 5 környezeti normán túl kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(7)

Az egyik ilyen intézkedés, amely az L kategóriájú járművek túlságosan magas szénhidrogén-kibocsátását kívánja mérsékelni, abban áll, hogy a párolgási kibocsátásokat a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének C. részében a szénhidrogén tömegére megállapított határértékekre korlátozza. Ezért a típusjóváhagyás keretében IV. típusú vizsgálatot kell elvégezni a jármű párolgási kibocsátásainak megmérése céljából. A IV. típusú vizsgálat, azaz a párolgási kibocsátások légmentes kamrában végzett vizsgálata (SHED-vizsgálat) többek között egy gyorsan öregített aktívszéntartály beszerelését írja elő, amely helyett bejáratott aktívszéntartályt is lehet használni, de ez utóbbi esetben egy additív romlási tényezőt is alkalmazni kell. A 168/2013/EU rendelet 23. cikkének (4) bekezdésében említett környezeti hatástanulmány ki fog terjedni arra kérdésre, hogy költséghatékony lenne-e fenntartani e romlási tényezőt a bejáratott aktívszéntartály beszerelésének alternatívájaként. Ha ez a módszer a tanulmány szerint nem költséghatékony, a Bizottság kellő időben javaslatot fog előterjeszteni ezen lehetőség megszüntetésére, amelyet az Euro 5 környezeti normán túl kell alkalmazni.

| (8) | Annak érdekében, hogy a tagállamok között ne jöjjenek létre kereskedelmi akadályok, továbbá tárgyilagos és pontos információk álljanak a fogyasztók rendelkezésére, szabványosított mérési módszerre van szükség a járművek energiahatékonyságának (tüzelőanyag- vagy energiafogyasztás, szén-dioxid-kibocsátás, elektromos hatósugár) mérésére. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy a tagállamok között ne jöjjenek létre kereskedelmi akadályok, továbbá tárgyilagos és pontos információk álljanak a fogyasztók rendelkezésére, szabványosított mérési módszerre van szükség a járművek energiahatékonyságának (tüzelőanyag- vagy energiafogyasztás, szén-dioxid-kibocsátás, elektromos hatósugár) mérésére.

| (9) | Az L kategóriájú járművek meghajtóegysége teljesítményének, ezen belül legnagyobb tervezési sebességének, legnagyobb nyomatékának és legnagyobb folyamatos teljesítményének mérésére szolgáló módszerek tagállamonként eltérőek lehetnek, ami az Unión belül kereskedelmi akadályok kialakulásához vezethet. Harmonizált követelményeket kell tehát kidolgozni az L kategóriájú járművek meghajtóegysége teljesítményének mérésére azért, hogy a járművekre, rendszereikre, alkatrészeikre vagy önálló műszaki egységeikre vonatkozó jóváhagyást minden ilyen járműtípus esetében meg lehessen adni. |
| --- | --- |

(9)

Az L kategóriájú járművek meghajtóegysége teljesítményének, ezen belül legnagyobb tervezési sebességének, legnagyobb nyomatékának és legnagyobb folyamatos teljesítményének mérésére szolgáló módszerek tagállamonként eltérőek lehetnek, ami az Unión belül kereskedelmi akadályok kialakulásához vezethet. Harmonizált követelményeket kell tehát kidolgozni az L kategóriájú járművek meghajtóegysége teljesítményének mérésére azért, hogy a járművekre, rendszereikre, alkatrészeikre vagy önálló műszaki egységeikre vonatkozó jóváhagyást minden ilyen járműtípus esetében meg lehessen adni.

| (10) | A funkcionális biztonsági vagy környezetvédelmi követelmények megszorításokat tesznek szükségessé az L kategóriájú járművek bizonyos típusain végzett szakszerűtlen beavatkozásokat illetően. Annak érdekében, hogy ezek a megszorítások ne akadályozzák a járműtulajdonos által végzett szervizelést és karbantartást, ezeket szigorúan az olyan szakszerűtlen beavatkozásokra kell korlátozni, amelyek jelentős mértékben rontják a jármű környezeti teljesítményét, meghajtóegységének teljesítményét, csakúgy mint a jármű funkcionális biztonságát. Mivel a jármű erőátviteli rendszerén végzett káros szakszerűtlen beavatkozás mind a környezeti, mind a funkcionális biztonsági teljesítményre kihat, az ebben a rendeletben a meghajtóegység teljesítményére és a zajcsökkentésre vonatkozóan megállapított részletes követelményeket az erőátviteli rendszeren végzett szakszerűtlen beavatkozás megelőzése céljából is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(10)

A funkcionális biztonsági vagy környezetvédelmi követelmények megszorításokat tesznek szükségessé az L kategóriájú járművek bizonyos típusain végzett szakszerűtlen beavatkozásokat illetően. Annak érdekében, hogy ezek a megszorítások ne akadályozzák a járműtulajdonos által végzett szervizelést és karbantartást, ezeket szigorúan az olyan szakszerűtlen beavatkozásokra kell korlátozni, amelyek jelentős mértékben rontják a jármű környezeti teljesítményét, meghajtóegységének teljesítményét, csakúgy mint a jármű funkcionális biztonságát. Mivel a jármű erőátviteli rendszerén végzett káros szakszerűtlen beavatkozás mind a környezeti, mind a funkcionális biztonsági teljesítményre kihat, az ebben a rendeletben a meghajtóegység teljesítményére és a zajcsökkentésre vonatkozóan megállapított részletes követelményeket az erőátviteli rendszeren végzett szakszerűtlen beavatkozás megelőzése céljából is alkalmazni kell.

| (11) | A 168/2013/EU rendelet V. mellékletének A. része hivatkozik arra a nyolc vizsgálattípusra, amellyel a jóváhagyás előtt álló L kategóriájú járművek környezeti teljesítményét értékelni lehet. Célszerű e felhatalmazáson alapuló jogi aktusban részletes vizsgálati követelményeket meghatározni, valamint akként módosítani a 168/2013/EU rendelet V. mellékletének A. részét, hogy a Tanács és az Európai Parlament által megállapított vizsgálati határértékek az ebben a rendeletben megállapított részletes vizsgálati eljárásokhoz és műszaki követelményekhez legyenek kapcsolva. A 168/2013/EU rendelet V. mellékletének A. részében hivatkozni kell az ebben a rendeletben meghatározott részletes vizsgálati eljárásokra és követelményekre, ami az e rendelet XII. mellékletében meghatározott módosítások révén valósítható meg, |
| --- | --- |

(11)

A 168/2013/EU rendelet V. mellékletének A. része hivatkozik arra a nyolc vizsgálattípusra, amellyel a jóváhagyás előtt álló L kategóriájú járművek környezeti teljesítményét értékelni lehet. Célszerű e felhatalmazáson alapuló jogi aktusban részletes vizsgálati követelményeket meghatározni, valamint akként módosítani a 168/2013/EU rendelet V. mellékletének A. részét, hogy a Tanács és az Európai Parlament által megállapított vizsgálati határértékek az ebben a rendeletben megállapított részletes vizsgálati eljárásokhoz és műszaki követelményekhez legyenek kapcsolva. A 168/2013/EU rendelet V. mellékletének A. részében hivatkozni kell az ebben a rendeletben meghatározott részletes vizsgálati eljárásokra és követelményekre, ami az e rendelet XII. mellékletében meghatározott módosítások révén valósítható meg,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

TÁRGY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Tárgy

E rendelet az L kategóriájú járműveknek és az azokba szánt rendszereknek, alkatrészeknek és önálló műszaki egységeknek a 168/2013/EU rendelet alapján történő jóváhagyása céljából részletes műszaki követelményeket és vizsgálati eljárásokat állapít meg azok környezeti teljesítményével és meghajtóegységük teljesítményével összefüggően, valamint megadja a vonatkozó ENSZ-EGB-előírások és azok módosításainak listáját.

2. cikk

Fogalommeghatározások

A 168/2013/EU rendelet fogalommeghatározásait alkalmazni kell. Emellett a következő fogalommeghatározások is alkalmazandók:

1.   „WMTC 1. szakasz”: az ENSZ-EGB 2. számú globális műszaki előírásában (4) meghatározott, világszintű motorkerékpár-vizsgálati ciklus (World Motorcycle Testing Cycle, WMTC), amelyet 2006 óta az L3e motorkerékpár-típusok esetében az európai menetciklus alternatívájaként I. típusú kibocsátásvizsgálati ciklusként használnak;

2.   „WMTC 2. szakasz”: az ENSZ-EGB 2. számú, módosított globális műszaki előírásában (5) meghatározott, világszintű motorkerékpár-vizsgálati ciklus (World Motorcycle Testing Cycle, WMTC), amelyet kötelező I. típusú kibocsátásvizsgálati ciklusként használnak az Euro 4-nek megfelelő L3e, L4e, L5e-A és L7e-A (al)kategóriájú járművek jóváhagyása során;

3.   „WMTC 3. szakasz”: a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének A. részében említett, felülvizsgált világszintű motorkerékpár-vizsgálati ciklus (World Motorcycle Testing Cycle, WMTC), amely egyenértékű az ENSZ-EGB 2. számú, módosított globális műszaki előírásában (6) meghatározott WMTC-vel, amelyet kiigazítottak az alacsony legnagyobb tervezési sebességű járművek tekintetében, és amelyet kötelező I. típusú kibocsátásvizsgálati ciklusként használnak az Euro 5-nek megfelelő L kategóriájú járművek jóváhagyása során;

4.   „a jármű legnagyobb tervezési sebessége”: a jármű e rendelet 15. cikke szerint meghatározott legnagyobb sebessége;

5.   „kipufogógáz-kibocsátás”: a jármű kipufogócsövén keresztül kibocsátott gáz-halmazállapotú szennyező anyagok és légszennyező részecskék;

6.   „részecskeszűrő”: a jármű kipufogórendszerébe szerelt szűrőberendezés, amelynek az a rendeltetése, hogy csökkentse a kipufogógáz-áramban a légszennyező részecskék mennyiségét;

7.   „megfelelően karbantartott és használt”: azt jelenti, hogy a vizsgálati járműként kiválasztott jármű teljesíti a járműgyártó ajánlása szerint a vizsgálati járművek karbantartásának megfelelő szintjével és a szokásos használattal kapcsolatban megállapított feltételeket;

8.   „a motor tüzelőanyag-szükséglete”: a motorban általában használt tüzelőanyag-típus:

9.   „jármű típusjóváhagyás a környezeti teljesítmény tekintetében”: járműtípus, -változat vagy -kivitel jóváhagyása a következő feltételek tekintetében:

10.   „járműtípus a környezeti teljesítmény tekintetében”: olyan L kategóriájú járművek halmaza, amelyek az alábbiak tekintetében nem különböznek egymástól:

11.   „időszakos regenerálású rendszer”: olyan kibocsátáscsökkentő eszköz, pl. katalizátor, részecskeszűrő vagy bármilyen más kibocsátáscsökkentő eszköz, amely szabályos időközönként – mielőtt a jármű szokásos üzemmódban 4 000 km utat tenne meg – regenerálást igényel;

12.   „alternatív tüzelőanyaggal működő jármű”: olyan jármű, amely kialakításánál fogva legalább egy olyan tüzelőanyaggal működik, amely légköri hőmérsékleten és nyomáson gáz-halmazállapotú, vagy alapjában véve nem ásványi olajszármazék;

13.   „rugalmas tüzelőanyag-felhasználású H2NG-üzemű jármű”: olyan rugalmas tüzelőanyag-felhasználású jármű, amely kialakításánál fogva a hidrogén és a földgáz vagy biometán különböző keverékeivel működik;

14.   „alapjármű”: a XI. mellékletben meghatározott hajtáscsaládot képviselő jármű;

15.   „a kibocsátáscsökkentő berendezés típusa”: a kibocsátáscsökkentő berendezések azon kategóriája, amelyeket a szennyezőanyag-kibocsátás csökkentésére használnak, és amely kategóriába az alapvető környezeti teljesítményük és felépítési jellemzőik tekintetében egymástól nem különböző berendezések tartoznak;

16.   „katalizátor”: olyan kibocsátáscsökkentő berendezés, amely a motor által kibocsátott mérgező égéstermékeket katalizált kémiai reakciók révén kevésbé mérgező anyagokká alakítja át;

17.   „katalizátortípus”: a katalizátorok azon kategóriája, amelybe az alábbiak tekintetében egymástól nem különböző katalizátorok tartoznak:

18.   „referenciatömeg”: az L kategóriájú járműnek a 168/2013/EU rendelet 5. cikke szerint meghatározott menetkész tömege, amelyet megnöveltek a vezető tömegével (75 kg) és adott esetben meghajtást végző akkumulátorok tömegével;

19.   „hajtáslánc”: az erőátviteli rendszer azon része, amely a meghajtóegység(ek) után helyezkedik el, és a következőkből áll: (nyomatékváltó) tengelykapcsoló(k), ha van(nak), sebességváltómű és vezérlőberendezése, amely lehet vagy hajtótengely, vagy szíjhajtás, vagy lánchajtás, differenciálmű, végáttétel és a meghajtott kerék gumiabroncsa (sugár);

20.   „start-stop rendszer”: olyan rendszer, amely automatikusan leállítja, majd beindítja a meghajtóegységet az alapjáratban töltött idő lerövidítése, a tüzelőanyag-megtakarítás, továbbá a jármű szennyezőanyag- és CO2-kibocsátásának csökkentése céljából;

21.   „az erőátviteli rendszer szoftvere”: az erőátviteli rendszer, a meghajtóegység vagy a hajtáslánc vezérlőegysége adatfeldolgozó rendszereinek működésével kapcsolatos algoritmusok összessége, amely meghatározott sorrendű utasításokat tartalmaz, amelyek megváltoztatják a vezérlőegységek állapotát;

22.   „az erőátviteli rendszer kalibrációja”: a vezérlőegység szoftvere által használt adattérképek és -paraméterek meghatározott készletének alkalmazása az erőátviteli rendszer, a meghajtóegység vagy a hajtáslánc vezérlőberendezésének beállítása céljából;

23.   „az erőátviteli rendszer vezérlőegysége”: a belső égésű motor(ok), elektromos hajtómotorok vagy hajtásláncegységekből álló rendszerek kombinált vezérlőegysége, ideértve a sebességváltóművet vagy a tengelykapcsolót is;

24.   „motorvezérlő egység”: a jármű motorját vagy motorjait részben vagy teljes mértékben szabályozó fedélzeti számítógép;

25.   „a hajtáslánc vezérlőegysége”: a jármű hajtásláncát részben vagy teljes mértékben szabályozó fedélzeti számítógép;

26.   „érzékelő”: egy fizikai mennyiséget vagy állapotot mérő és azt olyan elektromos jellé átalakító berendezés, amely a vezérlőegység bemeneteként szolgál;

27.   „működtető”: egy vezérlőegységtől kapott kimeneti jelet az erőátviteli rendszer, a motor(ok) a hajtáslánc vezérlése céljából mozgássá, hővé vagy más fizikai állapottá átalakító berendezés;

28.   „porlasztó”: a tüzelőanyagot és a levegőt olyan keverékké elegyítő berendezés, amelyet a belső égésű motor el tud égetni;

29.   „átömlőcsatorna”: kétütemű motor forgattyúházát és égéskamráját összekötő rész, amelyen keresztül az új töltet friss levegőből, tüzelőanyagból és kenőolajból álló keverék bekerül az égéskamrába;

30.   „levegőbeszívó rendszer”: olyan rendszer, melynek alkatrészei lehetővé teszik, hogy a frisslevegőtöltet vagy a levegőből és tüzelőanyagból álló keverék bejusson a motorba, és amelynek részét képezik a következők (amennyiben beszerelték): levegőszűrő, szívócsövek, rezonátor(ok), fojtószelep és a motor szívócsonkja;

31.   „turbófeltöltő”: kipufogógáz-turbinával működtetett centrifugális kompresszor, amely többletlevegőt vezet a belső égésű motorba, és ezáltal fokozza a meghajtóegység teljesítményét;

32.   „mechanikus feltöltő”: olyan kompresszor, amely a beszívott levegőt összesűríti, a belső égésű motorba vezeti, és ezáltal fokozza a meghajtóegység teljesítményét;

33.   „tüzelőanyagcella”: a hidrogénből származó kémiai energiát a jármű meghajtásának céljára elektromos energiává átalakító berendezés;

34.   „forgattyúsház”: a motor belső vagy külső tereinek összessége, amelyeket olyan belső vagy külső vezetékek kötnek össze az olajteknővel, amelyeken keresztül a gázok és gőzök kiszivároghatnak;

35.   „szivárgásvizsgálat”: a nem fémből készült tüzelőanyag-tartály falain át bekövetkező anyagveszteség vizsgálata, valamint a nem fémből készült tüzelőanyag-tartály előkondicionálása a 168/2013/EU rendelet II. mellékletének C8. pontja szerinti tüzelőanyagtárolás-vizsgálatot megelőzően;

36.   „áteresztés”: a tüzelőanyag-tároló és -ellátó rendszer falain át bekövetkező anyagveszteség, amelyet általában a súlyveszteség meghatározásával vizsgálnak;

37.   „párolgás”: a tüzelőanyag-tároló vagy -ellátó rendszer, illetve bármilyen egyéb forrás szellőzési veszteségei, amelyből szénhidrogének távozhatnak a levegőbe;

38.   „futásteljesítmény”: a jóváhagyandó járműveket képviselő vizsgálati jármű vagy vizsgálati járművekből álló flotta által e rendelet VI. mellékletében megállapított vizsgálati követelményeknek megfelelően megtett, a 168/2013/EU rendelet 23. cikke (3) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint előre meghatározott távolság;

39.   „elektromos erőátviteli rendszer”: egy vagy több elektromosenergia-tároló berendezésből, pl. akkumulátorokból, elektromechanikus lendkerekekből, szuperkondenzátorokból stb., egy vagy több elektromosáram-kondicionáló berendezésből és egy vagy több elektromos gépből álló rendszer, amely gépek a tárolt elektromos energiát mechanikus energiává alakítják, amely a jármű meghajtása céljából a kerekekhez jut el;

40.   „elektromos hatósugár”: a csak elektromos erőátviteli rendszerrel meghajtott vagy hibrid elektromos erőátviteli rendszerrel meghajtott, külső feltöltésű járművek esetében az a VII. melléklet 3.3. függelékében leírt eljárással mért távolság, amelyet egy darab teljesen feltöltött akkumulátorral vagy más elektromosenergia-tároló berendezéssel elektromos üzemmódban meg lehet tenni;

41.   „külső feltöltési hatósugár”: a VII. melléklet 3.3. függelékében leírt módon mért, a teljes vegyes ciklusok során azon idő alatt megtett össztávolság, amíg a külső feltöltésű akkumulátor (vagy egyéb elektromosenergia-tároló berendezés) le nem merül;

42.   „harmincperces legnagyobb sebesség”: a jármű azon legnagyobb sebessége, amelyet a 85. sz. ENSZ-EGB-előírásban meghatározott 30 perces legnagyobb teljesítmény kifejtése közben el lehet érni, és amelyet 30 percen keresztül mérnek;

43.   „jármű típusjóváhagyása a meghajtóegység teljesítménye tekintetében”: valamely járműtípusnak, -változatnak vagy -kivitelnek a meghajtóegység teljesítménye tekintetében történő jóváhagyása a következő feltételek alapján:

44.   „meghajtástípus”: olyan meghajtóegységek csoportja, amelyek az olyan lényeges szempontok tekintetében, mint a jármű legnagyobb tervezési sebessége, a legnagyobb hasznos teljesítmény, a legnagyobb folyamatos névleges teljesítmény és a legnagyobb nyomaték nem különböznek egymástól;

45.   „hasznos teljesítmény”: a próbapadon, a forgattyús tengely vagy az annak megfelelő alkatrész végén a gyártó által a típusjóváhagyás során mért fordulatszámon, a X. melléklet 2. függelékének Ap2.1-1., illetve Ap2.2-1. táblázatában felsorolt segédberendezésekkel együtt leadott teljesítmény, a sebességváltó hatásfokát is figyelembe véve, amennyiben a teljesítménymérést csak sebességváltóval felszerelt meghajtóegységen lehet végezni;

46.   „legnagyobb hasznos teljesítmény”: az egy vagy több belső égésű motort magában foglaló meghajtóegységek által teljes motorterhelés mellett leadott legnagyobb hasznos teljesítmény;

47.   „legnagyobb nyomaték”: a motor teljes terhelésnél mért legnagyobb nyomatéka;

48.   „segédberendezések”: a X. melléklet Ap.2.1-1., illetve Ap.2.2-1. táblázatában felsorolt valamennyi készülék és berendezés.

II.   FEJEZET

A GYÁRTÓ KÖTELEZETTSÉGEI A JÁRMŰVEK KÖRNYEZETI TELJESÍTMÉNYÉVEL KAPCSOLATBAN

3. cikk

Az L kategóriájú járművek környezeti teljesítményével kapcsolatos beszerelési és igazolási követelmények

(1)   A gyártó az L kategóriájú járműveket a környezeti teljesítmény szempontjából olyan rendszerekkel, alkatrészekkel és önálló műszaki egységekkel szereli fel, amelyeket úgy terveztek, gyártottak és szereltek össze, hogy a rendeltetésszerűen használt és a gyártó utasításainak megfelelően karbantartott jármű teljesíteni tudja az ebben a rendeletben meghatározott részletes műszaki követelményeket, és megfeleljen az ugyanitt meghatározott vizsgálati eljárásokon.

(2)   A gyártó fizikai vizsgálatok elvégzésével igazolja a jóváhagyó hatóság előtt, hogy az Unióban forgalmazott, nyilvántartásba vett vagy forgalomba helyezett L kategóriájú járművek teljesítik az 5–15. cikkben az e járművek környezeti teljesítményével kapcsolatban meghatározott részletes műszaki követelményeket, és megfelelnek az ugyanott előírt vizsgálati eljárásokon.

(3)   Ha a gyártó azt követően módosítja a kibocsátáscsökkentő rendszer jellemzőit vagy a kibocsátás tekintetében lényeges bármely alkatrész teljesítményét, hogy a környezeti teljesítmény tekintetében jóváhagyott járműtípust forgalomba hozták, ezt haladéktalanul jelenti a jóváhagyó hatóságnak. A gyártó igazolja a jóváhagyó hatóság előtt, hogy sem a módosított kibocsátáscsökkentő rendszer, sem a módosított alkatrészek jellemzői nem eredményeznek a típusjóváhagyás során mért környezeti teljesítménynél gyengébb környezeti teljesítményt.

(4)   A gyártó gondoskodik arról, hogy az Unióban forgalmazott vagy forgalomba helyezett tartalék alkatrészek és berendezések teljesítsék az ebben a rendeletben a járművek környezeti teljesítménye tekintetében meghatározott részletes műszaki követelményeket, és megfeleljenek az ugyanitt meghatározott vizsgálati eljárásokon. Az ilyen tartalék alkatrészekkel vagy berendezésekkel felszerelt, jóváhagyott L kategóriájú járműveknek ugyanazon vizsgálati követelményeknek és teljesítmény-határértékeknek kell megfelelniük, mint az eredeti alkatrészekkel vagy berendezésekkel felszerelt járműveknek, amelyek a 168/2013/EU rendelet 22. cikkének (2) bekezdésében, valamint 23. és 24. cikkében meghatározott tartóssági követelményeket is teljesítik.

(5)   A gyártó biztosítja továbbá, hogy a 168/2013/EU rendelet 33. cikkének és a II. melléklet C3. pontjának megfelelően végrehajtsák a gyártás megfelelőségének igazolására szolgáló típus-jóváhagyási eljárásokat a környezeti teljesítménnyel és a meghajtóegység teljesítményével kapcsolatban.

(6)   A gyártó benyújtja a jóváhagyó hatósághoz azon intézkedések leírását, amelyeket a 168/2013/EU rendelet II. melléklete C1. pontjának megfelelően az erőátvitelt vezérlő rendszeren, köztük a környezeti teljesítményt és a meghajtóegység teljesítményét ellenőrző számítógépeken végzett szakszerűtlen beavatkozások megelőzése céljából hoztak.

(7)   A hibrid alkalmazások és a stop-start rendszerrel felszerelt alkalmazások esetében a gyártó olyan „üzemmódot” is köteles beépíteni a járműbe, amelyben a jármű képes arra, hogy a környezeti teljesítmény és a meghajtóegység teljesítményének vizsgálata vagy ellenőrzése alatt folyamatosan a tüzelőanyaggal működő motort járassa. Ha e vizsgálat vagy ellenőrzés elvégzése különleges eljárást igényel, annak részleteit a szervizkönyvnek (vagy azzal egyenértékű dokumentumnak) kell tartalmaznia. Ez a különleges eljárás nem igényelhet más szerszámokat vagy berendezéseket, mint amelyekkel a jármű fel van szerelve.

4. cikk

Az ENSZ-EGB-előírások alkalmazása

(1)   Az e rendelet I. mellékletében felsorolt ENSZ-EGB-előírásokat és módosításaikat alkalmazni kell a környezeti teljesítmény és a meghajtóegység teljesítményének tekintetében történő típusjóváhagyásra.

(2)   A legfeljebb 25 km/h legnagyobb tervezési sebességű járműveknek meg kell felelniük az azokra a járművekre vonatkozó ENSZ-EGB-előírások minden idevágó követelményének, amelyeknek a legnagyobb tervezési sebessége meghaladja a 25 km/h-t.

(3)   Az ENSZ-EGB-előírásokban az L1, az L2, az L3, az L4, az L5, az L6, illetve az L7 jármű-kategóriákra tett hivatkozásokat az e rendelet szerinti L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e, illetve L7e jármű-kategóriákra való hivatkozásként kell értelmezni, ideértve az alkategóriákat is.

5. cikk

Az L kategóriájú járművek környezeti teljesítményével kapcsolatos műszaki előírások, követelmények és vizsgálati eljárások

(1)   A környezeti teljesítmény és a meghajtóegység vizsgálatára szolgáló eljárásokat az ebben a rendeletben meghatározott vizsgálati követelmények szerint kell elvégezni.

(2)   A vizsgálati eljárásokat a jóváhagyó hatóság – vagy a jóváhagyó hatóság engedélyével – a műszaki szolgálat végzi el, illetve képviselője jelen van azokon. A gyártó kiválaszt egy, a jóváhagyandó járműveket képviselő alapjárművet, és a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon igazolja, hogy az L kategóriájú járművek környezeti teljesítménye megfelel a XI. mellékletben meghatározott követelményeknek.

(3)   A mérési módszerekről és a vizsgálati eredményekről jelentést kell tenni a jóváhagyó hatóságnak, a 168/2013/EU rendelet 32. cikkének (1) bekezdésében meghatározott vizsgálati jegyzőkönyv formájában.

(4)   Az I., II., III., IV., V., VII. és VIII. típusú vizsgálatok alapján a környezeti teljesítmény tekintetében megadott típusjóváhagyás a különféle járműváltozatokra, -kivitelekre, meghajtástípusokra és -családokra is érvényes, feltéve, hogy a járműkivitelre, a meghajtásra és a kibocsátáscsökkentő rendszerre a XI. mellékletben megadott paraméterek megegyeznek, vagy az ugyanabban a mellékletben előírt és megadott tűréseken belül maradnak.

(5)   A hibrid alkalmazásokat és a stop-start rendszerrel felszerelt alkalmazásokat a tüzelőanyaggal működő motort járatva kell vizsgálni, amennyiben a vizsgálati eljárás előírja.

6. cikk

Az I. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: hidegindítás után mért kipufogógáz-kibocsátások

A 168/2013/EU rendelet V. mellékletének A. részében említett, a hidegindítás után mért kipufogógáz-kibocsátások I. típusú vizsgálatára vonatkozó eljárásokat, illetve követelményeket e rendelet II. melléklete szerint kell elvégezni, illetve ellenőrizni.

7. cikk

A II. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: (emelt) alapjáraton, valamint szabad gyorsítás mellett mért kipufogógáz-kibocsátások

A 168/2013/EU rendelet V. mellékletének A. részében említett, a(z) (emelt) alapjáraton, valamint szabad gyorsítás mellett mért kipufogógáz-kibocsátások II. típusú vizsgálatára vonatkozó eljárásokat, illetve követelményeket e rendelet III. melléklete szerint kell elvégezni, illetve ellenőrizni.

8. cikk

A III. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: kartergáz-kibocsátások

A 168/2013/EU rendelet V. mellékletének A. részében említett, a kartergáz-kibocsátások III. típusú vizsgálatára vonatkozó eljárásokat, illetve követelményeket e rendelet IV. melléklete szerint kell elvégezni, illetve ellenőrizni.

9. cikk

A IV. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: párolgási kibocsátások

A 168/2013/EU rendelet V. mellékletének A. részében említett, a párolgási kibocsátások IV. típusú vizsgálatára vonatkozó eljárásokat, illetve követelményeket e rendelet V. melléklete szerint kell elvégezni, illetve ellenőrizni.

10. cikk

Az V. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: a kibocsátáscsökkentő berendezések tartóssága

A 168/2013/EU rendelet V. mellékletének A. részében említett, a kibocsátáscsökkentő berendezések tartósságának V. típusú vizsgálatára vonatkozó eljárásokat, illetve követelményeket e rendelet VI. melléklete szerint kell elvégezni, illetve ellenőrizni.

11. cikk

A VII. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: CO2-kibocsátás, tüzelőanyag- és elektromosenergia-fogyasztás, elektromos hatósugár

A 168/2013/EU rendelet V. mellékletének A. részében említett, a CO2-kibocsátással, a tüzelőanyag- és az elektromosenergia-fogyasztással, valamint az elektromos hatósugárral kapcsolatos energiahatékonyság VII. típusú vizsgálatára vonatkozó eljárásokat, illetve követelményeket e rendelet VII. melléklete szerint kell elvégezni, illetve ellenőrizni.

12. cikk

A VIII. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: az OBD környezettel kapcsolatos elemeinek vizsgálata

A 168/2013/EU rendelet V. mellékletének A. részében említett, a fedélzeti diagnosztika (OBD) környezettel kapcsolatos elemeinek VIII. típusú vizsgálatára vonatkozó eljárásokat, illetve követelményeket e rendelet VIII. melléklete szerint kell elvégezni, illetve ellenőrizni.

13. cikk

A IX. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: hangszint

A 168/2013/EU rendelet V. mellékletének A. részében említett, a hangszint IX. típusú vizsgálatára vonatkozó eljárásokat, illetve követelményeket e rendelet IX. melléklete szerint kell elvégezni, illetve ellenőrizni.

III.   FEJEZET

A GYÁRTÓ KÖTELEZETTSÉGEI A JÁRMŰVEK MEGHAJTÓEGYSÉGÉNEK TELJESÍTMÉNYÉVEL KAPCSOLATBAN

14. cikk

Általános kötelezettségek

(1)   Az L kategóriájú járművek forgalmazása előtt a gyártó az e rendeletben meghatározott követelmények szerint igazolja az L kategóriájú járműtípus meghajtóegysége teljesítményének megfelelőségét a jóváhagyó hatóság előtt.

(2)   Az L kategóriájú jármű forgalmazása, nyilvántartásba vétele vagy forgalomba helyezése előtt a gyártó meggyőződik arról, hogy az L kategóriájú járműtípus meghajtóegységének teljesítménye nem lépi túl a jóváhagyó hatóságnak a 168/2013/EU rendelet 27. cikkében előírt adatközlő mappában bejelentett értéket.

(3)   Az olyan jármű meghajtóegységének teljesítménye, amelynek valamely rendszerét, alkatrészét vagy önálló műszaki egységét pótalkatrésszel helyettesítették, nem haladhatja meg az eredeti rendszerekkel, eredeti alkatrészekkel és eredeti műszaki egységekkel felszerelt jármű meghajtóegységének teljesítményét.

15. cikk

A meghajtóegység teljesítményére vonatkozó követelmények

A 168/2013/EU rendelet II. mellékletének A2. pontjában említett, a meghajtóegység teljesítményére vonatkozó vizsgálati eljárásokat, illetve követelményeket e rendelet X. melléklete szerint kell elvégezni, illetve ellenőrizni.

IV.   FEJEZET

A TAGÁLLAMOK KÖTELEZETTSÉGEI

16. cikk

Az L kategóriájú járművek, valamint rendszereik, alkatrészeik és önálló műszaki egységeik típusjóváhagyása

(1)   Ha a gyártó kéri, a nemzeti hatóságok a jármű környezeti teljesítményével kapcsolatos okokra hivatkozva nem tagadhatják meg új járműtípus környezeti teljesítményére és meghajtóegységének teljesítményére vonatkozó típusjóváhagyás megadását, továbbá nem tilthatják meg a jármű, valamint rendszerének, alkatrészének vagy önálló műszaki egységének forgalmazását, nyilvántartásba vételét vagy forgalomba helyezését, ha a szóban forgó jármű megfelel a 168/2013/EU rendeletnek és az ebben a rendeletben meghatározott részletes vizsgálati követelményeknek.

(2)   A 168/2013/EU rendelet IV. mellékletében megadott időpontoktól a nemzeti hatóságok az olyan új járművek esetében, amelyek nem felelnek meg a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének A1., B1., C1. és D. részében és VII. mellékletében meghatározott Euro 4 környezetvédelmi normának, illetve ugyanazon rendelet VI. mellékletének A2., B2., C2. és D. részében és VII. mellékletében meghatározott Euro 5 környezetvédelmi normának, a korábbi környezetvédelmi határértékeket tartalmazó megfelelőségi nyilatkozatokat nem tekintik többé érvényesnek a 168/2013/EU rendelet 43. cikke első bekezdésének alkalmazásában, és a kibocsátással, a tüzelőanyag- vagy energiafogyasztással, illetve a vonatkozó funkcionális biztonsági vagy járműszerkezeti követelményekkel kapcsolatos okokra hivatkozva megtiltják az ilyen járművek forgalmazását, nyilvántartásba vételét és forgalomba helyezését.

(3)   A 168/2013/EU rendelet 77. cikke (5) bekezdésének alkalmazásában a nemzeti hatóságok a jóváhagyott járműtípust az említett rendelet I. melléklete szerint osztályozzák.

17. cikk

A kibocsátáscsökkentő pótberendezések típusjóváhagyása

(1)   A nemzeti hatóságok megtiltják az e rendelet alapján jóváhagyott járművekbe szánt új kibocsátáscsökkentő pótberendezések forgalmazását vagy járművekbe való beépítését, ha azok nem olyan típusúak, mint amilyenre a 168/2013/EU rendelet 23. cikkének (10) bekezdése szerint és e rendelet szerint megadták a típusjóváhagyást a környezeti teljesítmény és a meghajtóegység teljesítménye tekintetében.

(2)   A nemzeti hatóságok a 168/2013/EU rendelet 35. cikkének megfelelően továbbra is kiterjeszthetik az EU-típusjóváhagyásokat a 2002/24/EK irányelv hatályába tartozó típusú kibocsátáscsökkentő pótberendezésekre az eredeti feltételek szerint. A kibocsátáscsökkentő pótberendezések ilyen típusainak forgalmazását vagy járművekbe való beépítését a nemzeti hatóságok megtiltják, kivéve, ha e berendezések olyan típusúak, amely már megkapta az idevágó típusjóváhagyást.

(3)   Az e rendelet alapján típusjóváhagyásban részesített járművekbe szánt kibocsátáscsökkentő pótberendezések típusait a II. melléklet 10. függelékének és a VI. mellékletnek megfelelően kell vizsgálni.

(4)   Az eredeti alkatrésznek minősülő, e rendelet hatályába tartozó típusú azon kibocsátáscsökkentő berendezéseknek, amelyeket a teljes járműre vonatkozó típus-jóváhagyási dokumentumban említett járműbe szánnak, nem kell megfelelniük a II. melléklet 10. függelékének, feltéve, hogy teljesítik az említett függelék 4. pontjában meghatározott követelményeket.

V.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

18. cikk

A 168/2013/EU rendelet V. mellékletének módosítása

A 168/2013/EU rendelet V. mellékletének A. része a XII. melléklet szerint módosul.

19. cikk

Hatálybalépés

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

(2)   Ezt a rendeletet 2016. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 60., 2013.3.2., 52. o.

1

(2)  A Tanács 1997. november 27-i 97/836/EK határozata az Európai Közösségnek az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához (1958. évi felülvizsgált megállapodás) való csatlakozásáról (HL L 346., 1997.12.17., 78. o.)

2

(3)  HL L 226., 1997.8.18., 1. o.

3

(4)  „Eljárás a szikragyújtású vagy kompressziós gyújtású motorral felszerelt kétkerekű motorkerékpárok által kibocsátott gáz-halmazállapotú szennyező anyagok és a CO2, valamint tüzelőanyag-fogyasztásuk mérésére” (ENSZ-dokumentum: ECE/TRANS/180/Add2e, 2005. augusztus 30.), az 1. módosítással együtt (ENSZ-EGB-dokumentum: ECE/TRANS/180a2a1e, 2008. január 29.).

4

2

(5)  A WMTC 2. szakasza egyenértékű a WMTC 1. szakaszával, a 2. kiegészítés 2. helyesbítését (ECE/TRANS/180a2c2e, 2009. szeptember 9.) és az 1. módosítás 1. helyesbítését (ECE/TRANS/180a2a1c1e, 2009. szeptember 9.) is figyelembe véve.

5

(6)  Az L kategóriájú járművek világszintű motorkerékpár-vizsgálati ciklusának folyamatos fejlesztése céljából emellett figyelembe fogják venni a 168/2013/EU rendelet 23. cikkében említett környezeti hatástanulmányban szükségesnek ítélt, valamint az ENSZ-EGB keretében működő WP29 által javasolt és elfogadott helyesbítéseket és módosításokat is.

6

---

MELLÉKLETEK FELSOROLÁSA

| Melléklet száma | Melléklet címe | Oldalszám |
| --- | --- | --- |
| I. | A kötelezően alkalmazandó ENSZ-EGB-előírások listája | 20 |
| II. | Az I. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: hidegindítás után mért kipufogógáz-kibocsátások | 21 |
| III. | A II. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: kipufogógáz-kibocsátások (emelt) alapjáraton, valamint szabad gyorsítás mellett | 199 |
| IV. | A III. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: kartergáz-kibocsátás | 204 |
| V. | A IV. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: párolgási kibocsátások | 209 |
| VI. | Az V. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: a kibocsátáscsökkentő berendezések tartóssága | 237 |
| VII. | A VII. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények; a CO2-kibocsátás, a tüzelőanyag-fogyasztás, az elektromosenergia-fogyasztás és az elektromos hatósugár | 259 |
| VIII. | A VIII. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: az OBD környezettel kapcsolatos elemeinek vizsgálata | 304 |
| IX. | A IX. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: hangnyomásszint | 311 |
| X. | A meghajtóegység teljesítményére vonatkozó vizsgálati eljárások és műszaki követelmények | 363 |
| XI. | Járműhajtáscsalád a környezeti teljesítmény igazolására szolgáló vizsgálatok tekintetében | 404 |
| XII. | A 168/2013/EU rendelet V. melléklete A. részének módosítása | 409 |

Melléklet száma

Melléklet címe

Oldalszám

I.

A kötelezően alkalmazandó ENSZ-EGB-előírások listája

20

II.

Az I. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: hidegindítás után mért kipufogógáz-kibocsátások

21

III.

A II. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: kipufogógáz-kibocsátások (emelt) alapjáraton, valamint szabad gyorsítás mellett

199

IV.

A III. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: kartergáz-kibocsátás

204

V.

A IV. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: párolgási kibocsátások

209

VI.

Az V. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: a kibocsátáscsökkentő berendezések tartóssága

237

VII.

A VII. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények; a CO2-kibocsátás, a tüzelőanyag-fogyasztás, az elektromosenergia-fogyasztás és az elektromos hatósugár

259

VIII.

A VIII. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: az OBD környezettel kapcsolatos elemeinek vizsgálata

304

IX.

A IX. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: hangnyomásszint

311

X.

A meghajtóegység teljesítményére vonatkozó vizsgálati eljárások és műszaki követelmények

363

XI.

Járműhajtáscsalád a környezeti teljesítmény igazolására szolgáló vizsgálatok tekintetében

404

XII.

A 168/2013/EU rendelet V. melléklete A. részének módosítása

409

I. MELLÉKLET

A kötelezően alkalmazandó ENSZ-EGB-előírások listája

| ENSZ-EGB-előírás száma | Tárgy | Módosítássorozat | HL-hivatkozás | Alkalmazhatóság |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 41 | Motorkerékpárok zajkibocsátása | 04. | HL L 317., 2012.11.14., 1. o. | L3e, L4e |

ENSZ-EGB-előírás száma

Tárgy

Módosítássorozat

HL-hivatkozás

Alkalmazhatóság

41

Motorkerékpárok zajkibocsátása

04.

HL L 317., 2012.11.14., 1. o.

L3e, L4e

Magyarázó megjegyzés:

Önmagában az a tény, hogy egy adott rendszer vagy alkatrész fel van tüntetve a listában, még nem jelenti azt, hogy annak beszerelése kötelező. A rendelet más mellékletei azonban egyes alkatrészek esetében kötelező beépítési követelményt állapítanak meg.

II. MELLÉKLET

Az I. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: hidegindítás után mért kipufogógáz-kibocsátások

| Függelék száma | Függelék címe | Oldalszám |
| --- | --- | --- |
| 1. | A II. mellékletben használt jelölések | 74 |
| 2. | Referencia-tüzelőanyagok | 78 |
| 3. | Járműfékpad-rendszer | 85 |
| 4. | Kipufogógáz-hígító rendszer | 91 |
| 5. | A tehetetlenségi tömegegyenérték és a menetellenállás osztályba sorolása | 103 |
| 6. | Menetciklusok az I. típusú vizsgálatokhoz | 106 |
| 7. | A meghajtott tengelyen egy kerékkel vagy ikerkerekekkel felszerelt L kategóriájú járművek közúti vizsgálata a próbapad beállításainak meghatározásához | 153 |
| 8. | A meghajtott tengelyen legalább két kerékkel felszerelt L kategóriájú járművek közúti vizsgálata a próbapad beállításainak meghatározásához | 160 |
| 9. | Magyarázó megjegyzés az I. típusú vizsgálat sebességváltási eljárásához | 168 |
| 10. | Az L kategóriájú járművek kibocsátáscsökkentő pótberendezés-típusának önálló műszaki egységként történő típus-jóváhagyási vizsgálatai | 174 |
| 11. | I. típusú vizsgálati eljárás hibrid hajtású L kategóriájú járművekhez | 178 |
| 12. | A PB-gáz, földgáz/biometán, rugalmas tüzelőanyag-felhasználású H2NG vagy hidrogén üzemű L kategóriájú járművek I. típusú vizsgálati eljárása | 189 |
| 13. | I. típusú vizsgálati eljárás időszakos regenerálású rendszerrel felszerelt L kategóriájú járművekhez | 193 |

Függelék száma

Függelék címe

Oldalszám

1.

A II. mellékletben használt jelölések

74

2.

Referencia-tüzelőanyagok

78

3.

Járműfékpad-rendszer

85

4.

Kipufogógáz-hígító rendszer

91

5.

A tehetetlenségi tömegegyenérték és a menetellenállás osztályba sorolása

103

6.

Menetciklusok az I. típusú vizsgálatokhoz

106

7.

A meghajtott tengelyen egy kerékkel vagy ikerkerekekkel felszerelt L kategóriájú járművek közúti vizsgálata a próbapad beállításainak meghatározásához

153

8.

A meghajtott tengelyen legalább két kerékkel felszerelt L kategóriájú járművek közúti vizsgálata a próbapad beállításainak meghatározásához

160

9.

Magyarázó megjegyzés az I. típusú vizsgálat sebességváltási eljárásához

168

10.

Az L kategóriájú járművek kibocsátáscsökkentő pótberendezés-típusának önálló műszaki egységként történő típus-jóváhagyási vizsgálatai

174

11.

I. típusú vizsgálati eljárás hibrid hajtású L kategóriájú járművekhez

178

12.

A PB-gáz, földgáz/biometán, rugalmas tüzelőanyag-felhasználású H2NG vagy hidrogén üzemű L kategóriájú járművek I. típusú vizsgálati eljárása

189

13.

I. típusú vizsgálati eljárás időszakos regenerálású rendszerrel felszerelt L kategóriájú járművekhez

193

1.   Bevezetés

| 1.1. | Ez a melléklet a 168/2013/EU rendelet V. mellékletének A. részében említett I. típusú vizsgálat eljárását határozza meg. |
| --- | --- |

1.1.

Ez a melléklet a 168/2013/EU rendelet V. mellékletének A. részében említett I. típusú vizsgálat eljárását határozza meg.

| 1.2. | Ez a melléklet olyan, a VII. mellékletben is említett harmonizált módszert ír elő a 168/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó L kategóriájú járművek által kibocsátott gáz-halmazállapotú szennyező anyagok, légszennyező részecskék és szén-dioxid szintjeinek, valamint e járművek tüzelőanyag-fogyasztásának, energiafogyasztásának és elektromos hatósugarának meghatározása tekintetében, amely jellemző a valós járműműködésre. |
| --- | --- |

1.2.

Ez a melléklet olyan, a VII. mellékletben is említett harmonizált módszert ír elő a 168/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó L kategóriájú járművek által kibocsátott gáz-halmazállapotú szennyező anyagok, légszennyező részecskék és szén-dioxid szintjeinek, valamint e járművek tüzelőanyag-fogyasztásának, energiafogyasztásának és elektromos hatósugarának meghatározása tekintetében, amely jellemző a valós járműműködésre.

| 1.2.1. | A „WMTC 1. szakasz” 2006-ban került bevezetésre az uniós típus-jóváhagyási jogszabályokba, ami lehetővé tette a gyártók számára, hogy ettől az időponttól kezdve az L3e motorkerékpár-típus kibocsátási teljesítményét a 97/24/EK irányelv 5. fejezetében meghatározott, hagyományos európai menetciklus (European Driving Cycle – EDC) helyett az ENSZ 2. sz. globális műszaki előírásában meghatározott, világszinten harmonizált motorkerékpár-vizsgálati ciklus (World Harmonised Motorcycle Test Cycle, WMTC) használatával igazolják. |
| --- | --- |

1.2.1.

A „WMTC 1. szakasz” 2006-ban került bevezetésre az uniós típus-jóváhagyási jogszabályokba, ami lehetővé tette a gyártók számára, hogy ettől az időponttól kezdve az L3e motorkerékpár-típus kibocsátási teljesítményét a 97/24/EK irányelv 5. fejezetében meghatározott, hagyományos európai menetciklus (European Driving Cycle – EDC) helyett az ENSZ 2. sz. globális műszaki előírásában meghatározott, világszinten harmonizált motorkerékpár-vizsgálati ciklus (World Harmonised Motorcycle Test Cycle, WMTC) használatával igazolják.

| 1.2.2. | A „WMTC 2. szakasza” megegyezik a „WMTC 1. szakaszával”, de a sebességváltási előírások terén további fejlesztések egészítik ki; az Euro 4 szintnek megfelelő L3e, L4e, L5e-A és L7e-A (al)kategóriába tartozó járművek jóváhagyásához kötelező I. típusú vizsgálatként használják. |
| --- | --- |

1.2.2.

A „WMTC 2. szakasza” megegyezik a „WMTC 1. szakaszával”, de a sebességváltási előírások terén további fejlesztések egészítik ki; az Euro 4 szintnek megfelelő L3e, L4e, L5e-A és L7e-A (al)kategóriába tartozó járművek jóváhagyásához kötelező I. típusú vizsgálatként használják.

| 1.2.3. | A „felülvizsgált WMTC” vagy a „WMTC 3. szakasza” megegyezik az L3e motorkerékpárok „WMTC 2. szakaszával”, de annak részét képezik az összes többi (al)kategóriába tartozó járműre testre szabott menetciklusok, amelyeket az Euro 5 szintnek megfelelő L kategóriájú járművek jóváhagyásához I. típusú vizsgálatként használnak. |
| --- | --- |

1.2.3.

A „felülvizsgált WMTC” vagy a „WMTC 3. szakasza” megegyezik az L3e motorkerékpárok „WMTC 2. szakaszával”, de annak részét képezik az összes többi (al)kategóriába tartozó járműre testre szabott menetciklusok, amelyeket az Euro 5 szintnek megfelelő L kategóriájú járművek jóváhagyásához I. típusú vizsgálatként használnak.

| 1.3. | Az eredmények alapját képezhetik a gyártó által a környezeti teljesítmény tekintetében történő típus-jóváhagyási eljárások keretében a gáz-halmazállapotú szennyező anyagok, a légszennyező részecskék, valamint a szén-dioxid kibocsátására vonatkozóan megadott határértékeknek, továbbá a tüzelőanyag-fogyasztásra, az energiafogyasztásra és az elektromos hatósugárra vonatkozó értékeknek. |
| --- | --- |

1.3.

Az eredmények alapját képezhetik a gyártó által a környezeti teljesítmény tekintetében történő típus-jóváhagyási eljárások keretében a gáz-halmazállapotú szennyező anyagok, a légszennyező részecskék, valamint a szén-dioxid kibocsátására vonatkozóan megadott határértékeknek, továbbá a tüzelőanyag-fogyasztásra, az energiafogyasztásra és az elektromos hatósugárra vonatkozó értékeknek.

2.   Általános követelmények

| 2.1. | Azokat az alkatrészeket, amelyek hatással lehetnek a gáz-halmazállapotú szennyező anyagok kibocsátására, a szén-dioxid-kibocsátásra és a tüzelőanyag-fogyasztásra, úgy kell megtervezni, legyártani és felszerelni, hogy a gépjármű a normál üzemi körülmények között a rá ható rezgések ellenére megfeleljen e melléklet követelményeinek.

  1. megjegyzés: A II. mellékletben használt jelölések összefoglalása az 1. függelékben található. |
| --- | --- |

2.1.

Azokat az alkatrészeket, amelyek hatással lehetnek a gáz-halmazállapotú szennyező anyagok kibocsátására, a szén-dioxid-kibocsátásra és a tüzelőanyag-fogyasztásra, úgy kell megtervezni, legyártani és felszerelni, hogy a gépjármű a normál üzemi körülmények között a rá ható rezgések ellenére megfeleljen e melléklet követelményeinek.

1. megjegyzés: A II. mellékletben használt jelölések összefoglalása az 1. függelékben található.

| 2.2. | Hatástalanító módszernek tekintendő és tiltott minden olyan rejtett stratégia, amely kedvezően „optimalizálja” az adott kibocsátási laboratóriumi vizsgálati ciklust teljesítő jármű erőátviteli rendszerét, csökkentve a kipufogógáz-kibocsátásokat, és ezzel a valós körülményektől jelentősen eltérő működést eredményez, kivéve, ha a gyártó ezt dokumentálta és a jóváhagyó hatóság számára megfelelő módon bejelentette. |
| --- | --- |

2.2.

Hatástalanító módszernek tekintendő és tiltott minden olyan rejtett stratégia, amely kedvezően „optimalizálja” az adott kibocsátási laboratóriumi vizsgálati ciklust teljesítő jármű erőátviteli rendszerét, csökkentve a kipufogógáz-kibocsátásokat, és ezzel a valós körülményektől jelentősen eltérő működést eredményez, kivéve, ha a gyártó ezt dokumentálta és a jóváhagyó hatóság számára megfelelő módon bejelentette.

3.   Teljesítménykövetelmények

Az uniós típusjóváhagyás teljesítménykövetelményei a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének A., B. és C. részében említett követelmények.

4.   Vizsgálati feltételek

4.1.   Vizsgálati helyiség és a kondicionálási terület

4.1.1.   Vizsgálati helyiség

A járműfékpaddal és gázmintagyűjtő berendezéssel felszerelt vizsgálati helyiség hőmérsékletének 298,2 ± 5 K-nek (25 ± 5 °C-nak) kell lennie. A helyiség hőmérsékletét a jármű lehűtését szolgáló befúvó (ventilátor) közelében kell mérni, az I. típusú vizsgálat előtt és az után.

4.1.2.   Kondicionálási terület

A kondicionálási terület hőmérsékletének 298,2 ± 5 K-nek (25 ± 5 °C-nak) kell lennie, és kialakításának lehetővé kell tennie a temperálandó vizsgálati járműnek az e melléklet 5.2.4. pontja szerinti leállítását.

4.2.   A vizsgálati jármű

4.2.1.   Általános tudnivalók

A vizsgálati járműnek minden alkatrészében meg kell felelnie a sorozatban gyártottnak, vagy ha a jármű eltér a sorozatban gyártottól, a vizsgálati jegyzőkönyvben teljes leírást kell adni arról. A vizsgálati jármű kiválasztásakor a gyártónak és a műszaki szolgálatnak a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon meg kell állapodnia abban, hogy a vizsgált alapjármű reprezentatív a IX. mellékletben megállapítottak szerinti, meghajtás szerinti járműcsaládra.

4.2.2.   Bejáratás

A járművet jó műszaki állapotban, megfelelően karbantartott és használt állapotban kell vizsgálatra bocsátani. A vizsgálat előtt a járművet be kell járatni, és legalább 1 000 km-t futnia kell. A motornak, a hajtórendszernek és a járműnek a gyártó követelményeinek megfelelően bejáratottnak kell lenniük.

4.2.3.   Beállítások

A vizsgálati járművet a gyártó követelményeinek megfelelően kell beállítani például az olajok viszkozitása tekintetében, vagy ha a jármű eltér a sorozatban gyártottól, akkor a vizsgálati jegyzőkönyvben teljes leírást kell adni arról. A szabványos járműfékpadon történő vizsgálat lehetővé tétele céljából négykerékmeghajtás esetében ki kell iktatni azt a tengelyt, amelyre a legkisebb nyomaték jut.

4.2.4.   Vizsgálati tömeg- és terheléseloszlás

A vizsgálatok megkezdése előtt le kell mérni a vizsgálati tömeget, beleértve a vezető és a műszerek tömegét. A terhelést a gyártó utasításainak megfelelően egyenletesen kell elosztani a kerekeken.

4.2.5.   Gumiabroncsok

A gumiabroncsoknak a jármű gyártója által megadott eredeti gumiabroncs-típusúnak kell lenniük. A gumiabroncsok nyomását a gyártó előírásai szerint, vagy pedig arra az értékre kell beállítani, amelynél kiegyenlítődik a jármű közúti vizsgálat alatti és a járműfékpadon elért sebessége. A gumiabroncsok nyomását a vizsgálati jegyzőkönyvben is fel kell tüntetni.

4.3.   Az L kategóriájú járművek alosztályokba sorolása

Az 1-1. ábra grafikus áttekintést nyújt az L kategóriájú járműveknek a motor hengerűrtartalma és legnagyobb járműsebesség alapján történő alosztályba sorolásáról, ha azokra az ábrán (al)osztályszámokkal jelölt I., VII. és VIII. típusú környezeti vizsgálatok vonatkoznak. A motor hengerűrtartalma és legnagyobb járműsebesség számértékeit nem szabad kerekíteni, sem lefelé, sem felfelé.

1-1.   ábra

Az L kategóriájú járműveknek az I., VII. és VIII. típusú környezeti vizsgálat tekintetében történő alosztályokba sorolása

Image

4.3.1.   1. osztály

Az alábbi előírásoknak megfelelő L kategóriájú járművek az 1. osztályba tartoznak:

1-1.   táblázat

Kritériumok az 1. osztályba tartozó L kategóriájú járművek alosztályokba sorolásához

| motor hengerűrtartalma < 150 cm3 és vmax< 100 km/h | 1. osztály |
| --- | --- |

motor hengerűrtartalma < 150 cm3 és vmax< 100 km/h

1. osztály

4.3.2.   2. osztály

Az alábbi előírásoknak megfelelő L kategóriájú járművek a 2. osztályba tartoznak és azokat a következők szerint kell alosztályokba sorolni:

1-2.   táblázat

Kritériumok a 2. osztályba tartozó L kategóriájú járművek alosztályokba sorolásához

| Motor hengerűrtartalma < 150 cm3 és 100 km/h ≤ vmax< 115 km/h vagy motor hengerűrtartalma ≥150 cm3 és vmax< 115 km/h | 2-1. alosztály |
| --- | --- |
| 115 km/h ≤ vmax< 130 km/h | 2-2. alosztály |

Motor hengerűrtartalma < 150 cm3 és 100 km/h ≤ vmax< 115 km/h vagy motor hengerűrtartalma ≥150 cm3 és vmax< 115 km/h

2-1. alosztály

115 km/h ≤ vmax< 130 km/h

2-2. alosztály

4.3.3.   3. osztály

Az alábbi előírásoknak megfelelő L kategóriájú járművek a 3. osztályba tartoznak és azokat a következők szerint kell alosztályokba sorolni:

1-3.   táblázat

Kritériumok a 3. osztályba tartozó L kategóriájú járművek alosztályokba sorolásához

| 130 ≤ vmax< 140 km/h | 3-1. alosztály |
| --- | --- |
| vmax ≥ 140 km/h vagy a motor hengerűrtartalma > 1 500 cm3 | 3-2. alosztály |

130 ≤ vmax< 140 km/h

3-1. alosztály

vmax ≥ 140 km/h vagy a motor hengerűrtartalma > 1 500 cm3

3-2. alosztály

4.3.4.   WMTC, vizsgálati ciklus részei

Az I., VII. és VIII. típusú környezeti vizsgálathoz tartozó WMTC vizsgálati ciklus (járműsebesség minták) a 6. függelékben meghatározottak szerint legfeljebb három részből áll. A 4.5.4.1. pont szerinti WTMC-nek alávetett L kategóriájú járműtől és annak a 4.3. pont szerint a motor hengerűrtartalma és legnagyobb járműsebesség szerinti besorolásától függően a WMTC vizsgálati ciklus következő részeit kell lefolytatni:

1-4.   táblázat

A WMTC vizsgálati ciklus részei az 1., 2. és 3. osztályba tartozó L kategóriájú járművekre

| L kategóriájú jármű (al)osztálya | A WMTC 6. függelékben meghatározott, elvégzendő részei |
| --- | --- |
| 1. osztály: | 1. rész, csökkentett járműsebességgel hidegindítás után, amelyet egy melegindítás utáni 1. rész követ, csökkentett járműsebességgel |
| 2. osztály tovább felbontva: |
| 2-1. alosztály: | 1. rész, csökkentett járműsebességgel hidegindítás után, amelyet egy melegindítás utáni 2. rész követ, csökkentett járműsebességgel |
| 2-2. alosztály: | 1. rész hidegindítás után, amelyet egy melegindítás utáni 2. rész követ. |
| 3. osztály tovább felbontva: |
| 3-1. alosztály: | 1. rész hidegindítás után, amelyet egy melegindítás utáni 2. rész követ, ezt pedig egy melegindítás utáni 3. rész, csökkentett sebességgel. |
| 3-2. alosztály: | 1. rész hidegindítás után, amelyet egy melegindítás utáni 2. rész követ, ezt pedig egy melegindítás utáni 3. rész. |

L kategóriájú jármű (al)osztálya

A WMTC 6. függelékben meghatározott, elvégzendő részei

1. osztály:

1. rész, csökkentett járműsebességgel hidegindítás után, amelyet egy melegindítás utáni 1. rész követ, csökkentett járműsebességgel

2. osztály tovább felbontva:

2-1. alosztály:

1. rész, csökkentett járműsebességgel hidegindítás után, amelyet egy melegindítás utáni 2. rész követ, csökkentett járműsebességgel

2-2. alosztály:

1. rész hidegindítás után, amelyet egy melegindítás utáni 2. rész követ.

3. osztály tovább felbontva:

3-1. alosztály:

1. rész hidegindítás után, amelyet egy melegindítás utáni 2. rész követ, ezt pedig egy melegindítás utáni 3. rész, csökkentett sebességgel.

3-2. alosztály:

1. rész hidegindítás után, amelyet egy melegindítás utáni 2. rész követ, ezt pedig egy melegindítás utáni 3. rész.

4.4.   A referencia-tüzelőanyagra vonatkozó előírások

A vizsgálathoz a 2. függelékben meghatározott, megfelelő referencia-tüzelőanyagokat kell használni. A VII. melléklet 1. függelékének 1.4. pontjában említett számításokhoz folyékony tüzelőanyagok esetében a 288,2 K (15 °C) hőmérsékleten mért sűrűséget kell használni.

4.5.   I. típusú vizsgálat

4.5.1.   Járművezető

A vizsgálati jármű vezetője súlyának 75 kg ± 5 kg kell lennie.

4.5.2.   A próbapadra vonatkozó előírások és a próbapad beállításai

4.5.2.1.   A járműfékpadnak legalább 400 mm átmérőjű, egysoros görgője van a kétkerekű L kategóriájú járművek számára. Két első kerékkel rendelkező háromkerekű vagy négykerekű járművek vizsgálatához megengedett a duplagörgős járműfékpad.

4.5.2.2.   A járműfékpadot fel kell szerelni a görgőfordulat-számlálóval, a ténylegesen megtett távolság méréséhez.

4.5.2.3.   A járműfékpad lendkerekeit vagy más eszköz kell használni az 5.2.2. pontban megadott tehetetlenség szimulálására.

4.5.2.4.   A járműfékpad kerekeinek tisztának, száraznak és a gumiabroncs csúszását okozó anyagoktól mentesnek kell lennie.

4.5.2.5.   A hűtőventilátorra az alábbi előírások vonatkoznak:

| 4.5.2.5.1. | A vizsgálat alatt mindvégig szabályozható sebességű hűtőbefúvót (ventilátort kell a jármű előtt elhelyezni úgy, hogy a hideg levegő a járműre irányuljon olyan módon, hogy az ténylegesen a valós üzemi körülményeket szimulálja. A befúvó sebességét úgy kell beállítani, hogy 10 km/h és legalább 50 km/h közötti üzemi tartományon belül a levegő lineáris sebessége a befúvó kimeneti nyílásánál a görgősebesség ± 5 km/h-s tartományán belül legyen. Az 50 km/h fölötti tartományban a levegő lineáris sebességének ± 10 km/h értékhatáron belül kell lennie. 10 km/h-nál kisebb görgősebesség esetén a levegő sebessége nulla lehet. |
| --- | --- |

4.5.2.5.1.

A vizsgálat alatt mindvégig szabályozható sebességű hűtőbefúvót (ventilátort kell a jármű előtt elhelyezni úgy, hogy a hideg levegő a járműre irányuljon olyan módon, hogy az ténylegesen a valós üzemi körülményeket szimulálja. A befúvó sebességét úgy kell beállítani, hogy 10 km/h és legalább 50 km/h közötti üzemi tartományon belül a levegő lineáris sebessége a befúvó kimeneti nyílásánál a görgősebesség ± 5 km/h-s tartományán belül legyen. Az 50 km/h fölötti tartományban a levegő lineáris sebességének ± 10 km/h értékhatáron belül kell lennie. 10 km/h-nál kisebb görgősebesség esetén a levegő sebessége nulla lehet.

| 4.5.2.5.2. | A levegő 4.5.2.5.1. pontban említett sebességét azon kilenc mérési pont átlagaként kell meghatározni, amely a befúvó teljes kimeneti nyílását kilenc területre felosztó négyszögek (amelyek a befúvó kimeneti nyílását vízszintes és függőleges irányban is három egyenlő részre osztják) mindegyikének közepén helyezkedik el. Mind a kilenc ponton mért értéknek a kilenc érték átlagának 10 %-án belül kell lennie. |
| --- | --- |

4.5.2.5.2.

A levegő 4.5.2.5.1. pontban említett sebességét azon kilenc mérési pont átlagaként kell meghatározni, amely a befúvó teljes kimeneti nyílását kilenc területre felosztó négyszögek (amelyek a befúvó kimeneti nyílását vízszintes és függőleges irányban is három egyenlő részre osztják) mindegyikének közepén helyezkedik el. Mind a kilenc ponton mért értéknek a kilenc érték átlagának 10 %-án belül kell lennie.

| 4.5.2.5.3. | A befúvó kilépőnyílása keresztmetszeti felületének legalább 0,4 m2-nek kell lennie, és a befúvó aljának a talajszint felett 5–20 cm-re kell lennie. A befúvó kilépőnyílásának merőlegesnek kell lennie a jármű hossztengelyére, és annak mellső kereke előtt 30–45 cm távolságra kell elhelyezni. A levegő lineáris sebességének mérésére szolgáló eszközt a levegőkimeneti nyílástól 0 és 20 cm közötti távolságra kell elhelyezni. |
| --- | --- |

4.5.2.5.3.

A befúvó kilépőnyílása keresztmetszeti felületének legalább 0,4 m2-nek kell lennie, és a befúvó aljának a talajszint felett 5–20 cm-re kell lennie. A befúvó kilépőnyílásának merőlegesnek kell lennie a jármű hossztengelyére, és annak mellső kereke előtt 30–45 cm távolságra kell elhelyezni. A levegő lineáris sebességének mérésére szolgáló eszközt a levegőkimeneti nyílástól 0 és 20 cm közötti távolságra kell elhelyezni.

4.5.2.6.   A próbapadra vonatkozó részletes követelményeket a 3. függelék sorolja fel.

4.5.3.   Kipufogógáz-mérő rendszer

4.5.3.1.   A gázgyűjtő berendezésnek olyan zárt rendszerű berendezésnek kell lennie, amely képes összegyűjteni az összes gázt a jármű kipufogónyílásaiból, azzal a feltétellel, hogy megfelel ±125 mm H2O ellennyomás-feltételnek. A gázokat olyan kondenzáció nélkül kell összegyűjteni, amely számottevően módosíthatná a kipufogógázok jellegét a vizsgálati hőmérsékleten. A gázgyűjtő berendezést az 1-2. ábra szemlélteti:

1-2.   ábra

A gázmintavételre és a gázok térfogatának mérésére szolgáló berendezés

Image

4.5.3.2.   A kipufogógáz-gyűjtő berendezés és a kipufogógáz-mintavevő rendszer közé összekötő csövet kell beiktatni. Ez a cső és a kipufogógáz-gyűjtőberendezés rozsdamentes acélból vagy más olyan anyagból készül, amely nincs hatással az összegyűjtött gázok összetételére és elbírja a gázok hőmérsékletét.

4.5.3.3.   A vizsgálat alatt mindvégig hőcserélőnek kell működnie, amely képes a szivattyú szívócsonkjánál a hígított gázok hőmérséklet-változásait ± 5 K határon belül tartani. Ezt a hőcserélőt egy előmelegítő-rendszerrel kell ellátni, amely alkalmas arra, hogy a gázt (± 5 K tűréssel) a vizsgálat megkezdése előtt üzemi hőmérsékletre melegítse.

4.5.3.4.   A hígított kipufogógáz-keverék bepumpálására térfogat-kiszorításos szivattyút kell használni. Ezt a szivattyút olyan motorral kell felszerelni, amely több szigorúan szabályozott, egyenletes fordulatszámon működik. A szivattyúnak megfelelő kapacitásúnak kell lennie ahhoz, hogy a kipufogógázokat beszívja. Használható kritikus áramlású Venturi-csövet használó berendezés is.

4.5.3.5.   A szivattyúba belépő, hígított kipufogógáz-keverék hőmérsékletének folyamatos rögzítésére a (T) berendezést kell használni.

4.5.3.6.   Két nyomásmérőt kell használni, az elsőt a szivattyúba belépő, hígított kipufogógáz-keverék légköri nyomáshoz viszonyított nyomásdepressziójának mérésére, a másodikat pedig a térfogat-kiszorításos szivattyú dinamikus nyomásváltozásának mérésére.

4.5.3.7.   Szondát kell elhelyezni a gázgyűjtő berendezés külsejéhez csatlakoztatva, amely a vizsgálat tartama alatt szivattyú, szűrő és egy áramlásmérő útján folyamatosan mintát tud venni a hígító levegőáramból.

4.5.3.8.   A térfogat-kiszorításos szivattyú előtt, a hígított kipufogógáz-áramba helyezett mintavevő szonda a vizsgálat tartama alatt a szivattyú, szűrő és egy áramlásmérő útján folyamatosan mintát tud venni a hígított kipufogógáz-áramból. Az 1-2. ábrán és a 4.5.3.7. pontban ismertetett mintavevő berendezések legkisebb áteresztési kapacitásának legalább óránként 150 liternek kell lennie.

4.5.3.9.   Háromutas szelepeket kell használni a 4.5.3.7. és a 4.5.3.8. pontban ismertetett mintavevő berendezéseken annak érdekében, hogy a vizsgálat alatt sor kerüljön a mintáknak a saját tasakjukba vagy a légtérbe vezetésére.

4.5.3.10.   Szivárgásmentes gázgyűjtő tasakok

4.5.3.10.1.   A hígítólevegő és a hígított kipufogógáz-keverék gyűjtőtasakjának elegendően nagynak kell ahhoz lennie, hogy ne gátolja a minta szokásos áramlását és ne változtassa meg az érintett szennyező anyagok jellegét.

4.5.3.10.2.   Mindegyik mintavevő tasakon automatikus önzáró szerkezetnek kell lennie, amelynek a vizsgálat végén gyorsan és szorosan le kell zárnia a mintavevő rendszerben vagy az elemzőrendszerben.

4.5.3.11.   Fordulatszámlálót kell használni a vizsgálat során a térfogat-kiszorításos szivattyú fordulatainak számlálására.

2. megjegyzés: Figyelmet kell fordítani a csatlakoztatás módjára és a csatlakozó alkatrészek anyagára vagy kialakítására, mivel a mintavevő rendszer minden szakasza (például az adapter és a csatlakozó) erősen felforrósodhat. Ha a mérés a mintavevő rendszer hőkárosodása miatt nem hajtható végre a szokásos menetben, kiegészítő hűtőberendezés használható, amennyiben ez nem befolyásolja a kipufogógázokat.

3. megjegyzés: Nyitott típusú berendezések esetében fennáll annak veszélye, hogy a gázok összegyűjtése nem teljes körű és gáz kerülhet a vizsgálati cellába. A mintavétel alatt ilyen szivárgás nem fordulhat elő.

4. megjegyzés: Ha a CVS-mintavevő áramlási sebességet használják olyan vizsgálati ciklusban, amelynek egyszerre képezik részét az alacsony és nagysebességű részek (azaz az 1., 2. és 3. ciklus), külön figyelmet kell fordítani a nagy sebességű tartományban a vízkicsapódás nagyobb kockázatára.

4.5.3.12.   Részecsketömeg-kibocsátások mérőberendezései

4.5.3.12.1.   Meghatározás

4.5.3.12.1.1.   A rendszer áttekintése

4.5.3.12.1.1.1.   A részecske-mintavevő egység a hígítóalagútba helyezett mintavevő szondából, egy részecsketovábbító csőből, egy szűrőtartóból, egy adagolószivattyúból, valamint áramlásszabályozókból és mérőegységekből áll.

4.5.3.12.1.1.2.   Ajánlott, hogy egy részecskeméret előosztályozó (például ciklon vagy ütközéses leválasztó) kerüljön beszerelésre a szűrőtartó elé. Elfogadható azonban az 1-6. ábrán szereplő, megfelelő méretosztályozóként használt mintavevő szonda is.

4.5.3.12.1.2.   Általános követelmények

4.5.3.12.1.2.1.   A részecskevizsgálati gázáram-mintavevő szondáját úgy kell a hígítási áramban elhelyezni, hogy homogén levegő/kipufogógáz-keverékből reprezentatív gázárammintát lehessen venni.

4.5.3.12.1.2.2.   A részecskeminta áramlási sebességének ±5 százalékos tűréssel arányosnak kell lennie a hígítóalagútban áramló teljes hígított kipufogógáz áramlási sebességével.

4.5.3.12.1.2.3.   A hígított kipufogógáz-mintát a részecskeszűrő felületétől felfelé vagy lefelé 20 cm-en belül 325,2 K (52 °C) hőmérséklet alatti hőmérsékleten kell tartani, a regenerációs vizsgálat kivételével, amelynél a hőmérsékletnek 465,2 K (192 °C) alatt kell lennie.

4.5.3.12.1.2.4.   A részecskemintát a mintavételre használt hígított kipufogógáz-áramba szerelt tartóban lévő egyetlen szűrőben kell összegyűjteni

4.5.3.12.1.2.5.   A kipufogócsőtől a szűrőtartóig a hígítórendszer és a mintavevő rendszer minden olyan részét, amely érintkezik a nyers és a hígított kipufogógázzal, úgy kell megtervezni, hogy a legkisebbre csökkenjen a részecskék lerakódása vagy módosulása. Valamennyi alkatrésznek olyan elektromosan vezető anyagból kell készülnie, amely nem lép reakcióba a kipufogógáz alkotóelemeivel, és azt elektromosan földelni kell az elektrosztatikus hatások megelőzésére.

4.5.3.12.1.2.6.   Ha nem lehetséges az áramlási sebesség változásának kompenzálása, gondoskodni kell a 4. függelékben meghatározott hőcserélőről és hőmérséklet-szabályozó berendezésről annak biztosítására, hogy a rendszerben az áramlási sebesség, és ennek megfelelően a mintavételi ütem állandó.

4.5.3.12.1.3.   Külön követelmények

4.5.3.12.1.3.1.   Részecske-mintavevő szonda

4.5.3.12.1.3.1.1.   A mintavevő szondának teljesítenie kell a 4.5.3.12.1.3.1.4. pontban ismertetett részecskeméret-osztályozási teljesítményt. Ajánlott, hogy ezt a teljesítmény a közvetlenül az áramlás irányába fordított, éles peremű és nyitott végű szonda és egy előosztályozó (ciklonütközéses leválasztó stb.) használatával valósuljon meg. Ehelyett használható például az 1-1. ábra szerinti, megfelelő mintavevő szonda, amennyiben az eléri a 4.5.3.12.1.3.1.4. pontban ismertetett előosztályozási teljesítményt.

4.5.3.12.1.3.1.2.   A mintavevő szondát az alagút középvonala mellett, az alagút átmérőjének tíz- és hússzorosa közötti távolságra kell a kipufogógáz bemeneti nyílásától felfelé, és belső átmérőjének legalább 12 mm-nek kell lennie.

Egyetlen mintavevő szondából egyidejűleg több mintavétel is történik, a szondából kiszívott áramot egyenlő részáramokra kell felosztani a mintavételi hibák megelőzése érdekében.

Több szonda használata esetében mindegyiknek éles peremű és nyitott végű szondának kell lennie, és azokat közvetlenül az áramlás irányába kell fordítani. A szondákat egyenlő távolságra, egymástól legalább 5 cm-re kell elhelyezni a hígítóalagút hosszanti középtengelye körül.

4.5.3.12.1.3.1.3.   A mintavevő fej és a szűrőtartó távolsága a szonda átmérőjének legalább ötszöröse, de 1 020 mm-nél nem lehet nagyobb.

4.5.3.12.1.3.1.4.   Az előosztályozót (például ciklon, ütközéses leválasztó stb.) a szűrőtartó szerkezet előtt kell elhelyezni. Az előosztályozó 50 százalékos választóponti részecskeátmérőjének 2,5 μm és 10 μm között kell lennie a részecsketömeg-kibocsátáshoz történő mintavételre választott áramlási sebességnél. Az előosztályozónak az abba belépő 1 μm méretű részecskék tömegkoncentrációjának legalább 99 százalékát át kell engednie az előosztályozó kimenetén a részecsketömeg-kibocsátáshoz történő mintavételre választott áramlási sebességnél. A külön előosztályozó helyett elfogadható azonban az 1-6. ábrán szereplő, megfelelő méretosztályozóként használt mintavevő szonda is.

4.5.3.12.1.3.2.   Mintavevő szivattyú és áramlásmérő

4.5.3.12.1.3.2.1.   A gázáramminta-mérő egység szivattyúkból, gázáram-szabályozókból és áramlásmérő egységekből áll.

4.5.3.12.1.3.2.2.   Az áramlásmérőben lévő gázáram hőmérséklete nem ingadozhat ±3 K-nél nagyobb mértékben, az időszakos regenerálású utókezelő eszközökkel felszerelt járműveken végzett regenerációs vizsgálatok kivételével. Emellett a részecskeminta áramlási sebességének ±5 százalékos tűréssel arányosnak kell maradnia a teljes hígított részecskeminta-tömeg áramlási sebességével. Amennyiben a túlzott szűrőterhelés miatt az áramlás mennyisége elfogadhatatlan mértékben megváltozik, a vizsgálatot le kell állítani. A vizsgálat megismétlésekor az áramlás sebességét csökkenteni kell.

4.5.3.12.1.3.3.   Szűrő és szűrőtartó

4.5.3.12.1.3.3.1.   A szelepet a szűrő után kell elhelyezni az áramlás irányában. A szelepnek eléggé érzékenynek kell lennie ahhoz, hogy egy másodperccel a vizsgálat kezdete után nyisson és egy másodperccel a vizsgálat vége után lezárjon.

4.5.3.12.1.3.3.2.   Ajánlott, hogy a 47 mm-es átmérőjű szűrőn (Pe) összegyűjtött tömeg legalább 20 μg legyen, és a szűrőterhelés a 4.5.3.12.1.2.3. és a 4.5.3.12.1.3.3. pont követelményeinek megfelelően maximalizálva legyen.

4.5.3.12.1.3.3.3.   Egy adott vizsgálathoz a gázszűrő névleges sebességét 20–80 cm/s közötti tartományban levő értékre kell beállítani, kivéve, ha a hígítórendszert a CVS áramlási sebességével arányos mintavételi árammal működtetik.

4.5.3.12.1.3.3.4.   Fluorkarbon bevonatú üvegszálas szűrőkre vagy fluorkarbon membránszűrőkre van szükség. Minden szűrőtípusnak legalább 99 százalékos 0,3 μm DOP (di-oktilftalát) vagy PAO (poly-alfa-olefin) CS 68649-12-7 vagy CS 68037-01-4 gyűjtési hatékonysággal kell rendelkeznie 5,33 cm/s névleges gázszűrő sebességnél.

4.5.3.12.1.3.3.5.   A szűrőtartó szerkezetnek olyan kialakításúnak kell lennie, amely biztosítja az egyenletes áramláseloszlást a szűrő áteresztő területén. A szűrő áteresztő területének legalább 1 075 mm2-nek kell lennie.

4.5.3.12.1.3.4.   Szűrőmérő kamra és mérleg

4.5.3.12.1.3.4.1.   A szűrő súlyának meghatározására használt, mikrogramm felbontású mikromérlegnek 2 μg pontosságúnak (szórásúnak) és legalább 1 μg felbontásúnak kell lennie.

Ajánlott minden egyes mérési szak előtt a mikromérlegnek egy 50 mg-os etalon lemérésével való ellenőrzése. Ezt az etalont háromszor kell lemérni, és az átlagos eredményt fel kell jegyezni. A mérési szak és a mérleg akkor tekinthető érvényesnek, ha a mérés átlagos eredménye az előző mérési szak eredményétől ± 5 μg-on belül van.

A mérőkamrának (vagy helyiségnek) valamennyi szűrőkondicionálási és mérési művelet alatt meg kell felelnie a következő feltételeknek:

| — | a hőmérsékletet 295,2 ± 3 K-en (22 ± 3 °C-on) kell tartani; |
| --- | --- |

—

a hőmérsékletet 295,2 ± 3 K-en (22 ± 3 °C-on) kell tartani;

| — | a relatív páratartalmat 45 ± 8 százalékon kell tartani; |
| --- | --- |

—

a relatív páratartalmat 45 ± 8 százalékon kell tartani;

| — | a harmatpontot 282,7 ± 3 K-en (9,5 ± 3 °C-on) kell tartani. |
| --- | --- |

—

a harmatpontot 282,7 ± 3 K-en (9,5 ± 3 °C-on) kell tartani.

Ajánlott a minta és a referenciaszűrő súlya mellett a hőmérsékleti viszonyok és a páratartalom feljegyzése.

4.5.3.12.1.3.4.2.   Felhajtóerő miatti korrekció

Minden szűrő tömegét helyesbíteni kell a levegő felhajtóereje miatt.

A felhajtóerő miatti helyesbítés függ a mintavevő szűrő sűrűségétől, a levegő sűrűségétől és a mérlegkalibráló súly sűrűségétől. A levegő sűrűsége függ a nyomástól, a hőmérséklettől és a páratartalomtól.

Ajánlott, hogy a mérési környezet hőmérsékletét 295,2 K ± 1 K (22 °C ± 1 °C) és harmatpontját 282,7 ± 1 K (9,5 ± 1 °C) hőmérsékletre állítsák be. Azonban a 4.5.3.12.1.3.4.1. pontban megadott minimumkövetelmények is elfogadható helyesbítést adnak a felhajtóerő hatásaira. A felhajtóerő miatti helyesbítést az alábbiak szerint kell alkalmazni:

2-1. egyenlet

Formula

ahol:

| mcorr | = | a felhajtóerővel helyesbített részecsketömeg |
| --- | --- | --- |
| muncorr | = | a felhajtóerővel nem helyesbített részecsketömeg |
| ρair | = | a levegő sűrűsége a mérleg környezetében |
| ρweight | = | a mérlegkalibráló súly sűrűsége |
| ρmedia | = | a teflonborítású üvegszálas részecske-mintavevő közeg (szűrő) (például TX40) sűrűsége: ρmedia = 2,300 kg/m3 |

mcorr

=

a felhajtóerővel helyesbített részecsketömeg

muncorr

=

a felhajtóerővel nem helyesbített részecsketömeg

ρair

=

a levegő sűrűsége a mérleg környezetében

ρweight

=

a mérlegkalibráló súly sűrűsége

ρmedia

=

a teflonborítású üvegszálas részecske-mintavevő közeg (szűrő) (például TX40) sűrűsége: ρmedia = 2,300 kg/m3

A ρair kiszámítás az alábbiak szerint történik:

2-2. egyenlet:

Formula

ahol:

| ρabs | = | az abszolút nyomás a mérleg környezetében |
| --- | --- | --- |
| Mmix | = | a levegő molekulatömege a referencia-páratartalom mellett (28,836 g/mól–1) |
| R | = | a moláris gázállandó (8,314 J/mól–1K–1) |
| Tamb | = | az abszolút környezeti hőmérséklet a mérleg környezetében |

ρabs

=

az abszolút nyomás a mérleg környezetében

Mmix

=

a levegő molekulatömege a referencia-páratartalom mellett (28,836 g/mól–1)

R

=

a moláris gázállandó (8,314 J/mól–1K–1)

Tamb

=

az abszolút környezeti hőmérséklet a mérleg környezetében

A kamra (vagy helyiség) környezetében nem lehet olyan környezeti szennyezés (például por), amely megülepedhetne a részecskeszűrőkön a stabilizáció alatt.

A mérőhelyiség hőmérsékletre és páratartalomra vonatkozó előírásaitól korlátozott eltérések megengedettek, feltéve, hogy összesített időtartamuk egyik szűrőkondicionáló időszakban sem haladja meg a 30 percet. A mérőhelyiségnek az előírásoknak azt megelőzően kell megfelelnie, hogy a személyzet belépne a mérőhelyiségbe. A mérési művelet során nem megengedett semmiféle eltérés a meghatározott feltételektől.

4.5.3.12.1.3.4.3.   A statikus elektromosság hatásait ki kell küszöbölni. Ez elérhető a mérleg azáltal történő földelésével, hogy azt antisztatikus párnára helyezik, valamint a mérés előtt a szűrő semlegesítésével, például polónium semlegesítővel vagy hasonló hatású készülékkel. Ehelyett a statikus hatások semlegesítése elérhető a statikus töltés kiegyenlítése révén is.

4.5.3.12.1.3.4.4.   A mérőszűrőt legkorábban egy órával a vizsgálat megkezdése előtt lehet a kamrából kivenni.

4.5.3.12.1.4.   Az ajánlott rendszer ismertetése

Az 1-3. ábra az ajánlott részecske-mintavevő rendszer sematikus rajza. Mivel ugyanaz az eredmény többféle összeállítással is elérhető, nem kell szigorúan ragaszkodni ehhez az ábrához. Kiegészítő adatok gyűjtése és a részrendszerek működésének összehangolása céljából további összetevők, például műszerek, szelepek, mágnesszelepek, szivattyúk és kapcsolók is alkalmazhatók. Az egyes rendszerek pontosságának biztosításához nem szükséges egyéb alkatrészek elhagyhatók, amennyiben elhagyásuk műszakilag indokolható.

1-3.   ábra

A részecske-mintavevő rendszer

Image

A teljes áramú hígítóalagútból (DT) mintát kell venni a hígított kipufogógázból a részecske-mintavevő szondán (PSP) vagy az átvezető csövön (PTT) át a szivattyú (P) segítségével. A minta áthalad a részecskeméret-előosztályozón (PCF) és a részecskeminta-szűrőket tartalmazó szűrőtartókon (FH). A mintavétel áramlási sebességének beállítása az áramlásszabályozóval (FC) történik.

4.5.4.   Vezetési menetrend

4.5.4.1.   Vizsgálati ciklusok

Az I. típusú környezeti vizsgálathoz a vizsgálati ciklusok (járműsebesség minták) a 6. függelékben meghatározottak szerint legfeljebb három részből állnak. A jármű (al)kategóriájától függően a következő vizsgálaticiklus-részeket kell lefolytatni:

1-5. táblázat

Az Euro 4 szintnek megfelelő járművekre alkalmazandó I. típusú vizsgálati ciklusok

| Jármű kategória | Jármű kategória megnevezése | Euro 4 vizsgálati ciklus |
| --- | --- | --- |
| L1e-A | Motoros kerékpár | ECE R47 |
| L1e-B | Kétkerekű segédmotoros kerékpár |
| L2e | Háromkerekű segédmotoros kerékpár |
| L6e-A | Könnyű közúti kvad |
| L6e-B | Könnyű kvad |
| L3e | Kétkerekű motorkerékpár oldalkocsival vagy anélkül | WMTC, 2. fázis |
| L4e |
| L5e-A | Háromkerekű motorkerékpár |
| L7e-A | Nehéz közúti kvad |
| L5e-B | Kereskedelmi hasznosítású háromkerekű motorkerékpár | ECE R40 |
| L7e-B | Nehéz terepjáró kvad |
| L7e-C | Nehéz kvad |

Jármű kategória

Jármű kategória megnevezése

Euro 4 vizsgálati ciklus

L1e-A

Motoros kerékpár

ECE R47

L1e-B

Kétkerekű segédmotoros kerékpár

L2e

Háromkerekű segédmotoros kerékpár

L6e-A

Könnyű közúti kvad

L6e-B

Könnyű kvad

L3e

Kétkerekű motorkerékpár oldalkocsival vagy anélkül

WMTC, 2. fázis

L4e

L5e-A

Háromkerekű motorkerékpár

L7e-A

Nehéz közúti kvad

L5e-B

Kereskedelmi hasznosítású háromkerekű motorkerékpár

ECE R40

L7e-B

Nehéz terepjáró kvad

L7e-C

Nehéz kvad

1-6. táblázat

Az Euro 5 szintnek megfelelő járművekre alkalmazandó I. típusú vizsgálati ciklusok

| Jármű-kategória | Jármű-kategória megnevezése | Euro 5 vizsgálati ciklus |
| --- | --- | --- |
| L1e-A | Motoros kerékpár | Felülvizsgált WMTC |
| L1e-B | Kétkerekű segédmotoros kerékpár |
| L2e | Háromkerekű segédmotoros kerékpár |
| L6e-A | Könnyű közúti kvad |
| L6e-B | Könnyű kvad |
| L3e | Kétkerekű motorkerékpár oldalkocsival vagy anélkül |
| L4e |
| L5e-A | Háromkerekű motorkerékpár |
| L7e-A | Nehéz közúti kvad |
| L5e-B | Kereskedelmi hasznosítású háromkerekű motorkerékpár |
| L7e-B | Nehéz terepjáró kvad |
| L7e-C | Nehéz kvad |

Jármű-kategória

Jármű-kategória megnevezése

Euro 5 vizsgálati ciklus

L1e-A

Motoros kerékpár

Felülvizsgált WMTC

L1e-B

Kétkerekű segédmotoros kerékpár

L2e

Háromkerekű segédmotoros kerékpár

L6e-A

Könnyű közúti kvad

L6e-B

Könnyű kvad

L3e

Kétkerekű motorkerékpár oldalkocsival vagy anélkül

L4e

L5e-A

Háromkerekű motorkerékpár

L7e-A

Nehéz közúti kvad

L5e-B

Kereskedelmi hasznosítású háromkerekű motorkerékpár

L7e-B

Nehéz terepjáró kvad

L7e-C

Nehéz kvad

4.5.4.2.   Járműsebesség-tűrések

4.5.4.2.1.   A 4.5.4.1. pontban előírt vizsgálati ciklusok alatt a járműsebességre bármely időpontban vonatkozó tűrés alsó és felső határok megadásával van meghatározva. A felső határ 3,2 km/h-val magasabb, mint az adott időponttól számított egy másodpercen belül a grafikon legmagasabb értéke. Az alsó határ 3,2 km/h-val alacsonyabb, mint az adott időponttól számított egy másodpercen belül a grafikon legalacsonyabb értéke. A tűrést meghaladó mértékű (például sebességváltáskor előforduló) járműsebesség-változások elfogadhatóak, amennyiben alkalmanként két másodpercnél rövidebb ideig állnak fenn. Az előírtnál alacsonyabb sebességek elfogadhatóak, feltéve, hogy ilyenkor a járművet a legnagyobb rendelkezésre álló teljesítményen működtetik. Az 1-4. ábra mutatja a tipikus pontokon az elfogadható járműsebesség-tűrések tartományát.

1-4.   ábra

Vezetői grafikon, megengedhető tartomány

Image

Image

4.5.4.2.2.   Ha a jármű gyorsulási képessége nem elegendő a gyorsítási fázisok végrehajtásához vagy ha a jármű legnagyobb tervezési sebessége alacsonyabb az előírt haladási sebességnél az előírt tűréshatárokon belül, a járművet teljesen nyitott fojtószeleppel kell működtetni a meghatározott sebesség eléréséig vagy pedig a teljesen nyitott fojtószeleppel elérhető legnagyobb tervezési sebességen azon idő alatt, amíg az előírt sebesség meghaladja a legnagyobb tervezési sebességet. A 4.5.4.2.1. pontot egyik esetben sem kell alkalmazni. A vizsgálati ciklust normál módon kell tovább folytatni onnantól, amikor az előírt sebesség ismét a jármű legnagyobb tervezési sebessége alá kerül.

4.5.4.2.3.   Ha a lassítási periódus rövidebb annál, mint amely a megfelelő fázisra elő van írva, az előírt sebességet állandó járműsebességen vagy pedig egy alapjárati időszaknak a következő alapjárati periódushoz való illesztésével kell visszaállítani. A 4.5.4.2.1. pontot ilyen esetben nem kell alkalmazni.

4.5.4.2.4.   E kivételektől eltekintve a görgősebességnek a ciklusokra előírt sebességektől való eltérésének meg kell felelnie a 4.5.4.2.1. pontban ismertetett követelményeknek. Ha ez nem így történik, a vizsgálati eredmények további elemzéshez nem használhatóak, és a menetet meg kell ismételni.

4.5.5.   Sebességváltási utasítások a 6. függelékben előírt WMTC-ciklushoz

4.5.5.1.   Automata sebességváltóval felszerelt vizsgálati járművek

4.5.5.1.1.   Az osztóművekkel, több lánckerékkel stb. felszerelt járműveket a gyártó által utcai vagy országúti használatra ajánlott összeállításban kell vizsgálni.

4.5.5.1.2.   Valamennyi vizsgálatot automata sebességváltóval előremeneti (legmagasabb) sebességfokozatban kell végezni. A gyártó kérésére az automata tengelykapcsoló-nyomatékváltó áttétel manuális áttételre kapcsolható.

4.5.5.1.3.   Az alapjárati üzemmódot automata sebességváltóval előremeneti (legmagasabb) sebességfokozatban és fékezett kerekekkel kell végezni.

4.5.5.1.4.   Az automata sebességváltónak automatikusan kell továbbkapcsolnia a szokásos fokozatsorrendben. A nyomatékváltó tengelykapcsolónak adott esetben valós viszonyok között kell működnie.

4.5.5.1.5.   A lassítási módokat sebességben, a kívánt sebesség fenntartásához a fék vagy gázpedál szükség szerinti használatával kell teljesíteni.

4.5.5.2.   Manuális sebességváltóval felszerelt vizsgálati járművek

4.5.5.2.1   Kötelező követelmények

4.5.5.2.1.1.   1. lépés – A váltást kiváltó sebesség kiszámítása

A gyorsítási fázisban a magasabb sebességfokozatba kapcsolást kiváltó sebességet (v1→2 és vi→i+1) km/h-ban a következő képlettel kell kiszámítani:

2-3. egyenlet:

Formula

2-4. egyenlet:

Formula, i = 2–ng-1

ahol:

| | „i” a sebességfokozat száma (≥ 2) |
| --- | --- |

„i” a sebességfokozat száma (≥ 2)

| | „ng” az előremeneti sebességfokozatok teljes száma |
| --- | --- |

„ng” az előremeneti sebességfokozatok teljes száma

| | „Pn” a névleges teljesítmény kW-ban |
| --- | --- |

„Pn” a névleges teljesítmény kW-ban

| | „mk” a referenciatömeg kg-ban |
| --- | --- |

„mk” a referenciatömeg kg-ban

| | „nidle” az alapjárati fordulatszám min–1-ben |
| --- | --- |

„nidle” az alapjárati fordulatszám min–1-ben

| | „s” a motor névleges fordulatszáma min–1-ben |
| --- | --- |

„s” a motor névleges fordulatszáma min–1-ben

| | „ndvi” a motor min–1-ben megadott fordulatszáma és a jármű km/h-ban kifejezett sebességének aránya „i” sebességfokozatban |
| --- | --- |

„ndvi” a motor min–1-ben megadott fordulatszáma és a jármű km/h-ban kifejezett sebességének aránya „i” sebességfokozatban

4.5.5.2.1.2.   A haladási és lassítási fázisban a 4. sebességfokozatból az ng sebességfokozatba kapcsolást kiváltó sebességet (vi→i–1) km/h-ban a következő képlettel kell kiszámítani:

2-5. egyenlet:

Formula, i = 4–ng

ahol

| | i a sebességfokozat száma (≥ 4) |
| --- | --- |

i a sebességfokozat száma (≥ 4)

| | ng az előremeneti sebességfokozatok teljes száma |
| --- | --- |

ng az előremeneti sebességfokozatok teljes száma

| | Pn a névleges teljesítmény kW-ban |
| --- | --- |

Pn a névleges teljesítmény kW-ban

| | mk a referenciatömeg kg-ban |
| --- | --- |

mk a referenciatömeg kg-ban

| | nidle az alapjárati fordulatszám min–1-ben |
| --- | --- |

nidle az alapjárati fordulatszám min–1-ben

| | s a motor névleges fordulatszáma min–1-ben |
| --- | --- |

s a motor névleges fordulatszáma min–1-ben

| | ndvi–2 a motor min–1-ben megadott fordulatszáma és a jármű km/h-ban kifejezett sebességének aránya i-2 sebességfokozatban |
| --- | --- |

ndvi–2 a motor min–1-ben megadott fordulatszáma és a jármű km/h-ban kifejezett sebességének aránya i-2 sebességfokozatban

A 3. sebességfokozatból 2. sebességfokozatba váltást kiváltó sebességet (v3→2) a következő egyenlettel kell kiszámítani:

2-6. egyenlet:

Formula

ahol:

| | Pn a névleges teljesítmény kW-ban |
| --- | --- |

Pn a névleges teljesítmény kW-ban

| | mk a referenciatömeg kg-ban |
| --- | --- |

mk a referenciatömeg kg-ban

| | nidle az alapjárati fordulatszám min–1-ben |
| --- | --- |

nidle az alapjárati fordulatszám min–1-ben

| | s a motor névleges fordulatszáma min–1-ben |
| --- | --- |

s a motor névleges fordulatszáma min–1-ben

| | ndvi1 a motor min–1-ben megadott fordulatszáma és a jármű km/h-ban kifejezett sebességének aránya 1. sebességfokozatban |
| --- | --- |

ndvi1 a motor min–1-ben megadott fordulatszáma és a jármű km/h-ban kifejezett sebességének aránya 1. sebességfokozatban

A 2. sebességfokozatból 1. sebességfokozatba váltást kiváltó sebességet (v2→1) a következő egyenlettel kell kiszámítani:

2-7. egyenlet:

Formula

ahol:

ndv2 a motor min–1-ben megadott fordulatszáma és a jármű km/h-ban kifejezett sebességének aránya 2. sebességfokozatban

Mivel a haladási fázisokat a fázisjelzők határozzák meg, kisebb sebességemelkedés előfordulhat, és a helyénvaló lehet a magasabb sebességfokozatba kapcsolás. A haladási fázisban a magasabb sebességfokozatba kapcsolást kiváltó sebességet (v1→2, v2→3 és vi→i+1) a következő egyenletekkel kell kiszámítani:

2-7. egyenlet:

Formula

2-8. egyenlet:

Formula

2-9. egyenlet:

Formula, i = 3 to ng

4.5.5.2.1.3.   2. lépés – Sebességfokozat megválasztása az egyes ciklusminták esetében

A gyorsítási, lassítási, haladási és megállási fázisok eltérő értelmezését megelőzendő a megfelelő jelzések szerepelnek a járműsebesség-minták mellett, a ciklusok szerves részeként (lásd a 6. függelék táblázatait).

Ezt követően minden mintára ki kell számítani a megfelelő sebességfokozatot a 4.5.5.2.1.1. pont szerinti sebességváltási sebességszámítási egyenletekből eredő járműsebesség-tartományok és a vizsgálati járműre vonatkozó ciklusrészek fázisjelzői szerint, a következő módon:

| | Sebességfokozat megválasztása megállási fázisokhoz:
  A megállási fázis utolsó öt másodpercére a sebességváltó kart 1. sebességfokozatba kell állítani, és a tengelykapcsolót oldani kell. A megállási fázis korábbi részére a sebességváltó kart üres sebességfokozatba kell állítani, vagy a tengelykapcsolót oldani kell. |
| --- | --- |

Sebességfokozat megválasztása megállási fázisokhoz:

A megállási fázis utolsó öt másodpercére a sebességváltó kart 1. sebességfokozatba kell állítani, és a tengelykapcsolót oldani kell. A megállási fázis korábbi részére a sebességváltó kart üres sebességfokozatba kell állítani, vagy a tengelykapcsolót oldani kell.

| | Sebességfokozat megválasztása gyorsítási fázisokhoz: | 1. sebességfokozat, ha v ≤ v1→2 |
| --- | --- | --- |

Sebességfokozat megválasztása gyorsítási fázisokhoz:

1. sebességfokozat, ha v ≤ v1→2

| | 2. sebességfokozat, ha v1→2 < v ≤ v2→3 |
| --- | --- |

2. sebességfokozat, ha v1→2 < v ≤ v2→3

| | 3. sebességfokozat, ha v2→3 < v ≤ v3→4 |
| --- | --- |

3. sebességfokozat, ha v2→3 < v ≤ v3→4

| | 4. sebességfokozat, ha v3→4 < v ≤ v4→5 |
| --- | --- |

4. sebességfokozat, ha v3→4 < v ≤ v4→5

| | 5. sebességfokozat, ha v4→5 < v ≤ v5→6 |
| --- | --- |

5. sebességfokozat, ha v4→5 < v ≤ v5→6

| | 6. sebességfokozat, ha v > v5→6 |
| --- | --- |

6. sebességfokozat, ha v > v5→6

| | Sebességfokozat megválasztása lassítási vagy haladási fázisokhoz: | 1. sebességfokozat, ha v < v2→1 |
| --- | --- | --- |

Sebességfokozat megválasztása lassítási vagy haladási fázisokhoz:

1. sebességfokozat, ha v < v2→1

| | 2. sebességfokozat, ha v < v3→2 |
| --- | --- |

2. sebességfokozat, ha v < v3→2

| | 3. sebességfokozat, ha v3→2 ≤ v < v4→3 |
| --- | --- |

3. sebességfokozat, ha v3→2 ≤ v < v4→3

| | 4. sebességfokozat, ha v4→3 ≤ v < v5→4 |
| --- | --- |

4. sebességfokozat, ha v4→3 ≤ v < v5→4

| | 5. sebességfokozat, ha v5→4 < v ≤ v6→5 |
| --- | --- |

5. sebességfokozat, ha v5→4 < v ≤ v6→5

| | 6. sebességfokozat, ha v ≥ v4→5 |
| --- | --- |

6. sebességfokozat, ha v ≥ v4→5

A tengelykapcsolót oldani kell, ha:

| a) | a jármű sebessége 10 km/h alá esik; vagy |
| --- | --- |

a)

a jármű sebessége 10 km/h alá esik; vagy

| b) | a motor fordulatszáma

  alá esik; |
| --- | --- |

b)

Formula

| c) | fennáll a motor hidegindítási fázisban történő leállásának veszélye. |
| --- | --- |

c)

fennáll a motor hidegindítási fázisban történő leállásának veszélye.

4.5.5.2.3.   3. lépés – További követelmények szerinti helyesbítések

4.5.5.2.3.1.   A sebességfokozat megválasztását a következő követelmények szerint kell módosítani:

| a) | nem kerülhet sor sebességváltásra a gyorsítási fázisból a lassítási fázisba történő váltáskor. A gyorsítási fázis utolsó másodpercében használt sebességfokozatot kell megtartani a következő lassítási fokozatra, kivéve, ha a sebesség az alacsonyabb sebességfokozatba kapcsolást szükségessé tevő sebesség alá esik; |
| --- | --- |

a)

nem kerülhet sor sebességváltásra a gyorsítási fázisból a lassítási fázisba történő váltáskor. A gyorsítási fázis utolsó másodpercében használt sebességfokozatot kell megtartani a következő lassítási fokozatra, kivéve, ha a sebesség az alacsonyabb sebességfokozatba kapcsolást szükségessé tevő sebesség alá esik;

| b) | nem kerülhet sor egynél több fokozattal magasabb vagy alacsonyabb sebességfokozatba váltásra, kivéve a 2. sebességfokozatból a kigurulásba váltást; |
| --- | --- |

b)

nem kerülhet sor egynél több fokozattal magasabb vagy alacsonyabb sebességfokozatba váltásra, kivéve a 2. sebességfokozatból a kigurulásba váltást;

| c) | a legfeljebb négy másodpercre magasabb vagy alacsonyabb sebességfokozatba váltás helyébe a megelőző fokozat lép, ha a megelőző és rákövetkező sebességfokozat azonos, például a 2 3 3 3 2 helyébe 2 2 2 2 2, és a 4 3 3 3 3 4 helyébe 4 4 4 4 4 4 lép. Egymás utáni ismétlődés esetében a hosszabb ideig tartott sebességfokozat lép be, például a 2 2 2 3 3 3 2 2 2 2 3 3 3 helyébe 2 2 2 2 2 2 2 2 2 2 3 3 3 lép. Ha azonos ideig tartják fenn, a későbbi sebességfokozat-sorozat elsőbbséget élvez a korábbi sebességfokozat-sorozattal szemben, például a 2 2 2 3 3 3 2 2 2 3 3 3 helyébe 2 2 2 2 2 2 2 2 2 3 3 3 lép; |
| --- | --- |

c)

a legfeljebb négy másodpercre magasabb vagy alacsonyabb sebességfokozatba váltás helyébe a megelőző fokozat lép, ha a megelőző és rákövetkező sebességfokozat azonos, például a 2 3 3 3 2 helyébe 2 2 2 2 2, és a 4 3 3 3 3 4 helyébe 4 4 4 4 4 4 lép. Egymás utáni ismétlődés esetében a hosszabb ideig tartott sebességfokozat lép be, például a 2 2 2 3 3 3 2 2 2 2 3 3 3 helyébe 2 2 2 2 2 2 2 2 2 2 3 3 3 lép. Ha azonos ideig tartják fenn, a későbbi sebességfokozat-sorozat elsőbbséget élvez a korábbi sebességfokozat-sorozattal szemben, például a 2 2 2 3 3 3 2 2 2 3 3 3 helyébe 2 2 2 2 2 2 2 2 2 3 3 3 lép;

| d) | gyorsítási fázisban nem lehet alacsonyabb sebességfokozatba kapcsolni. |
| --- | --- |

d)

gyorsítási fázisban nem lehet alacsonyabb sebességfokozatba kapcsolni.

4.5.5.2.2.   Opcionális rendelkezések

A sebességfokozat megválasztását a következő rendelkezések szerint kell módosítani:

A ciklus minden fázisában megengedett a 4.5.5.2.1. pontban ismertetett követelményekkel meghatározottnál alacsonyabb sebességfokozat használata. A gyártó sebességfokozat használatára vonatkozó ajánlásait követni kell, ha azok következtében nem használnak a 4.5.5.2.1. pont követelményei által meghatározottnál magasabb sebességfokozatot.

4.5.5.2.3.   Opcionális rendelkezések

5. megjegyzés: Az ENSZ weboldalán a következő elérési útvonalon található számítási program segítségként használható a sebességfokozat megválasztásában:

http://live.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/wmtc.html

A megközelítés és a sebességfokozat-megválasztási stratégia magyarázata, valamint egy számítási példa a 9. függelékben szerepel.

4.5.6.   A járműfékpad beállításai

A járműfékpad és a műszerek teljes körű ismertetését a 6. függeléknek megfelelően kell megadni. A méréseket a 4.5.7. pontban megadott pontossággal kell elvégezni. A járműfékpad beállításaihoz a menetellenállást le lehet vezetni a közúton kigurulás közben végzett mérésekből vagy pedig a menet-ellenállási táblázatból az 5. vagy 7. függelékre hivatkozással a meghajtott tengelyen egy kerékkel felszerelt járművek esetében, és a 8. függelékre hivatkozással a meghajtott tengelyeken legalább két kerékkel felszerelt járművek esetében.

4.5.6.1.   A közúton kigurulás közben végzett mérésekből levezetett járműfékpad-beállítások

E változat használatához a közúton kigurulás közben végzett méréseket a 7. függelékben meghatározott módon kell elvégezni a meghajtott tengelyen egy kerékkel felszerelt járművek esetében, és a 8. függelékben meghatározott módon a meghajtott tengelyeken legalább két kerékkel felszerelt járművek esetében.

4.5.6.1.1.   A berendezésre vonatkozó előírások

A sebesség és idő méréséhez használt műszereknek a 4.5.7. pontban meghatározott pontosságúnak kell lenniük.

4.5.6.1.2.   A tehetetlenségi tömeg beállítása

4.5.6.1.2.1.   A járműfékpad mi tehetetlenségi tömegegyenértéke a lendkerék mfi a menetkész állapotú jármű és a vezető tömegének összegéhez legközelebb álló tehetetlenségi tömegegyenérték (75 kg). Ehelyett az 5. függelékből is le lehet vezetni az mi tehetetlenségi tömegegyenértéket.

4.5.6.1.2.2.   Ha az mref
  referenciatömeg nem egyenlíthető ki a lendkerék mi tehetetlenségi tömegegyenértékével annak érdekében, hogy az elérni kívánt F* menet-ellenállási erő egyenlő legyen az FE menet-ellenállási erővel (amelyet a járműfékpadon kell beállítani), a helyesbített ΔTE kigurulási idő kiigazítható az elérni kívánt ΔTroad kigurulási idő teljes tömegarányának megfelelően, a következő sorrendben:

2-10. egyenlet:

Formula

2-11. egyenlet:

Formula

2-12. egyenlet:

Formula

2-13. egyenlet:

Formula

Formulamellett

ahol:

az mr1 adott esetben kilogrammban mérhető vagy számítható. Az mr1 az m érték f százalékaként is megbecsülhető.

4.5.6.2.   A menet-ellenállási táblázatból levezetett menet-ellenállási erő

4.5.6.2.1.   A járműfékpad a kigurulás módszerével kapott menetellenállás helyett a menet-ellenállási táblázat használatával is beállítható. Ezzel a táblázatos módszerrel a járműfékpadot az adott L kategóriájú jármű jellemzőire tekintet nélkül a menetkész tömeggel kell beállítani.

6. megjegyzés: Körültekintően kell eljárni e módszernek a rendkívüli jellemzőkkel rendelkező L kategóriájú járművekre történő alkalmazásakor.

4.5.6.2.2.   A lendkerék mfi tehetetlenségi tömegegyenértéke az 5., a 7. vagy adott esetben a 8. függelékben meghatározott mi tehetetlenségi tömegegyenérték. A járműfékpadot a nem meghajtott kerekek a) menetellenállásával és az 5. függelékben megadott vagy a 7., illetve 8. függelékben meghatározott eljárásokkal meghatározott b) légellenállási együtthatóval kell beállítani.

4.5.6.2.3   A járműfékpadon az FE menet-ellenállási erőt a következő egyenlettel kell meghatározni:

2-14. egyenlet:

Formula

4.5.6.2.4.   Az elérni kívánt F* menet-ellenállási erő egyenlő az FT menet-ellenállási táblázatból kapott menet-ellenállási erővel, mivel a szokásos környezeti feltételekkel azt nem kell helyesbíteni.

4.5.7.   Mérési pontosságok

A méréseket olyan berendezésekkel kell végezni, amelyek megfelelnek az 1-7. táblázatban megadott pontossági követelményeknek:

1-7. tábláza

Az előírt mérési pontosságok

| Mérési tételek | Mért értéknél | Felbontás |
| --- | --- | --- |
| a) | menet-ellenállási erő, F |

Mérési tételek

Mért értéknél

Felbontás

a)

menet-ellenállási erő, F

- 2 százalék

—

| b) | járműsebesség (v1, v2) |
| --- | --- |

b)

járműsebesség (v1, v2)

± 1 százalék

0,2 km/h

| c) | a kigurulási sebesség osztásközei (

  ) |
| --- | --- |

c)

Formula

± 1 százalék

0,1 km/h

| d) | kigurulási idő (Δt) |
| --- | --- |

d)

kigurulási idő (Δt)

± 0,5 százalék

0,01 s

| e) | teljes járműtömeg (mk + mrid) |
| --- | --- |

e)

teljes járműtömeg (mk + mrid)

± 0,5 százalék

1,0 kg

| f) | szélsebesség |
| --- | --- |

f)

szélsebesség

± 10 százalék

0,1 m/s

| f) | szélirány |
| --- | --- |

f)

szélirány

—

5 fok

| h) | hőmérsékletek |
| --- | --- |

h)

hőmérsékletek

±1 K

1 K

| i) | légköri nyomás |
| --- | --- |

i)

légköri nyomás

—

0,2 kPa

| j) | távolság |
| --- | --- |

j)

távolság

±0,1 százalék

1 m

| k) | idő |
| --- | --- |

k)

idő

± 0,1 s

0,1 s

5.   Vizsgálati eljárások

5.1.   Az I. típusú vizsgálat ismertetése

A vizsgálati járművet kategóriájának megfelelően az ebben az 5. pontban meghatározott I. típusú vizsgálatnak kell alávetni.

5.1.1.   Az I. típusú vizsgálat (ellenőrzi a jellemző vezetési ciklus során a gáz-halmazállapotú szennyező anyagok átlagos kibocsátását, a CO2-kibocsátást és a tüzelőanyag-fogyasztást).

5.1.1.1.   A vizsgálatot az 5.2. pontban ismertetett módszerrel kell elvégezni. A gázokat az előírt módszerekkel kell összegyűjteni és elemezni.

5.1.1.2.   A vizsgálatok száma

5.1.1.2.1.   A vizsgálatok számát az 1-5. ábrán meghatározottak szerint kell meghatározni. Az Ri1–Ri3 az elsőtől (1. sz.) a harmadik (3. sz.) szakaszig tartó vizsgálat végső mérési eredményeit, valamint a VII. melléklet szerint megállapított, gáz-halmazállapotú szennyező anyagokra, a szén-dioxid-kibocsátásra, a tüzelőanyag-/energiafogyasztás mértékére vagy az elektromos hatósugárra vonatkozó mérési eredményeket ismerteti. Az „Lx” képviseli a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének A., B. és C. részében meghatározott L1–L5 küszöbértékeket.

5.1.1.2.2.   Minden egyes vizsgálatban meg kell határozni a szén-monoxid, szénhidrogének, nitrogén-oxidok és szén-dioxid, valamint az elfogyasztott tüzelőanyag tömegét. A részecsketömeget csak a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének A. és B. részében említett (al)kategóriákra kell meghatározni (lásd az említett rendelet VIII. mellékletének végén a 8. és a 9. magyarázó megjegyzést).

1-5.   ábra

Az I. típusú vizsgálatok folyamatábrája

Image

5.2.   I. típusú vizsgálatok

5.2.1.   Áttekintés

5.2.1.1.   Az I. típusú vizsgálat a próbapad előkészítése, a tüzelőanyag-feltöltés, a leállítási és üzemi feltételek előírt sorozatából áll.

5.2.1.2.   A vizsgálat a szénhidrogén-, szén-monoxid-, nitrogén-oxid-, szén-dioxid- és adott esetben a részecsketömeg-kibocsátások, valamint a tüzelőanyag-/energiafogyasztás, illetve az elektromos hatósugár valós működés szimulálásával történő meghatározására készült. A vizsgálat a járműfékpadon a motor beindításából és az L kategóriájú jármű meghatározott menetciklusban való üzemeltetéséből áll. Állandó térfogatú (változtatható hígítású) mintavevő (CVS) használatával folyamatosan gyűjtik a hígított kipufogógázok arányos részét későbbi elemzésre.

5.2.1.3.   Az alkatrész nem megfelelő működésének vagy meghibásodásának kivételével valamennyi eljárás során működnie kell a vizsgált L kategóriájú járműbe szerelt vagy abba beépített összes kibocsátáscsökkentő berendezésnek.

5.2.1.4.   A háttér-koncentrációt valamennyi olyan kibocsátási összetevő esetében mérni kell, amelyre kibocsátási méréseket végeznek. A kipufogógáz vizsgálata esetében ez a hígítólevegőből történő mintavételt és annak elemzését jelenti.

5.2.1.5.   Háttér-részecsketömeg mérése

A hígítólevegő részecske-háttérszintje meghatározható a szűrt hígítólevegő részecskeszűrőn történő átáramoltatásával. Ezt a levegőt ugyanonnan kell venni, mint a részecskemintát, ha a részecsketömeg-mérést a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének A. része szerint kell végezni. Egy mérés végezhető a vizsgálat előtt vagy után. A részecsketömeg-mérések korrigálhatóak a hígítórendszerből származó háttér-koncentráció kivonásával. A megengedett háttér-koncentráció ≤ 1 mg/km (vagy egyenértékű tömeg a szűrőn) lehet. Ha a háttérérték részesedése túllépi ezt a szintet, az előírt 1 mg/km-es értéket (vagy egyenértékű tömeget a szűrőn) kell használni. Ha a háttér-koncentráció kivonása negatív eredményt ad, a részecsketömeg-eredményt nullának kell tekinteni.

5.2.2.   A próbapad beállításai és ellenőrzése

5.2.2.1.   A vizsgálati jármű előkészítése

5.2.2.1.1.   A gyártó adja az ahhoz szükséges további szerelvényeket és adaptereket, hogy a járműre szerelt tüzelőanyag-tartályok legalacsonyabb pontjáról lehessen tüzelőanyagot leereszteni és el lehessen végezni a kipufogógázokból történő mintavételt.

5.2.2.1.2.   A gumiabroncsok nyomását a műszaki szolgálat számára hitelt érdemlő módon a gyártó előírásai szerint, vagy pedig arra az értékre kell beállítani, amelynél kiegyenlítődik a jármű közúti vizsgálat alatti és a járműfékpadon elért sebessége.

5.2.2.1.3.   A vizsgálati járművet a járműfékpadon ugyanolyan állapotúra kell bemelegíteni, mint a közúti vizsgálat során.

5.2.2.2.   A járműfékpad előkészítése, ha a beállítások a közúton kigurulás közben végzett mérésekből kerültek levezetésre

A vizsgálat előtt a járműfékpadot megfelelően fel kell melegíteni az Ff súrlódási erők stabilizálódásáig. A járműfékpad FE terhelése – kialakítására figyelemmel – az Ff teljes súrlódási veszteségből áll, amely a járműfékpad forgási súrlódási ellenállásával, a gumiabroncs gördülési ellenállásának, a jármű erőátviteli rendszere forgó alkatrészeinek súrlódási ellenállásának és az erőelnyelő egység (pau) Fpau fékező erejének az összege, a következő egyenletben megadottak szerint:

2-15. egyenlet:

Formula

A járműfékpadon reprodukálni kell a közúton kigurulás közben végzett mérésekből vagy pedig az 5. vagy 7. függelékre hivatkozással a meghajtott tengelyen egy kerékkel felszerelt járművek esetében, és a 8. függelékre hivatkozással a meghajtott tengelyeken legalább két kerékkel felszerelt járművek esetében a menet-ellenállási táblázatból levezetett, elérendő F* menet-ellenállási erőt a járműsebességnek megfelelően, azaz:

2-16. egyenlet:

Formula

A járműfékpadon az Ff teljes súrlódási veszteséget az 5.2.2.2.1. vagy a 5.2.2.2.2. pont szerinti módszerrel kell mérni.

5.2.2.2.1.   Meghajtás járműfékpaddal

Ez a módszer csak az L kategóriájú járművek meghajtására képes járműfékpadokra vonatkozik. A vizsgálati járművet a v0 állandó referenciasebességgel kell járatni a járműfékpadon, csatlakoztatott hajtórendszerrel és felengedett tengelykapcsolóval. A v0 referenciasebesség melletti Ff (v0) teljes súrlódási veszteséget a járműfékpad ereje adja.

5.2.2.2.2.   Kigurulás elnyeletés nélkül

A kigurulási idő mérésének módszere az Ff teljes súrlódási veszteség kigurulással történő mérési módszere. A járműfékpadon végre kell hajtani a kigurulást a meghajtott tengelyen egy kerékkel felszerelt járművek esetében az 5. vagy 7. függelékben előírt eljárással, és a meghajtott tengelyeken legalább két kerékkel felszerelt járművek esetében a 8. függelékben előírt eljárással, zérus járműfékpadi elnyeletés mellett. Meg kell mérni a v0 referenciasebességnek megfelelő, a Δti kigurulási időt. A mérést legalább háromszor el kell végezni, és a Formula kigurulási idő középértékét az alábbi egyenlet használatával kell kiszámítani:

2-17. egyenlet:

Formula

5.2.2.2.3.   Teljes súrlódási veszteség

A v0 referenciasebesség melletti Ff(v0) teljes súrlódási veszteséget a következő egyenlettel kell kiszámítani:

2-18. egyenlet:

Formula

5.2.2.2.4.   Az erőelnyelési egység erejének kiszámítása

A járműfékpadon a v0 referenciasebességen elnyeletendő Fpau(v0) erőt úgy kell kiszámítani, hogy a következő egyenlet szerint le kell vonni az F*(v0) elérendő menet-ellenállási erőből az Ff(v0)-et:

2-19. egyenlet:

Formula

5.2.2.2.5.   A járműfékpad beállítása

A járműfékpadot típusától függően az 5.2.2.2.5.1–5.2.2.2.5.4. pontban ismertetett módszerek egyikével kell beállítani. A választott beállítást kell alkalmazni a szennyezőanyag- és a CO2-kibocsátási mérésekre, illetőleg a VII. mellékletben megállapított energiahatékonysági (tüzelőanyag-/energiafogyasztási és elektromos hatósugár-)mérésekre is.

5.2.2.2.5.1.   A poligonális (sokszögű) funkcióval rendelkező járműfékpad

A poligonális funkcióval rendelkező járműfékpad esetében, amelynél az elnyelési jellemzőket a több sebességponton mért terhelés határozza meg, legalább három konkrét sebességet kell választani meghatározási pontnak, beleértve a referenciasebességet. A járműfékpadot minden egyes meghatározási ponton be kell állítani az 5.2.2.2.4. pontban kapott Fpau (vj) értékre.

5.2.2.2.5.2.   Együttható-vezérlésű járműfékpad

Együttható-vezérlésű járműfékpad esetében, amelynek elnyelési jellemzőit a poligonális funkció adott együtthatói határozzák meg, az Fpau (vj) értékét minden maghatározott sebességen az 5.2.2.2. pont szerinti eljárással kell kiszámítani.

Feltételezni kell a következő terhelési jellemzőket:

2-20. egyenlet:

Formula

ahol:

az a, b és c együtthatót a polinomiális regresszió módszerével kell meghatározni.

A járműfékpadot a polinomiális regresszió módszerével meghatározott a, b és c együtthatóra kell beállítani.

5.2.2.2.5.3.   Az F* poligonális (sokszögű) beállítóval rendelkező járműfékpad

A poligonális (sokszögű) beállítóval rendelkező járműfékpad esetében, amelyen a rendszerbe egy központi processzort építettek be, az F* közvetlen bevitel, és a Δti, Ff és Fpau mérése és számítása automatikusan történik a járműfékpad elérendő menet-ellenállási erejének meghatározására:

2-21. egyenlet:

Formula

Ebben az esetben egymást követő több pont digitálisan közvetlenül a beállított F*
  j és vj adatokból érkező bemenet, sor kerül a kigurulás elvégzésre és a *tj kigurulási idő mérésére. A kigurulási vizsgálat több alkalommal történő elvégzése után automatikusan kiszámítják az Fpau értékét, és a következő sorrendben beállítják az L kategóriájú járművek sebességét 0,1 km/h-s intervallumokban:

2-22. egyenlet:

Formula

2-23. egyenlet:

Formula

2-24. egyenlet:

Formula

5.2.2.2.5.4.   f*
  0, f*
  2 együtthatós digitális beállítóval rendelkező járműfékpad

Az együtthatós digitális beállítóval rendelkező járműfékpadok esetében, amelyeknél a rendszerbe központi processzor-egységet építettek, automatikusan beállítják a járműfékpadon az elérni kívánt Formula menet-ellenállási erőt.

Ebben az esetben az f*
  0 és f*
  2 együttható digitálisan közvetlenül érkező bemenet, a kigurulást elvégzik és mérik a Δti kigurulási időt. Az Fpau értéke automatikusan kiszámításra és a járműsebesség 0,06 km/h-s osztásközeiben beállításra kerül a következő sorrendben:

2-25. egyenlet:

Formula

2-26. egyenlet:

Formula

2-27. egyenlet:

Formula

5.2.2.2.6.   A járműfékpad beállításainak ellenőrzése

5.2.2.2.6.1.   Ellenőrző vizsgálat

Közvetlenül a kezdeti beállítás után a meghajtott tengelyen egy kerékkel felszerelt járművek esetében az 5. vagy 7. függelékben előírt eljárással, és a meghajtott tengelyeken legalább két kerékkel felszerelt járművek esetében a 8. függelékben előírt eljárással meg kell mérni a járműfékpadon a (v0) referenciasebességnek megfelelő, a ΔtE kigurulási időt. A mérést legalább háromszor el kell végezni, és a ΔtE kigurulási idő középértékét az eredményekből kell kiszámítani. A járműfékpadon a referenciasebességen beállított FE (v0) menetellenállás a következő egyenlettel számítható ki:

2-28. egyenlet:

Formula

5.2.2.2.6.2.   A beállítási hiba kiszámítása

Az ε beállítási hiba a következő egyenlettel számítható ki:

2-29. egyenlet:

Formula

A járműfékpadot újra be kell állítani, ha a beállítási hiba nem felel meg a következő kritériumoknak:

| | ε ≤ 2 százalék v0≥ 50 km/ esetében |
| --- | --- |

ε ≤ 2 százalék v0≥ 50 km/ esetében

| | ε ≤ 3 százalék 30 km/h ≤ v0< 50 km/h esetében |
| --- | --- |

ε ≤ 3 százalék 30 km/h ≤ v0< 50 km/h esetében

| | ε ≤ 10 százalék v0< 30 km/h esetében |
| --- | --- |

ε ≤ 10 százalék v0< 30 km/h esetében

Az 5.2.2.2.6.1–5.2.2.2.6.2. pont szerinti eljárást addig kell ismételni, amíg a beállítási hiba nem felel meg a kritériumoknak. A járműfékpad beállításait és a megfigyelt hibákat fel kell jegyezni. Az adatrögzítési formanyomtatványok mintája a 168/2013/EU rendelet 32. cikkének (1) bekezdésében meghatározott vizsgálati jegyzőkönyv mintájában szerepel.

5.2.2.3.   A járműfékpad előkészítése, ha a beállítások a menet-ellenállási táblázatból kerültek levezetésre

5.2.2.3.1.   A járműfékpadra előírt járműsebesség

A járműfékpad menetellenállását a meghatározott v járműsebességen kell ellenőrizni. Legalább négy meghatározott sebességet kell ellenőrizni. A meghatározott járműsebesség-pontok tartománya (a legnagyobb és legkisebb pont közötti tartomány) a referenciasebesség vagy több referenciasebesség esetében a referenciasebesség-tartomány mindkét oldalára kiterjed, legalább Δv sebességgel, a meghajtott tengelyen egy kerékkel felszerelt járművek esetében az 5–7. függelékben, és a meghajtott tengelyeken legalább két kerékkel felszerelt járművek esetében a 8. függelékben meghatározott módon. A meghatározott sebességpontoknak – beleértve a referencia sebességpontokat – szabályos közönként, legfeljebb egymástól 20 km/h-ra kell lenniük.

5.2.2.3.2.   A járműfékpad ellenőrzése

5.2.2.3.2.1.   Közvetlenül a kezdeti beállítás után meg kell mérni a járműfékpadon a meghatározott sebességnek megfelelő kigurulási időt. A járművet nem szabad a járműfékpadra állítani a kigurulási idő mérése közben. A kigurulási idő mérése akkor kezdődik, amikor a járműfékpad sebessége meghaladja a vizsgálati ciklus legnagyobb sebességét.

5.2.2.3.2.2.   A mérést legalább háromszor el kell végezni, és a ΔtE kigurulási idő középértékét az eredményekből kell kiszámítani.

5.2.2.3.2.3.   A járműfékpadon a megadott sebességen beállított FE(vj) menetellenállás a következő egyenlettel számítható ki:

2-30. egyenlet:

Formula

5.2.2.3.2.4.   Meghatározott sebességnél az ε beállítási hiba a következő egyenlettel számítható ki:

2-31. egyenlet:

Formula

5.2.2.3.2.5.   A járműfékpadot újra be kell állítani, ha a beállítási hiba nem felel meg a következő kritériumoknak:

| | ε ≤ 2 százalék v ≥ 50 esetében |
| --- | --- |

ε ≤ 2 százalék v ≥ 50 esetében

| | ε ≤ 3 százalék 30 km/h ≤ v < 50 km/h esetében |
| --- | --- |

ε ≤ 3 százalék 30 km/h ≤ v < 50 km/h esetében

| | ε ≤ 10 százalék v < 30 km/h esetében |
| --- | --- |

ε ≤ 10 százalék v < 30 km/h esetében

5.2.2.3.2.6.   Az 5.2.2.3.2.1–5.2.2.3.2.5. pontban ismertetett eljárást addig kell ismételni, amíg a beállítási hiba nem felel meg a kritériumoknak. A járműfékpad beállításait és a megfigyelt hibákat fel kell jegyezni.

5.2.2.4.   A járműfékpad-rendszernek meg kell felelnie a 3. függelékben megállapított kalibrációs és ellenőrzési módszereknek.

5.2.3.   A gázelemző készülékek kalibrálása

5.2.3.1.   Az egyes gáztartályokon lévő áramlásmérő és nyomáscsökkentő szelep segítségével a készülék megfelelő működéséhez szükséges mennyiségű és nyomású gázt kell a gázelemző készülékbe befecskendezni. A készüléket úgy kell beállítani, hogy stabilizálódott értékként a szabványos gáztartályon feltüntetett értéket mutassa. A legnagyobb kapacitású gáztartállyal kapott beállítással kezdve fel kell rajzolni a készülék eltéréseinek görbéjét a különböző felhasznált szabványos gáztartályok gáztartalmának függvényében. A lángionizációs gázelemző készüléket legfeljebb egyhónapos időközönként újra kell kalibrálni, levegő/propángáz vagy levegő/hexán keverékkel, a teljes skálaérték 50 és 90 százalékának megfelelő névleges szénhidrogén-koncentrációval.

5.2.3.2.   A nem diszpergáló infravörös abszorpciós gázelemző készülékeket ugyanilyen időközönként kell ellenőrizni a nitrogénnek CO-val, illetve CO2-vel alkotott, a teljes skálaérték 10, 40, 60, 85 és 90 százalékának megfelelő névleges koncentrációjú keveréke használatával.

5.2.3.3.   A kémiai lumineszcencia elvén működő NOX-gázelemző készülék kalibrálásához a teljes skálaérték 50 és 90 százalékának megfelelő névleges koncentrációjú nitrogén/nitrogén-oxid (NO) keveréket kell használni. A gázelemző készülékek mindhárom típusának kalibrálását minden vizsgálatsorozat előtt ellenőrizni kell a teljes skálaérték 80 százalékának megfelelő koncentrációban kimért gázkeverékek használatával. Hígítóberendezés alkalmazható a 100 százalékos kalibrációs gáz kívánt koncentrációra való hígításához.

5.2.3.4.   A fűtött lángionizációs típusú szénhidrogén-detektor szénhidrogénekre adott válaszának ellenőrzési eljárása

5.2.3.4.1.   A detektor válaszának optimalizálása

A lángionizációs detektort a gyártó előírásai szerint kell beállítani. A leggyakrabban használt üzemi tartományban propángáz és levegő keverékét kell használni a válasz optimalizálására.

5.2.3.4.2.   A szénhidrogén-elemző készülék kalibrálása

Az elemzőkészüléket levegő és propángáz keverékével, valamint nagy tisztaságú szintetikus levegővel kell kalibrálni (lásd az 5.2.3.6. pontot).

A kalibrációs görbét az 5.2.3.1–5.2.3.3. pontban ismertetett módon kell meghatározni.

5.2.3.4.3.   A különböző szénhidrogénekre adott válaszadási tényezők és az ajánlott határértékek

Az egy bizonyos szénhidrogénfajtára vonatkozó választényező (Rf) az FID által kijelzett C1-értéknek a tartályban lévő gáz ppm C1-ben kifejezett koncentrációjához viszonyított aránya.

A vizsgálati gáz koncentrációjának akkorának kell lennie, hogy az üzemi tartományban a teljes kitérés körülbelül 80 %-ának megfelelő válaszjelet adjon. A koncentrációt ± 2 térfogatszázalék pontossággal kell ismerni gravimetriás etalon alapján. Ezenkívül a gáztartályt 24 órán át 293,2 K és 303,2 K (30 és 20 °C) közötti hőmérsékleten kell előkondicionálni.

A választényezőket az elemzőkészülék üzembe helyezésekor és nagyobb üzemszünetek után kell meghatározni. Az alkalmazandó vizsgálati gázok és a választényezők ajánlott tartománya a következő:

| | Metán és tisztított levegő: 1,00 < Rf < 1,15
  vagy 1,00 < Rf < 1,05 földgáz–biometán üzemű járművek esetében |
| --- | --- |

Metán és tisztított levegő: 1,00 < Rf < 1,15

vagy 1,00 < Rf < 1,05 földgáz–biometán üzemű járművek esetében

| | Propilén és tisztított levegő: 0,90 < Rf < 1,00 |
| --- | --- |

Propilén és tisztított levegő: 0,90 < Rf < 1,00

| | Toluén és tisztított levegő: 0,90 < Rf < 1,00 |
| --- | --- |

Toluén és tisztított levegő: 0,90 < Rf < 1,00

Ezek a propán és tisztított levegő 1,00 választényezőjéhez (Rf) viszonyított értékek.

5.2.3.5.   A részecsketömeg-kibocsátást mérő berendezés kalibrációs és ellenőrzési eljárásai

5.2.3.5.1.   Az áramlásmérő kalibrálása

A műszaki szolgálat ellenőrzi, hogy a vizsgálat előtti 12 hónapban, illetve a kalibrálásra kiható javítás vagy módosítás óta kiadtak-e az áramlásmérőre azt igazoló kalibrációs tanúsítványt, hogy megfelel egy visszakereshető szabványnak.

5.2.3.5.2.   A mikromérleg kalibrálása

A műszaki szolgálat ellenőrzi, hogy a vizsgálat előtti 12 hónapban kiadtak-e a mikromérlegre azt igazoló kalibrációs tanúsítványt, hogy megfelel egy visszakereshető szabványnak.

5.2.3.5.3.   A részecskeszűrő mérlegelése

Az egyes konkrét referenciaszűrők tömegének meghatározásához legalább két nem használt szűrőt kell megmérni legkésőbb a vizsgálati szűrők tömegmérését követő nyolc órán belül, de lehetőleg azokkal egy időben. A referenciaszűrőknek a vizsgálati szűrőkkel azonos méretűnek és anyagúnak kell lenniük.

Ha bármely referenciaszűrő konkrét súlya a vizsgálati szűrők mérlegelései között ±5 μg-nál nagyobb mértékben változik, a vizsgálati szűrőket újra kell kondicionálni a mérlegelési helyiségben, majd újra le kell mérni azokat.

Ez utóbbi mérésnek az alapja a referenciaszűrő konkrét súlyának és az adott szűrő konkrét súlyai göngyölített átlagának összehasonlítása.

A göngyölített átlagot a referenciaszűrők mérlegelési helyiségben való elhelyezése óta eltelt időben gyűjtött konkrét súlyadatokból kell számítani. Az átlagolási időszak hossza egy nap és 30 nap között van.

A vizsgálathoz használt szűrő és a referenciaszűrő több alkalommal történő kondicionálása és újbóli lemérése megengedett a kibocsátási vizsgálatból származó gázok lemérésétől számított legfeljebb 80 órán belül.

Ha ezen az időtartamon belül a referenciaszűrőknek több mint a fele teljesíti a ±5 μg kritériumot, a vizsgálathoz használt szűrő mérlegelése érvényesnek minősül.

Ha ezen időszak végén két referenciaszűrőt használnak, és egy szűrő nem teljesíti a ±5 μg kritériumot, a vizsgálathoz használt szűrő mérlegelése érvényesnek tekinthető, amennyiben a két referenciaszűrő konkrét és göngyölített átlaga abszolút különbségeinek összege legfeljebb 10 μg.

Ha ezen az időtartamon belül a referenciaszűrőknek kevesebb mint a fele teljesíti a ±5 μg kritériumot, a vizsgálathoz használt szűrőt el kell dobni, és a kibocsátási vizsgálatot meg kell ismételni. Az összes referenciaszűrőt 48 bórán belül el kell dobni és le kell cserélni.

Minden más esetben a referenciaszűrőket legalább 30 naponta cserélni kell, azért, hogy a vizsgálathoz használt egyetlen szűrőt se mérjenek le olyan referenciaszűrővel való összehasonlítás nélkül, amely legalább egy napot töltött a mérlegelésre használt helyiségben.

Ha a mérlegeléshez használt helyiség 4.5.3.12.1.3.4. pontban meghatározott stabilitási kritériumai nem teljesülnek, de a referenciaszűrő mérése megfelel az 5.2.3.5.3. pontban meghatározott kritériumoknak, a jármű gyártója eldöntheti, hogy elfogadja-e a vizsgálathoz használt minta súlyát, vagy érvényteleníti a vizsgálatot, korrigálja a mérlegelésre használt helyiség vezérlőrendszerét és megismétli a vizsgálatot.

1-6.   ábra

A részecskeminta-vevő szonda kialakítása

| | |
| --- | --- |

Image

Image

5.2.3.6.   Referenciagázok

5.2.3.6.1.   Tiszta gázok

A következő tiszta gázokat kell szükség esetén rendelkezésre bocsátani kalibráláshoz és üzemi használathoz:

| | Tisztított nitrogén: (tisztaság: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO); |
| --- | --- |

Tisztított nitrogén: (tisztaság: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO);

| | Tisztított szintetikus levegő: (tisztaság: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO); oxigéntartalom 18 és 21 térfogatszázalék között; |
| --- | --- |

Tisztított szintetikus levegő: (tisztaság: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO); oxigéntartalom 18 és 21 térfogatszázalék között;

| | Tisztított oxigén: (tisztaság > 99,5 térfogatszázalék O2); |
| --- | --- |

Tisztított oxigén: (tisztaság > 99,5 térfogatszázalék O2);

| | Tisztított hidrogén (és héliumtartalmú keverék): (tisztaság ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2); |
| --- | --- |

Tisztított hidrogén (és héliumtartalmú keverék): (tisztaság ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2);

| | Szén-monoxid: (minimális tisztaság 99,5 százalék); |
| --- | --- |

Szén-monoxid: (minimális tisztaság 99,5 százalék);

| | Propán: (minimális tisztaság 99,5 százalék). |
| --- | --- |

Propán: (minimális tisztaság 99,5 százalék).

5.2.3.6.2.   Kalibrálás és mérőtartomány-kalibráló gázok

Rendelkezésre kell állniuk a következő vegyi összetételű gázkeverékeknek:

| a) | C3H8 és tisztított szintetikus levegő (lásd az 5.2.3.5.1. pontot); |
| --- | --- |

a)

C3H8 és tisztított szintetikus levegő (lásd az 5.2.3.5.1. pontot);

| b) | CO és tisztított nitrogén; |
| --- | --- |

b)

CO és tisztított nitrogén;

| c) | CO2 és tisztított nitrogén; |
| --- | --- |

c)

CO2 és tisztított nitrogén;

| d) | NO és tisztított nitrogén (e kalibráló gázban az NO2 mennyisége nem haladhatja meg az NO-tartalom 5 százalékát). |
| --- | --- |

d)

NO és tisztított nitrogén (e kalibráló gázban az NO2 mennyisége nem haladhatja meg az NO-tartalom 5 százalékát).

A kalibráló gáz valódi koncentrációjának a közölt adat ± 2 % értékhatárán belül kell lennie.

5.2.3.6.   Kalibrálás és a hígítórendszer ellenőrzése

A hígítórendszert kalibrálni és ellenőrizni kell, és annak meg kell felelnie a 4. függelék követelményeinek.

5.2.4.   A vizsgálati jármű előkondicionálása

5.2.4.1.   A vizsgálati járművet a vizsgálati területre kell vinni és azon a következő műveleteket kell végrehajtani:

| — | A tüzelőanyag-tartályokat az adott leeresztő nyílásokon keresztül le kell üríteni és fel kell tölteni a 2. függelékben meghatározott vizsgálati tüzelőanyaggal a tartályok feléig. |
| --- | --- |

—

A tüzelőanyag-tartályokat az adott leeresztő nyílásokon keresztül le kell üríteni és fel kell tölteni a 2. függelékben meghatározott vizsgálati tüzelőanyaggal a tartályok feléig.

| — | A vizsgálati járművet fel kell tolni a járműfékpadra, illetve fel kell hajtani vele a járműfékpadra, és azt a 6. függelékben a jármű (al)kategóriája tekintetében előírt vizsgálati cikluson át működtetni kell. A vizsgálati járműnek nem kell hidegnek lennie, és a jármű használható a próbapad teljesítményének beállítására. |
| --- | --- |

—

A vizsgálati járművet fel kell tolni a járműfékpadra, illetve fel kell hajtani vele a járműfékpadra, és azt a 6. függelékben a jármű (al)kategóriája tekintetében előírt vizsgálati cikluson át működtetni kell. A vizsgálati járműnek nem kell hidegnek lennie, és a jármű használható a próbapad teljesítményének beállítására.

5.2.4.2.   Az előírt vezetési menetrend próbafutását el lehet végezni a vizsgálati pontokon – feltéve hogy ennek során nem kerül sor kibocsátásminta vételére – a fojtószelep azon minimális beállításának meghatározására, amely a megfelelő sebesség-idő viszony fenntartásához vagy a mintavevő rendszer beállításához szükséges.

5.2.4.3.   Az előkondicionálás befejezése utáni öt percen belül a vizsgálati járművet le kell venni a próbapadról, és azt a kondicionálási területre kell járó vagy leállított motorral átvinni és ott leállítani. A járművet a hidegindításos I. típusú vizsgálat kezdete előtt kondicionálási területen kell tárolni 6–36 óra időtartamon át vagy addig, amíg a motorolaj hőmérséklete TO hőmérséklete vagy a hűtőfolyadék TC hőmérséklete vagy a gyújtógyertya tömítésének/tömítőgyűrűjének TP hőmérséklete (csak léghűtéses motoroknál) 2 K értékhatáron belül megegyezik a kondicionálási terület levegőjének hőmérsékletével.

5.2.4.4.   A részecskemérés céljaira a vizsgálat előtt 6–36 óra közötti időpontban el kell végezni a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének A. részéből a megfelelő vizsgálati ciklust, az említett rendelet IV. melléklete alapján. A vonatkozó vizsgálati ciklus műszaki részleteit a 6. függelék tartalmazza, és a vonatkozó vizsgálati ciklust kell használni előkondicionáláshoz is. Három egymást követő ciklust kell végrehajtani. A próbapadot a 4.5.6. pontban leírt módon kell beállítani.

5.2.4.5.   A gyártó kérésére a közvetett befecskendezésű szikragyújtású motorral felszerelt járművek előkondicionálását adott esetben a WMTC-ből vett egy első rész szerinti, egy második rész szerinti és egy harmadik rész szerinti menetciklussal is el lehet végezni.

Olyan vizsgálati létesítményben, ahol a kevés részecskét kibocsátó jármű vizsgálatát sok részecskét kibocsátó járművön végzett előző vizsgálatból visszamaradó szennyeződés érheti, a mintavevő berendezés előkondicionálása céljából ajánlatos 120 km/h-s állandósult állapotú vagy a 120 km/h sebesség elérésére nem képes járművek esetében a legnagyobb tervezési sebesség 70 %-án végzett, húszperces időtartamú menetciklust, majd három egymást követő, 2. rész vagy 3. rész szerinti WMTC-ciklust végrehajtani a kevés részecskét kibocsátó járművel, ha ez megvalósítható.

Az ilyen előkondicionálás után és a vizsgálat előtt a járműveket olyan helyiségben kell tárolni, amelyben viszonylag állandó, 293,2 K és 303,2 K (20–30 °C) közötti a hőmérséklet. Ezt a kondicionálást legalább hat órán keresztül kell végezni és mindaddig folytatni, amíg a motorolaj és a hűtőfolyadék (ha van) hőmérséklete el nem éri a helyiség hőmérsékletét ± 2 K értékhatáron belül.

Ha a gyártó kéri, a vizsgálatot legfeljebb harminc órával azt követően kell elvégezni, hogy a jármű normál hőmérsékletén üzemelt.

5.2.4.6.   PB-gáz vagy földgáz/biometán, H2NG, hidrogén üzemű szikragyújtású motorral felszerelt, illetve a benzinnel és PB-gázzal vagy földgázzal/biometánnal, H2NG-vel vagy hidrogénnek is üzemeltethető motorral felszerelt járművek esetében az első gáz-halmazállapotú referencia-tüzelőanyaggal és a második gáz-halmazállapotú referencia-tüzelőanyaggal végzett vizsgálat között a járművet a második referencia-tüzelőanyaggal történő vizsgálat előtt előkondicionálni kell. Ezt az előkondicionálást úgy kell végrehajtani a második referencia-tüzelőanyaggal, hogy az előkondicionálási ciklus a 6. függelékében leírt WMTC-ciklusok 1. és 2. részéből egy-egy menetciklust, a 3. részéből pedig két menetciklust foglaljon magában. A gyártó kérésére és a műszaki szolgálat beleegyezésével ez az előkondicionálási ciklus meghosszabbítható. A próbapadot e melléklet 4.5.6. pontjában leírt módon kell beállítani.

5.2.5.   Kibocsátási vizsgálatok

5.2.5.1.   A motor beindítása és újraindítása

5.2.5.1.1.   A motort a gyártó által ajánlott indítási eljárások szerint kell beindítani. Az aktuális vizsgálati ciklus a motor beindulásával kezdődik.

5.2.5.1.2.   Az automata hidegindítóval felszerelt vizsgálati járműveket a gyártó hidegindító-beállításokra és a hidegindítású emelt alapjárati fordulatszámról történő visszakapcsolás-gátló szerkezetre vonatkozó üzemeltetési utasításainak és a használati utasításnak megfelelően kell beindítani. A 6. függelékben meghatározott WMTC-ciklus esetében a sebességváltót a motor beindulása után 15 másodpercen belül sebességbe kell kapcsolni. Szükség szerint fékezni lehet a meghajtott kerekek elfordulásának megakadályozására. Az ECE R-40 vagy 47-es ciklus esetében a sebességváltót a motor beindulása után 5 másodpercen belül sebességbe kell kapcsolni.

5.2.5.1.3.   A manuális hidegindítóval felszerelt vizsgálati járműveket a gyártó üzemeltetési utasításainak vagy a használati utasításnak megfelelően kell beindítani. Amennyiben az utasítások időről rendelkeznek, a művelet időpontja az ajánlott időponton belüli 15 másodpercre határozható meg.

5.2.5.1.4.   A kezelő használhatja a hidegindítót, a gázpedált stb. a motor leállásának megakadályozására.

5.2.5.1.5.   Ha a gyártó üzemeltetési utasításai vagy a használati utasítás nem ír elő meleg motorindítási eljárást, (az automata vagy manuális hidegindítóval felszerelt) motort a fojtószelep félig történő megnyitásával és a motor beindulásáig történő forgatásával kell beindítani.

5.2.5.1.6.   Ha a hidegindítás közben a vizsgálati jármű 10 másodperces forgatás vagy a manuális indító mechanizmus tíz ciklusa után nem indul be, a forgatás abba kell hagyni és meg kell határozni a beindulás elmaradásának okát. A diagnosztikai időszak alatt az állandó térfogatú mintavevő fordulatszámlálóját ki kell kapcsolni, és a minta mágnesszelepét készenléti állásba kell kapcsolni. Emellett a diagnosztikai időszak alatt vagy a CVS befúvóját kell kikapcsolni, vagy a kipufogócsövet kell a kipufogóról leválasztani.

5.2.5.1.7.   Ha a beindulás elmaradása üzemi hiba, a vizsgálati járművet át kell ütemezni hidegindításról történő vizsgálatra. Ha a beindulás elmaradásának oka a jármű meghibásodása, 30 percnél rövidebb korrekciós intézkedés végezhető (a nem tervezett karbantartási rendelkezések szerint) és a vizsgálat folytatható. A mintavevő rendszert a forgatás megkezdésével egyidejűleg újra kell indítani. A vezetési menetrend időbeli sorrendje a motor beindulásával kezdődik. Ha a beindulás elmaradásának oka a jármű meghibásodása és járművet nem lehet beindítani, a vizsgálatot érvényteleníteni kell, a járművet a próbapadról le kell venni, korrekciós intézkedést kell végezni (a nem tervezett karbantartási rendelkezések szerint), és a jármű újbóli vizsgálatát be kell ütemezni. Jelenteni kell a meghibásodás okát (ha meghatározták) és a megtett korrekciós intézkedést.

5.2.5.1.8.   Ha a melegindítás közben a vizsgálati jármű 10 másodperces forgatás vagy a manuális indító mechanizmus tíz ciklusa után nem indul be, a forgatás abba kell hagyni, a vizsgálatot érvényteleníteni kell, a járművet a próbapadról le kell venni, korrekciós intézkedést kell végezni és a jármű újbóli vizsgálatát be kell ütemezni. Jelenteni kell a meghibásodás okát (ha meghatározták) és a megtett korrekciós intézkedést.

5.2.5.1.9.   Ha motor hibásan indul, a kezelőnek meg kell ismételnie az ajánlott indítási eljárást (például a hidegindító újraállításával stb.)

5.2.5.2.   Leállás

5.2.5.2.1.   Ha a motor a ciklus az alapjárati időszak során leáll, azt azonnal újra kell indítani és a vizsgálatot folytatni kell. Ha a motor nem indítható újra elég gyorsan ahhoz, hogy a jármű a következő előírt gyorsítási fázist elvégezhesse, le kell állítani a vezetésimenetrend-jelzőt. Amikor a jármű újraindul, a vezetésimenetrend-jelzőt ismét be kell kapcsolni.

5.2.5.2.2.   Ha a jármű nem alapjárati üzemmódban áll le, a vezetésimenetrend-jelzőt le kell állítani, a vizsgálati járművet újra kell indítani és fel kell gyorsítani a vezetési menetrend adott pontjára előírt sebességre és a vizsgálatot folytatni kell. Az e pontra történő gyorsítás során a sebességváltásokat a 4.5.5. pont szerint kell végezni.

5.2.5.2.3.   Ha a vizsgálati jármű egy percen belül nem indul újra, a vizsgálatot érvényteleníteni kell, a járművet a próbapadról le kell venni, korrekciós intézkedést kell végezni és a jármű újbóli vizsgálatát be kell ütemezni. Jelenteni kell a meghibásodás okát (ha meghatározták) és a megtett korrekciós intézkedést.

5.2.6.   Vezetési utasítások

5.2.6.1.   A vizsgálati járművet a kívánt sebesség fenntartása érdekében a fojtószelep minimális mozgatása mellett kell vezetni. A fojtószelep és a fék egyidejű használata nem megengedett.

5.2.6.2.   Ha a vizsgálati jármű az előírt ütemben nem tud gyorsítani, azt teljesen nyitott fojtószeleppel kell működtetni mindaddig, amíg a görgősebesség eléri a vezetési menetrendben az adott időpontra előírt értéket.

5.2.7.   Vizsgálat lefolytatása próbapadon

5.2.7.1.   A teljes próbapadi vizsgálat a 4.5.4. pontban ismertetett, egymást követő részekből áll.

5.2.7.2.   Minden vizsgálathoz az alábbi lépéseket kell elvégezni:

| a) | a jármű meghajtott kerekét a motor beindítása nélkül a próbapadra kell helyezni; |
| --- | --- |

a)

a jármű meghajtott kerekét a motor beindítása nélkül a próbapadra kell helyezni;

| b) | be kell kapcsolni a járműhűtő ventilátort; |
| --- | --- |

b)

be kell kapcsolni a járműhűtő ventilátort;

| c) | minden vizsgálati jármű esetében készenléti állásban levő mintaválasztó szelepekkel kell csatlakoztatni a kiürített mintagyűjtő tasakokat a hígított kipufogógáz és hígítólevegő mintagyűjtő rendszeréhez; |
| --- | --- |

c)

minden vizsgálati jármű esetében készenléti állásban levő mintaválasztó szelepekkel kell csatlakoztatni a kiürített mintagyűjtő tasakokat a hígított kipufogógáz és hígítólevegő mintagyűjtő rendszeréhez;

| d) | be kell indítani (ha eddig még nem történt meg) az állandó térfogatú mintavevőt, a mintavevő szivattyúkat és a hőmérséklet-rögzítőt. (A vizsgálat megkezdése előtt üzemi hőmérsékletre elő kell melegíteni az állandó térfogatú mintavevőt (ha van) és a mintavevő vezetékeket); |
| --- | --- |

d)

be kell indítani (ha eddig még nem történt meg) az állandó térfogatú mintavevőt, a mintavevő szivattyúkat és a hőmérséklet-rögzítőt. (A vizsgálat megkezdése előtt üzemi hőmérsékletre elő kell melegíteni az állandó térfogatú mintavevőt (ha van) és a mintavevő vezetékeket);

| e) | be kell állítani a minta áramlási sebességét a kívánt értékre és a le kell nullázni a gázárammérő műszereket;






  — | a (szénhidrogének kivételével) a gáz-halmazállapotú tasakminták esetében a legkisebb áramlási sebesség 0,08 liter/másodperc; |
| --- | --- | --- |

e)

be kell állítani a minta áramlási sebességét a kívánt értékre és a le kell nullázni a gázárammérő műszereket;

—

a (szénhidrogének kivételével) a gáz-halmazállapotú tasakminták esetében a legkisebb áramlási sebesség 0,08 liter/másodperc;

| — | szénhidrogén minták esetében a legkisebb lángionizációs detekció (FID) (vagy metanol üzemű járművek esetében a fűtött lángionizációs detekció (HFID)) áramlási sebessége 0,031 liter/másodperc; |
| --- | --- |

—

szénhidrogén minták esetében a legkisebb lángionizációs detekció (FID) (vagy metanol üzemű járművek esetében a fűtött lángionizációs detekció (HFID)) áramlási sebessége 0,031 liter/másodperc;

| f) | csatlakoztatni kell a rugalmas kipufogócsövet a jármű kipufogócsöveihez; |
| --- | --- |

f)

csatlakoztatni kell a rugalmas kipufogócsövet a jármű kipufogócsöveihez;

| g) | be kell indítani a gázárammérő berendezést, be kell állítani a mintaválasztó szelepeket olyan módon, hogy a mintaáramot a „tranziens” kipufogógáz-mintagyűjtő tasakba és a „tranziens” hígítólevegő-mintagyűjtő tasakba vezessék, el kell fordítani a kulcsot, és meg kell kezdeni a motor forgatását; |
| --- | --- |

g)

be kell indítani a gázárammérő berendezést, be kell állítani a mintaválasztó szelepeket olyan módon, hogy a mintaáramot a „tranziens” kipufogógáz-mintagyűjtő tasakba és a „tranziens” hígítólevegő-mintagyűjtő tasakba vezessék, el kell fordítani a kulcsot, és meg kell kezdeni a motor forgatását;

| h) | a sebességváltót sebességbe kell kapcsolni; |
| --- | --- |

h)

a sebességváltót sebességbe kell kapcsolni;

| i) | el kell kezdeni a vezetési menetrend első járműgyorsítását; |
| --- | --- |

i)

el kell kezdeni a vezetési menetrend első járműgyorsítását;

| j) | a járművet a 4.5.4. pontban előírt menetciklus szerint kell működtetni; |
| --- | --- |

j)

a járművet a 4.5.4. pontban előírt menetciklus szerint kell működtetni;

| k) | az 1. rész vagy a hidegindításos 1. rész végén egyidejűleg át kell váltani a mintaáramot az első tasakokról és mintákról a második tasakokra és mintákra, ki kell kapcsolni az 1. sz. gázárammérő berendezést és be kell indítani a 2. sz. gázárammérő berendezést; |
| --- | --- |

k)

az 1. rész vagy a hidegindításos 1. rész végén egyidejűleg át kell váltani a mintaáramot az első tasakokról és mintákról a második tasakokra és mintákra, ki kell kapcsolni az 1. sz. gázárammérő berendezést és be kell indítani a 2. sz. gázárammérő berendezést;

| l) | a WMTC 3. részének lefutására képes járművek esetében a 2. rész végén egyidejűleg át kell váltani a mintaáramot a második tasakokról és mintákról a harmadik tasakokra és mintákra, ki kell kapcsolni a 2. sz. gázárammérő berendezést és be kell indítani a 3. sz. gázárammérő berendezést; |
| --- | --- |

l)

a WMTC 3. részének lefutására képes járművek esetében a 2. rész végén egyidejűleg át kell váltani a mintaáramot a második tasakokról és mintákról a harmadik tasakokra és mintákra, ki kell kapcsolni a 2. sz. gázárammérő berendezést és be kell indítani a 3. sz. gázárammérő berendezést;

| m) | az új rész megkezdése előtt fel kell jegyezni a mért görgő vagy tengelyfordulatok számát, és a számlálót újra kell indítani, vagy át kell váltani egy második számlálóra. A lehető leggyorsabban át kell tölteni a kipufogógáz- és hígítólevegő-mintákat az analitikai rendszerbe és a mintákat a 6. pont szerint fel kell dolgozni, hogy a vizsgálat mintavételi részének végét követő 20 percen belül valamennyi gázelemző készüléken a kipufogóház-mintazsákról stabilizálódott értéket kapjunk; |
| --- | --- |

m)

az új rész megkezdése előtt fel kell jegyezni a mért görgő vagy tengelyfordulatok számát, és a számlálót újra kell indítani, vagy át kell váltani egy második számlálóra. A lehető leggyorsabban át kell tölteni a kipufogógáz- és hígítólevegő-mintákat az analitikai rendszerbe és a mintákat a 6. pont szerint fel kell dolgozni, hogy a vizsgálat mintavételi részének végét követő 20 percen belül valamennyi gázelemző készüléken a kipufogóház-mintazsákról stabilizálódott értéket kapjunk;

| n) | a vizsgálat utolsó részének vége után két másodperccel a motort le kell állítani; |
| --- | --- |

n)

a vizsgálat utolsó részének vége után két másodperccel a motort le kell állítani;

| o) | a mintavételi időszak végén a hűtőventilátort azonnal ki kell kapcsolni; |
| --- | --- |

o)

a mintavételi időszak végén a hűtőventilátort azonnal ki kell kapcsolni;

| p) | ki kell kapcsolni az állandó térfogatú mintavevőt (CVS) vagy a kritikus áramlású Venturi-csövet (CFV) vagy le kell választani a kipufogócsövet a jármű kipufogóiról; |
| --- | --- |

p)

ki kell kapcsolni az állandó térfogatú mintavevőt (CVS) vagy a kritikus áramlású Venturi-csövet (CFV) vagy le kell választani a kipufogócsövet a jármű kipufogóiról;

| q) | le kell választani a kipufogócsövet a jármű kipufogóiról és a járművet le kell venni a próbapadról; |
| --- | --- |

q)

le kell választani a kipufogócsövet a jármű kipufogóiról és a járművet le kell venni a próbapadról;

| r) | összehasonlítás és elemzés céljából másodpercenként figyelemmel kell kísérni a kibocsátásokat és a tasakok eredményeit. |
| --- | --- |

r)

összehasonlítás és elemzés céljából másodpercenként figyelemmel kell kísérni a kibocsátásokat és a tasakok eredményeit.

6.   Az eredmények elemzése

6.1.   I. típusú vizsgálatok

6.1.1.   Kipufogógáz-kibocsátás és tüzelőanyag-fogyasztás elemzése

6.1.1.1.   A tasakokban lévő minták elemzése

Az elemzést a lehető leghamarabb, de minden esetben legkésőbb húsz perccel a vizsgálati ciklus befejezését követően meg kell kezdeni a következők meghatározása céljából:

| — | a B tasakokban lévő hígított levegőminta szénhidrogén-, szén-monoxid-, nitrogén-oxid- és szén-dioxid-koncentrációja; |
| --- | --- |

—

a B tasakokban lévő hígított levegőminta szénhidrogén-, szén-monoxid-, nitrogén-oxid- és szén-dioxid-koncentrációja;

| — | az B tasakokban lévő hígított kipufogógáz-minta szénhidrogén-, szén-monoxid-, nitrogén-oxid- és szén-dioxid-koncentrációja. |
| --- | --- |

—

az B tasakokban lévő hígított kipufogógáz-minta szénhidrogén-, szén-monoxid-, nitrogén-oxid- és szén-dioxid-koncentrációja.

6.1.1.2.   A gázelemző készülékek kalibrálása és a koncentrációeredmények

Az eredmények elemzését a következő lépésekben kell elvégezni.

| a) | minden egyes minta elemzése előtt a gázelemző készüléket az egyes szennyező anyagokhoz használandó mérési tartományban a megfelelő nullázógázzal nullára kell állítani; |
| --- | --- |

a)

minden egyes minta elemzése előtt a gázelemző készüléket az egyes szennyező anyagokhoz használandó mérési tartományban a megfelelő nullázógázzal nullára kell állítani;

| b) | a gázelemző készülékeket a tartomány 70–100 % közötti névleges koncentrációjával rendelkező kalibrálógázok segítségével a kalibráló görbéknek megfelelően kell beállítani; |
| --- | --- |

b)

a gázelemző készülékeket a tartomány 70–100 % közötti névleges koncentrációjával rendelkező kalibrálógázok segítségével a kalibráló görbéknek megfelelően kell beállítani;

| c) | a gázelemző készülékek nulla állását ismét ellenőrizni kell. Ha a leolvasott eredmények a b) pontban megadott tartománytól 2 százaléknál nagyobb mértékben eltérnek, az eljárást meg kell ismételni; |
| --- | --- |

c)

a gázelemző készülékek nulla állását ismét ellenőrizni kell. Ha a leolvasott eredmények a b) pontban megadott tartománytól 2 százaléknál nagyobb mértékben eltérnek, az eljárást meg kell ismételni;

| d) | a minták elemzésre kerülnek; |
| --- | --- |

d)

a minták elemzésre kerülnek;

| e) | az elemzés után a nulla- és a kalibrálási pontokat ugyanazon gázok alkalmazásával újból ellenőrizni kell. Ha az eredmények a c) pont szerinti értéktartományba esnek 2 százalékos tűréssel, az elemzést elfogadhatónak kell tekinteni; |
| --- | --- |

e)

az elemzés után a nulla- és a kalibrálási pontokat ugyanazon gázok alkalmazásával újból ellenőrizni kell. Ha az eredmények a c) pont szerinti értéktartományba esnek 2 százalékos tűréssel, az elemzést elfogadhatónak kell tekinteni;

| f) | az e pontban leírt műveletek során a különböző gázok áramlási mennyiségének és nyomásának azonosnak kell lennie a gázelemző készülékek kalibrálása során mért értékekkel; |
| --- | --- |

f)

az e pontban leírt műveletek során a különböző gázok áramlási mennyiségének és nyomásának azonosnak kell lennie a gázelemző készülékek kalibrálása során mért értékekkel;

| g) | a gáz egyes szennyező anyagai mért koncentrációja értéke a mérőkészülék stabilizálódása után leolvasható érték. |
| --- | --- |

g)

a gáz egyes szennyező anyagai mért koncentrációja értéke a mérőkészülék stabilizálódása után leolvasható érték.

6.1.1.3.   A megtett út mérése

A vizsgálati rész alatt ténylegesen megtett (S) távolságot az összesítő számlálóról (lásd az 5.2.7. pontot) leolvasott fordulatszámnak és a görgő kerületének szorzata adja. Ezt a távolságot km-ben kell kifejezni.

6.1.1.4.   A kibocsátott gáz mennyiségének meghatározása

A jelentett vizsgálati eredményeket minden vizsgálatra és a ciklus minden részére ki kell számítani az alábbi képlettel. A kibocsátásvizsgálatok eredményeit az ASTM E 29-67 szerinti „lefelé kerekítés módszerét alkalmazva” a háromértékes pontosságra vonatkozó szabvány szerinti számú tizedesjegyre kell kerekíteni.

6.1.1.4.1.   A hígított gáz teljes mennyisége

A hígított gáz m3/ciklusrészben kifejezett, a 273,2 K (0 °C) és 101,3 kPa referenciafeltételekre kiigazított teljes mennyiségének kiszámítása az alábbi egyenlettel történik:

2-32. egyenlet:

Formula

ahol:

| | V0 a P szivattyú által egy fordulat alatt szállított gáztérfogat, m3/fordulat egységben kifejezve. Ez a térfogat a szivattyúnak a szívó- és nyomócsonkja között fennálló nyomáskülönbségtől függ; |
| --- | --- |

V0 a P szivattyú által egy fordulat alatt szállított gáztérfogat, m3/fordulat egységben kifejezve. Ez a térfogat a szivattyúnak a szívó- és nyomócsonkja között fennálló nyomáskülönbségtől függ;

| | N a P szivattyú által a vizsgálati egyes részei alatt megtett fordulatok száma; |
| --- | --- |

N a P szivattyú által a vizsgálati egyes részei alatt megtett fordulatok száma;

| | Pa a környezeti nyomás kPa-ban; |
| --- | --- |

Pa a környezeti nyomás kPa-ban;

| | Pi a P szivattyú beszívócsonkjában a vizsgálatrész alatt kialakuló átlagos vákuum kPa-ban kifejezve; |
| --- | --- |

Pi a P szivattyú beszívócsonkjában a vizsgálatrész alatt kialakuló átlagos vákuum kPa-ban kifejezve;

| | TP a vizsgálatrész alatt a hígított gázok P szivattyú beszívócsonkjában mért hőmérséklete K-ben kifejezve. |
| --- | --- |

TP a vizsgálatrész alatt a hígított gázok P szivattyú beszívócsonkjában mért hőmérséklete K-ben kifejezve.

6.1.1.4.2.   Szénhidrogének (HC)

A jármű kipufogórendszeréből a vizsgálat alatt kiáramló gázokban lévő elégetlen szénhidrogének tömege a következő képlettel számítható ki:

2-33. egyenlet:

Formula

ahol:

| | HCm a vizsgálat alatt kibocsátott szénhidrogének tömege mg/km-ben kifejezve; |
| --- | --- |

HCm a vizsgálat alatt kibocsátott szénhidrogének tömege mg/km-ben kifejezve;

| | S a 6.1.1.3. pontban meghatározott távolság; |
| --- | --- |

S a 6.1.1.3. pontban meghatározott távolság;

| | V a 6.1.1.4.1. pontban meghatározott teljes térfogat; |
| --- | --- |

V a 6.1.1.4.1. pontban meghatározott teljes térfogat;

| | dHC a szénhidrogének sűrűsége a referencia-hőmérsékleten és -nyomáson (273,2 K és 101,3 kPa);






  dHC | = 631·103 mg/m3 benzin (E5) esetében (C1H1,89O0,016);
  = 932·103 mg/m3 etanol (E85) esetében (C1H2,74O0,385);
  = 622·103 mg/m3 dízel (B5)(C1Hl,86O0,005);
  = 649·103 mg/m3 PB-gáz esetében (C1H2,525);
  = 714·103 mg/m3 földgáz/biogáz esetében (C1:H4);
  = mg/m3 H2NG esetében (ahol [térfogatszázalékban]). |
| --- | --- | --- |

dHC a szénhidrogének sűrűsége a referencia-hőmérsékleten és -nyomáson (273,2 K és 101,3 kPa);

dHC

= 631·103 mg/m3 benzin (E5) esetében (C1H1,89O0,016);

= 932·103 mg/m3 etanol (E85) esetében (C1H2,74O0,385);

= 622·103 mg/m3 dízel (B5)(C1Hl,86O0,005);

= 649·103 mg/m3 PB-gáz esetében (C1H2,525);

= 714·103 mg/m3 földgáz/biogáz esetében (C1:H4);

= Formula mg/m3 H2NG esetében (ahol Formula [térfogatszázalékban]).

| | HCc a hígított gázok koncentrációja milliomod szénegyenértékben kifejezve (például: a propánkoncentráció hárommal szorozva), korrigálva a hígítólevegő szennyezettségének figyelembevételére, az alábbi egyenlettel: |
| --- | --- |

HCc a hígított gázok koncentrációja milliomod szénegyenértékben kifejezve (például: a propánkoncentráció hárommal szorozva), korrigálva a hígítólevegő szennyezettségének figyelembevételére, az alábbi egyenlettel:

2-34. egyenlet:

Formula

ahol:

| | HCe az A tasakokban összegyűjtött hígított gázminta szénhidrogén-koncentrációja milliomodrész (ppm) szénegyenértékben kifejezve; |
| --- | --- |

HCe az A tasakokban összegyűjtött hígított gázminta szénhidrogén-koncentrációja milliomodrész (ppm) szénegyenértékben kifejezve;

| | HCd a B tasakokban összegyűjtött hígítólevegő-minta szénhidrogén-koncentrációja milliomodrész (ppm) szénegyenértékben kifejezve; |
| --- | --- |

HCd a B tasakokban összegyűjtött hígítólevegő-minta szénhidrogén-koncentrációja milliomodrész (ppm) szénegyenértékben kifejezve;

| | DF a 6.1.1.4.7. pontban meghatározott együttható. |
| --- | --- |

DF a 6.1.1.4.7. pontban meghatározott együttható.

A metántól különböző szénhidrogének (NMHC) koncentrációját az alábbiak szerint kell kiszámítani:

2-35. egyenlet:

Formula

ahol

| CNMHC | = | a metántól különböző szénhidrogének (NMHC) korrigált koncentrációja a hígított kipufogógázban milliomodrész (ppm) szénegyenértékben kifejezve; |
| --- | --- | --- |
| CTHC | = | az összes szénhidrogén (THC) koncentrációja a hígított kipufogógázban, milliomodrész szénegyenértékben kifejezve, és a hígítólevegőben lévő szénhidrogének mennyiségével korrigálva; |
| CTH4 | = | a metán (CH4) koncentrációja a hígított kipufogógázban, milliomodrész (ppm) szénegyenértékben kifejezve, és a hígítólevegőben lévő CH4 mennyiségével korrigálva; |

CNMHC

=

a metántól különböző szénhidrogének (NMHC) korrigált koncentrációja a hígított kipufogógázban milliomodrész (ppm) szénegyenértékben kifejezve;

CTHC

=

az összes szénhidrogén (THC) koncentrációja a hígított kipufogógázban, milliomodrész szénegyenértékben kifejezve, és a hígítólevegőben lévő szénhidrogének mennyiségével korrigálva;

CTH4

=

a metán (CH4) koncentrációja a hígított kipufogógázban, milliomodrész (ppm) szénegyenértékben kifejezve, és a hígítólevegőben lévő CH4 mennyiségével korrigálva;

Rf CH4 a metánra adott, az 5.2.3.4.1. pontban meghatározott lángionizációs detekció (FID) választényezője.

6.1.1.4.3.   Szén-monoxid (CO)

A jármű kipufogórendszeréből a vizsgálat alatt kiáramló gázokban lévő szén-monoxid tömege a következő képlettel számítható ki:

2-36. egyenlet:

Formula

ahol:

| | COm a vizsgálat alatt kibocsátott szén-monoxid tömege mg/km-ben kifejezve; |
| --- | --- |

COm a vizsgálat alatt kibocsátott szén-monoxid tömege mg/km-ben kifejezve;

| | S a 6.1.1.3. pontban meghatározott távolság; |
| --- | --- |

S a 6.1.1.3. pontban meghatározott távolság;

| | V a 6.1.1.4.1. pontban meghatározott teljes térfogat; |
| --- | --- |

V a 6.1.1.4.1. pontban meghatározott teljes térfogat;

| | dCO a szén-monoxid mg/m3 sűrűsége a referencia-hőmérsékleten és -nyomáson (273,2 K és 101,3 kPa); |
| --- | --- |

dCO a szén-monoxid Formula mg/m3 sűrűsége a referencia-hőmérsékleten és -nyomáson (273,2 K és 101,3 kPa);

| | COc a hígított gázok koncentrációja ppm szén-monoxidban kifejezve, és a hígítólevegő szennyezettségét figyelembe véve a következő egyenlettel korrigálva: |
| --- | --- |

COc a hígított gázok koncentrációja ppm szén-monoxidban kifejezve, és a hígítólevegő szennyezettségét figyelembe véve a következő egyenlettel korrigálva:

2-37. egyenlet:

Formula

ahol:

| | COe az A tasakokban összegyűjtött hígított gázminta szén-monoxid-koncentrációja ppm-ben kifejezve; |
| --- | --- |

COe az A tasakokban összegyűjtött hígított gázminta szén-monoxid-koncentrációja ppm-ben kifejezve;

| | COd a B tasakokban összegyűjtött hígítottlevegő-minta szén-monoxid-koncentrációja ppm-ben kifejezve; |
| --- | --- |

COd a B tasakokban összegyűjtött hígítottlevegő-minta szén-monoxid-koncentrációja ppm-ben kifejezve;

| | DF a 6.1.1.4.7. pontban meghatározott együttható. |
| --- | --- |

DF a 6.1.1.4.7. pontban meghatározott együttható.

6.1.1.4.4.   Nitrogén-oxidok (NOx)

A jármű kipufogórendszeréből a vizsgálat alatt kiáramló gázokban lévő nitrogén-oxidok tömege a következő képlettel számítható ki:

2-38. egyenlet:

Formula

ahol:

| | NOxm a vizsgálat alatt kibocsátott nitrogén-oxidok tömege mg/km-ben kifejezve; |
| --- | --- |

NOxm a vizsgálat alatt kibocsátott nitrogén-oxidok tömege mg/km-ben kifejezve;

| | S a 6.1.1.3. pontban meghatározott távolság; |
| --- | --- |

S a 6.1.1.3. pontban meghatározott távolság;

| | V a 6.1.1.4.1. pontban meghatározott teljes térfogat; |
| --- | --- |

V a 6.1.1.4.1. pontban meghatározott teljes térfogat;

| | dNO2 a nitrogén-oxidok sűrűsége a kipufogógázokban, feltételezve, hogy azok nitrogén-monoxid formában vannak, mg/m3 a referencia-hőmérsékleten és -nyomáson (273,2 K és 101,3 kPa); |
| --- | --- |

dNO2 a nitrogén-oxidok sűrűsége a kipufogógázokban, feltételezve, hogy azok nitrogén-monoxid formában vannak, Formula mg/m3 a referencia-hőmérsékleten és -nyomáson (273,2 K és 101,3 kPa);

| | NOxc a hígított gázok koncentrációja ppm-ben kifejezve, és a hígítólevegő szennyezettségét figyelembe véve a következő egyenlettel korrigálva:

  2-39. egyenlet:




  ahol: | NOxe az A tasakokban összegyűjtött hígított gázminta nitrogén-oxid-koncentrációja milliomodrész (ppm) szénegyenértékben kifejezve; |
| --- | --- | --- |

NOxc a hígított gázok koncentrációja ppm-ben kifejezve, és a hígítólevegő szennyezettségét figyelembe véve a következő egyenlettel korrigálva:

2-39. egyenlet:

Formula

ahol:

NOxe az A tasakokban összegyűjtött hígított gázminta nitrogén-oxid-koncentrációja milliomodrész (ppm) szénegyenértékben kifejezve;

| | NOxd a B tasakokban összegyűjtött hígítólevegő-minta nitrogén-oxid-koncentrációja milliomodrész (ppm) nitrogén-oxidban kifejezve; |
| --- | --- |

NOxd a B tasakokban összegyűjtött hígítólevegő-minta nitrogén-oxid-koncentrációja milliomodrész (ppm) nitrogén-oxidban kifejezve;

| | DF a 6.1.1.4.7. pontban meghatározott együttható; |
| --- | --- |

DF a 6.1.1.4.7. pontban meghatározott együttható;

| | Kh a páratartalomra vonatkozó korrekciós tényező, amely a következő képlet segítségével számítható ki:

  2-40. egyenlet:




  ahol:
  H az abszolút páratartalom (gramm víz)/(kg száraz levegő) mértékegységben kifejezve:

  2-41. egyenlet:




  ahol: | U a százalékban kifejezett páratartalom; |
| --- | --- | --- |

Kh a páratartalomra vonatkozó korrekciós tényező, amely a következő képlet segítségével számítható ki:

2-40. egyenlet:

Formula

ahol:

H az abszolút páratartalom (gramm víz)/(kg száraz levegő) mértékegységben kifejezve:

2-41. egyenlet:

Formula

ahol:

U a százalékban kifejezett páratartalom;

| | Pd a telített vízgőz nyomása kPa-ban kifejezve, a vizsgálati hőmérsékleten; |
| --- | --- |

Pd a telített vízgőz nyomása kPa-ban kifejezve, a vizsgálati hőmérsékleten;

| | Pa a környezeti nyomás kPa-ban; |
| --- | --- |

Pa a környezeti nyomás kPa-ban;

6.1.1.4.5.   Részecsketömeg

A részecskekibocsátás tömegét (Mp [mg/km]) a következő képlet segítségével lehet kiszámítani:

2-42. egyenlet:

Formula

ha a kipufogógázokat a mérőalagúton kívülre vezetik;

2-43. egyenlet:

Formula

ha a kipufogógázokat visszavezetik a mérőalagútba;

ahol:

| Vmix | = | a hígított kipufogógázok V térfogata normál feltételek között; |
| --- | --- | --- |
| Vep | = | a részecskeszűrőn átáramló kipufogógáz térfogata normál feltételek között; |
| Pe | = | a szűrő(k) által összegyűjtött részecskék tömege; |
| S | = | a fenti 6.1.1.3. pontban meghatározott távolság; |
| Mp | = | a részecskekibocsátás tömege mg/km-ben. |

Vmix

=

a hígított kipufogógázok V térfogata normál feltételek között;

Vep

=

a részecskeszűrőn átáramló kipufogógáz térfogata normál feltételek között;

Pe

=

a szűrő(k) által összegyűjtött részecskék tömege;

S

=

a fenti 6.1.1.3. pontban meghatározott távolság;

Mp

=

a részecskekibocsátás tömege mg/km-ben.

Ha a hígítórendszerből származó részecskék háttér-koncentrációja tekintetében korrekciót végeznek, akkor ezt a 5.2.1.5. pont szerint kell meghatározni. Ebben az esetben a részecsketömeget (mg/km) az alábbi módon kell számítani:

2-44. egyenlet:

Formula

ha a kipufogógázokat a mérőalagúton kívülre vezetik;

2-45. egyenlet:

Formula

ha a kipufogógázokat visszavezetik a mérőalagútba;

ahol:

| Vap | = | a részecskeszűrőn átáramló mérőalagút-levegő térfogata normál feltételek között; |
| --- | --- | --- |
| Pa | = | a háttérszűrő által összegyűjtött részecsketömeg; |
| DF | = | hígítási tényező a 6.1.1.4.7. pontban meghatározottak szerint. |

Vap

=

a részecskeszűrőn átáramló mérőalagút-levegő térfogata normál feltételek között;

Pa

=

a háttérszűrő által összegyűjtött részecsketömeg;

DF

=

hígítási tényező a 6.1.1.4.7. pontban meghatározottak szerint.

Ha a háttér-koncentráció miatti korrekció alkalmazása negatív részecsketömeget eredményez (mg/km-ben), az eredményt nulla mg/km részecsketömegnek kell tekinteni.

6.1.1.4.6.   Szén-dioxid (CO2)

A jármű kipufogórendszeréből a vizsgálat alatt kiáramló gázokban lévő szén-dioxid tömege a következő képlettel számítható ki:

2-46. egyenlet:

Formula

ahol:

| | CO2ma vizsgálat alatt kibocsátott szén-dioxid tömege mg/km-ben kifejezve; |
| --- | --- |

CO2ma vizsgálat alatt kibocsátott szén-dioxid tömege mg/km-ben kifejezve;

| | S a fenti 6.1.1.3. pontban meghatározott távolság; |
| --- | --- |

S a fenti 6.1.1.3. pontban meghatározott távolság;

| | V a 6.1.1.4.1. pontban meghatározott teljes térfogat; |
| --- | --- |

V a 6.1.1.4.1. pontban meghatározott teljes térfogat;

| | dCO2 a szén-dioxid mg/m3 sűrűsége a referencia-hőmérsékleten és -nyomáson (273,2 K és 101,3 kPa); |
| --- | --- |

dCO2 a szén-dioxid Formula mg/m3 sűrűsége a referencia-hőmérsékleten és -nyomáson (273,2 K és 101,3 kPa);

| | CO2c a hígított gázok koncentrációja százalékos szén-dioxid-egyenértékben kifejezve, és a hígítólevegő szennyezettségét figyelembe véve a következő egyenlettel korrigálva: |
| --- | --- |

CO2c a hígított gázok koncentrációja százalékos szén-dioxid-egyenértékben kifejezve, és a hígítólevegő szennyezettségét figyelembe véve a következő egyenlettel korrigálva:

2-47. egyenlet:

Formula

ahol:

| | CO2e az A tasakokban összegyűjtött hígított gázminta szén-dioxid-koncentrációja százalékban kifejezve; |
| --- | --- |

CO2e az A tasakokban összegyűjtött hígított gázminta szén-dioxid-koncentrációja százalékban kifejezve;

| | CO2d a B tasakokban összegyűjtött hígítólevegő-minta szén-dioxid-koncentrációja százalékban kifejezve; |
| --- | --- |

CO2d a B tasakokban összegyűjtött hígítólevegő-minta szén-dioxid-koncentrációja százalékban kifejezve;

| | DF a 6.1.1.4.7. pontban meghatározott együttható. |
| --- | --- |

DF a 6.1.1.4.7. pontban meghatározott együttható.

6.1.1.4.7.   Hígítási tényező (DF)

A hígítási tényezőt az alábbiak szerint kell számítani:

| | A hidrogén kivételével mindegyik referencia-tüzelőanyagra:

  2-48. egyenlet: |
| --- | --- |

A hidrogén kivételével mindegyik referencia-tüzelőanyagra:

2-48. egyenlet:

Formula

| | A CxHyOz tüzelőanyag-összetételre az általános képlet:

  2-49. egyenlet: |
| --- | --- |

A CxHyOz tüzelőanyag-összetételre az általános képlet:

2-49. egyenlet:

Formula

| | A H2NG-re a képlet:

  2-50. egyenlet: |
| --- | --- |

A H2NG-re a képlet:

2-50. egyenlet:

Formula

| | Hidrogén esetében a hígítási tényezőt az alábbiak szerint kell számítani:

  2-51. egyenlet: |
| --- | --- |

Hidrogén esetében a hígítási tényezőt az alábbiak szerint kell számítani:

2-51. egyenlet:

Formula

| | Az x függelékben szereplő referencia-tüzelőanyagok esetében az „X” értékei az alábbiak:

  1-8. táblázat


  A képlet „X” tényezője a hígítási tényező kiszámításához







  Tüzelőanyag | X |
| --- | --- | --- |
| Benzin (E5) | 13,4 |
| Dízel (B5) | 13,5 |
| LPG | 11,9 |
| Földgáz/biometán | 9,5 |
| Etanol (E85) | 12,5 |
| Hidrogén | 35,03 |

Az x függelékben szereplő referencia-tüzelőanyagok esetében az „X” értékei az alábbiak:

1-8. táblázat

A képlet „X” tényezője a hígítási tényező kiszámításához

Tüzelőanyag

X

Benzin (E5)

13,4

Dízel (B5)

13,5

LPG

11,9

Földgáz/biometán

9,5

Etanol (E85)

12,5

Hidrogén

35,03

Ezekben az egyenletekben:

| CCO2 | = | a mintavevő zsákban lévő hígított kipufogógáz CO2-koncentrációja térfogatszázalékban kifejezve; |
| --- | --- | --- |
| CHC | = | a mintavevő zsákokban lévő hígított kipufogógáz szénhidrogén-koncentrációja ppm szénegyenértékben kifejezve; |
| CCo | = | a mintavevő zsákokban lévő hígított kipufogógáz szén-monoxid-koncentrációja ppm-ben kifejezve; |
| CH2O | = | a mintavevő zsákban lévő hígított kipufogógáz H2O-koncentrációja térfogatszázalékban kifejezve; |
| CH2O-DA | = | a mintavevő zsákban lévő, hígításra használt levegő H2O-koncentrációja térfogatszázalékban kifejezve; |
| CH2 | = | a mintavevő zsákokban lévő hígított kipufogógáz hidrogén-koncentrációja ppm-ben kifejezve; |
| A | = | földgáz/biometán mennyisége a H2NG keverékben, térfogatszázalékban kifejezve. |

CCO2

=

a mintavevő zsákban lévő hígított kipufogógáz CO2-koncentrációja térfogatszázalékban kifejezve;

CHC

=

a mintavevő zsákokban lévő hígított kipufogógáz szénhidrogén-koncentrációja ppm szénegyenértékben kifejezve;

CCo

=

a mintavevő zsákokban lévő hígított kipufogógáz szén-monoxid-koncentrációja ppm-ben kifejezve;

CH2O

=

a mintavevő zsákban lévő hígított kipufogógáz H2O-koncentrációja térfogatszázalékban kifejezve;

CH2O-DA

=

a mintavevő zsákban lévő, hígításra használt levegő H2O-koncentrációja térfogatszázalékban kifejezve;

CH2

=

a mintavevő zsákokban lévő hígított kipufogógáz hidrogén-koncentrációja ppm-ben kifejezve;

A

=

földgáz/biometán mennyisége a H2NG keverékben, térfogatszázalékban kifejezve.

6.1.1.5.   Az I. típusú vizsgálat eredményeinek lemérése

6.1.1.5.1.   Ismételt mérésekkel (lásd az 5.1.1.2. pontot), a 6.1.1. pontban ismertetett számítási módszerrel kapott (mg/km-ben megadott) szennyezőanyag- és CO2-kibocsátási eredményeket, valamint a VII. melléklet szerint meghatározott tüzelőanyag- / energiafogyasztási és elektromos hatósugár értékeket átlagolni kell a ciklus minden részére.

6.1.1.5.1.1   A 40. sz. és 47. sz. ENSZ-EGB-előírás szerinti vizsgálati ciklusok eredményeinek súlyozása

A 40. sz. és a 47. sz. ENSZ-EGB-előírás szerinti hidegindításos vizsgálati ciklus (átlag)eredménye R1; a 40. sz. és 47. sz. ENSZ-EGB-előírás szerinti melegindításos vizsgálati ciklus (átlag)eredménye R2. E (mg/km-ben megadott) szennyezőanyag- és (g/km-ban megadott) CO2-kibocsátási eredmények felhasználásával az R végső eredményt a 6.3. pontban meghatározott járműosztálytól függően a következő egyenletekkel kell kiszámítani:

2-52. egyenlet:

Formula

ahol:

| w1 | = | a hidegindításos fázis súlyozási tényezője |
| --- | --- | --- |
| w2 | = | a melegindításos fázis súlyozási tényezője |

w1

=

a hidegindításos fázis súlyozási tényezője

w2

=

a melegindításos fázis súlyozási tényezője

6.1.1.5.1.2   A WMTC-eredmények súlyozása

Az 1. rész (átlag)eredményét, illetve az 1. rész csökkentett járműsebességét R1-gyel, a 2. rész (átlag)eredményét, illetve a 2. rész csökkentett járműsebessége R2-vel, a 3. rész (átlag)eredményét, illetve a 3. rész csökkentett járműsebességét pedig R3-mal jelöltük. E (mg/km-ben megadott) kibocsátási és (liter/100 km-ben megadott) tüzelőanyag-fogyasztási eredmények felhasználásával az R végső eredményt a 6.1.1.6.2. pontban meghatározott jármű-kategóriától függően a következő egyenletekkel kell kiszámítani:

2-53. egyenlet:

Formula

ahol:

| w1 | = | a hidegindításos fázis súlyozási tényezője |
| --- | --- | --- |
| w2 | = | a melegindításos fázis súlyozási tényezője |

w1

=

a hidegindításos fázis súlyozási tényezője

w2

=

a melegindításos fázis súlyozási tényezője

2-54. egyenlet:

Formula

ahol:

| wn | = | az n (n=1, 2 vagy 3) fázis súlyozási tényezője |
| --- | --- | --- |

wn

=

az n (n=1, 2 vagy 3) fázis súlyozási tényezője

6.1.1.6.2.   A kibocsátás minden összetevőjére az 1-9. (Euro 4) és az 1-10. (Euro 5) táblázatban megadott szén-dioxid-kibocsátási súlyozásokat kell használni.

1-9. táblázat

Az I. típusú vizsgálat (VII. és VIII. típusú vizsgálatra is vonatkozó) ciklusai, az alkalmazandó súlyozási egyenletek és súlyozási tényezők az Euro 4 szintnek megfelelő L kategóriájú járművekre

| Jármű-kategória | Jármű-kategória megnevezése | Vizsgálati ciklus | Egyenlet száma | Súlyozási tényezők |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| L1e-A | Motoros kerékpár | ECE R47 | 2-52 | w1 = 0,30
  w2 = 0,70 |
| L1e-B | Kétkerekű segédmotoros kerékpár |
| L2e | Háromkerekű segédmotoros kerékpár |
| L6e-A | Könnyű közúti kvad |
| L6e-B | Könnyű kvad |
| L3e
  L4e | Kétkerekű motorkerékpár oldalkocsival vagy anélkül
  vmax < 130 km/h | WMTC, 2. fázis | 2-53 | w1 = 0,30
  w2 = 0,70 |
| L5e-A | Háromkerekű motorkerékpár
  vmax < 130 km/h |
| L7e-A | Nehéz közúti kvad
  vmax < 130 km/h |
| L3e
  L4e | Kétkerekű motorkerékpár oldalkocsival vagy anélkül
  vmax ≥ 130 km/h | WMTC, 2. fázis | 2-54 | w1 = 0,25
  w2 = 0,50
  w3 = 0,25 |
| L5e-A | Háromkerekű motorkerékpár
  vmax ≥ 130 km/h |
| L7e-A | Nehéz közúti kvad
  vmax ≥ 130 km/h |
| L5e-B | Kereskedelmi hasznosítású háromkerekű motorkerékpár | ECE R40 | 2-52 | w1 = 0,30
  w2 = 0,70 |
| L7e-B | Nehéz terepjáró kvad |
| L7e-C | Nehéz kvad |

Jármű-kategória

Jármű-kategória megnevezése

Vizsgálati ciklus

Egyenlet száma

Súlyozási tényezők

L1e-A

Motoros kerékpár

ECE R47

2-52

w1 = 0,30

w2 = 0,70

L1e-B

Kétkerekű segédmotoros kerékpár

L2e

Háromkerekű segédmotoros kerékpár

L6e-A

Könnyű közúti kvad

L6e-B

Könnyű kvad

L3e

L4e

Kétkerekű motorkerékpár oldalkocsival vagy anélkül

vmax < 130 km/h

WMTC, 2. fázis

2-53

w1 = 0,30

w2 = 0,70

L5e-A

Háromkerekű motorkerékpár

vmax < 130 km/h

L7e-A

Nehéz közúti kvad

vmax < 130 km/h

L3e

L4e

Kétkerekű motorkerékpár oldalkocsival vagy anélkül

vmax ≥ 130 km/h

WMTC, 2. fázis

2-54

w1 = 0,25

w2 = 0,50

w3 = 0,25

L5e-A

Háromkerekű motorkerékpár

vmax ≥ 130 km/h

L7e-A

Nehéz közúti kvad

vmax ≥ 130 km/h

L5e-B

Kereskedelmi hasznosítású háromkerekű motorkerékpár

ECE R40

2-52

w1 = 0,30

w2 = 0,70

L7e-B

Nehéz terepjáró kvad

L7e-C

Nehéz kvad

1-10. táblázat

Az I. típusú vizsgálat (VII. és VIII. típusú vizsgálatra is vonatkozó) ciklusai, az alkalmazandó súlyozási egyenletek és súlyozási tényezők az Euro 5 szintnek megfelelő L kategóriájú járművekre

| Jármű kategória | Jármű kategória megnevezése | Vizsgálati ciklus | Egyenlet # | Súlyozási tényezők |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| L1e-A | Motoros kerékpár | WMTC 3. szakasz | 2-53 | w1 = 0,50
  w2 = 0,50 |
| L1e-B | Kétkerekű segédmotoros kerékpár |
| L2e | Háromkerekű segédmotoros kerékpár |
| L6e-A | Könnyű közúti kvad |
| L6e-B | Könnyű kvad |
| L3e
  L4e | Kétkerekű motorkerékpár oldalkocsival vagy anélkül
  vmax < 130 km/h | 2-53 | w1 = 0,50
  w2 = 0,50 |
| L5e-A | Háromkerekű motorkerékpár
  vmax < 130 km/h |
| L7e-A | Nehéz közúti kvad
  vmax < 130 km/h |
| L3e
  L4e | Kétkerekű motorkerékpár oldalkocsival vagy anélkül
  vmax ≥ 130 km/h | 2-54 | w1 = 0,25
  w2 = 0,50
  w3 = 0,25 |
| L5e-A | Háromkerekű motorkerékpár
  vmax ≥ 130 km/h |
| L7e-A | Nehéz közúti kvad
  vmax ≥ 130 km/h |
| L5e-B | Kereskedelmi hasznosítású háromkerekű motorkerékpár | 2-53 | w1 = 0,30
  w2 = 0,70 |
| L7e-B | Nehéz terepjáró kvad |
| L7e-C | Nehéz kvad |

Jármű kategória

Jármű kategória megnevezése

Vizsgálati ciklus

Egyenlet #

Súlyozási tényezők

L1e-A

Motoros kerékpár

WMTC 3. szakasz

2-53

w1 = 0,50

w2 = 0,50

L1e-B

Kétkerekű segédmotoros kerékpár

L2e

Háromkerekű segédmotoros kerékpár

L6e-A

Könnyű közúti kvad

L6e-B

Könnyű kvad

L3e

L4e

Kétkerekű motorkerékpár oldalkocsival vagy anélkül

vmax < 130 km/h

2-53

w1 = 0,50

w2 = 0,50

L5e-A

Háromkerekű motorkerékpár

vmax < 130 km/h

L7e-A

Nehéz közúti kvad

vmax < 130 km/h

L3e

L4e

Kétkerekű motorkerékpár oldalkocsival vagy anélkül

vmax ≥ 130 km/h

2-54

w1 = 0,25

w2 = 0,50

w3 = 0,25

L5e-A

Háromkerekű motorkerékpár

vmax ≥ 130 km/h

L7e-A

Nehéz közúti kvad

vmax ≥ 130 km/h

L5e-B

Kereskedelmi hasznosítású háromkerekű motorkerékpár

2-53

w1 = 0,30

w2 = 0,70

L7e-B

Nehéz terepjáró kvad

L7e-C

Nehéz kvad

7.   Szükséges nyilvántartások

Minden egyes vizsgálat vonatkozásában a következő információkat kell feljegyezni.

| a) | a vizsgálat száma; |
| --- | --- |

a)

a vizsgálat száma;

| b) | a jármű, a rendszer vagy az alkotóelem azonosítása; |
| --- | --- |

b)

a jármű, a rendszer vagy az alkotóelem azonosítása;

| c) | a vizsgálati menetrend minden egyes részének napja és időpontja; |
| --- | --- |

c)

a vizsgálati menetrend minden egyes részének napja és időpontja;

| d) | a műszer kezelője; |
| --- | --- |

d)

a műszer kezelője;

| e) | vezető vagy kezelő; |
| --- | --- |

e)

vezető vagy kezelő;

| f) | a vizsgálati jármű: gyári jelzése, jármű-azonosító száma, évjárata, a hajtáslánc / sebességváltás típusa, a kilométeróra állása az előkondicionálás megkezdésekor, a motor hengerűrtartalma, motorcsalád, kibocsátáscsökkentő rendszer, ajánlott alapjárati fordulatszám, névleges tüzelőanyag-tartály kapacitás, tehetetlenségi terhelés, a 0 kilométernél rögzített referenciatömeg, a meghajtott kerék gumiabroncsának nyomása; |
| --- | --- |

f)

a vizsgálati jármű: gyári jelzése, jármű-azonosító száma, évjárata, a hajtáslánc / sebességváltás típusa, a kilométeróra állása az előkondicionálás megkezdésekor, a motor hengerűrtartalma, motorcsalád, kibocsátáscsökkentő rendszer, ajánlott alapjárati fordulatszám, névleges tüzelőanyag-tartály kapacitás, tehetetlenségi terhelés, a 0 kilométernél rögzített referenciatömeg, a meghajtott kerék gumiabroncsának nyomása;

| g) | a próbapad sorozatszáma: a próbapad sorozatszámának feljegyzése helyett az illetékes hatóság előzetes hozzájárulásával használható a járművizsgálati kamra hivatkozási száma, amennyiben a vizsgálati kamra nyilvántartási adataiban a vonatkozó műszerinformációk szerepelnek; |
| --- | --- |

g)

a próbapad sorozatszáma: a próbapad sorozatszámának feljegyzése helyett az illetékes hatóság előzetes hozzájárulásával használható a járművizsgálati kamra hivatkozási száma, amennyiben a vizsgálati kamra nyilvántartási adataiban a vonatkozó műszerinformációk szerepelnek;

| h) | az összes lényeges műszerinformáció, beleértve a hangolást, erősítési tényezőt, sorozatszámot, detektorszámot, tartományt. Ehelyett az illetékes hatóság előzetes hozzájárulásával használható a járművizsgálati kamra hivatkozási száma, amennyiben a vizsgálati kamra kalibrálási nyilvántartási adataiban a vonatkozó műszerinformációk szerepelnek; |
| --- | --- |

h)

az összes lényeges műszerinformáció, beleértve a hangolást, erősítési tényezőt, sorozatszámot, detektorszámot, tartományt. Ehelyett az illetékes hatóság előzetes hozzájárulásával használható a járművizsgálati kamra hivatkozási száma, amennyiben a vizsgálati kamra kalibrálási nyilvántartási adataiban a vonatkozó műszerinformációk szerepelnek;

| i) | regisztrálólapok: a nullapont meghatározása, mérési tartomány ellenőrzése, a kipufogógáz- és hígítógáz-minta nyomok; |
| --- | --- |

i)

regisztrálólapok: a nullapont meghatározása, mérési tartomány ellenőrzése, a kipufogógáz- és hígítógáz-minta nyomok;

| j) | a vizsgálati kamra légköri nyomása, környezeti hőmérséklet és páratartalma;

  7. megjegyzés: Központi laboratóriumi barométer használható; feltéve, hogy az egyes vizsgálati kamrák környezeti nyomása igazoltan a központi barométer helyén mért nyomás ± 0,1 százalékán belül van. |
| --- | --- |

j)

a vizsgálati kamra légköri nyomása, környezeti hőmérséklet és páratartalma;

7. megjegyzés: Központi laboratóriumi barométer használható; feltéve, hogy az egyes vizsgálati kamrák környezeti nyomása igazoltan a központi barométer helyén mért nyomás ± 0,1 százalékán belül van.

| k) | a CVS-mérőberendezésbe belépő kipufogógáz/hígítólevegő keverék nyomása, a berendezésen belüli nyomásnövekedés és a bemeneti hőmérséklet. A hőmérsékletet folyamatosan vagy digitálisan fel kell jegyezni a hőmérséklet-változások meghatározására; |
| --- | --- |

k)

a CVS-mérőberendezésbe belépő kipufogógáz/hígítólevegő keverék nyomása, a berendezésen belüli nyomásnövekedés és a bemeneti hőmérséklet. A hőmérsékletet folyamatosan vagy digitálisan fel kell jegyezni a hőmérséklet-változások meghatározására;

| l) | a térfogat-kiszorításos szivattyú egyes vizsgálati fázisokban, a kipufogógáz-minták gyűjtése közben megtett fordulatainak száma. A kritikus áramlású Venturi-cső által az egyes vizsgálati fázisokban mért normálköbméterek száma a kritikus áramlású Venturi-cső / az állandó térfogatú mintavevő (CFV/CVS) esetében egyenértékű adat; |
| --- | --- |

l)

a térfogat-kiszorításos szivattyú egyes vizsgálati fázisokban, a kipufogógáz-minták gyűjtése közben megtett fordulatainak száma. A kritikus áramlású Venturi-cső által az egyes vizsgálati fázisokban mért normálköbméterek száma a kritikus áramlású Venturi-cső / az állandó térfogatú mintavevő (CFV/CVS) esetében egyenértékű adat;

| m) | a hígítólevegő páratartalma.

  8. megjegyzés: Ha a kondicionálási oszlopokat nem használják, ez a mérés elhagyható. Ha a kondicionálási oszlopokat használják és a hígítólevegőt a vizsgálati kamrából veszik, ehhez a méréshez a környezeti páratartalom használható; |
| --- | --- |

m)

a hígítólevegő páratartalma.

8. megjegyzés: Ha a kondicionálási oszlopokat nem használják, ez a mérés elhagyható. Ha a kondicionálási oszlopokat használják és a hígítólevegőt a vizsgálati kamrából veszik, ehhez a méréshez a környezeti páratartalom használható;

| n) | a vizsgálat minden része tekintetében a megtett távolság, a görgő- vagy tengelyfordulatok mért számából kiszámítva; |
| --- | --- |

n)

a vizsgálat minden része tekintetében a megtett távolság, a görgő- vagy tengelyfordulatok mért számából kiszámítva;

| o) | a vizsgálat tényleges görgősebességi mintája; |
| --- | --- |

o)

a vizsgálat tényleges görgősebességi mintája;

| p) | a vizsgálat sebességváltó-használati menetrendje; |
| --- | --- |

p)

a vizsgálat sebességváltó-használati menetrendje;

| q) | az I. típusú vizsgálat kibocsátási eredményei a vizsgálat mindegyik részére és az összesített súlyozott vizsgálati eredmények; |
| --- | --- |

q)

az I. típusú vizsgálat kibocsátási eredményei a vizsgálat mindegyik részére és az összesített súlyozott vizsgálati eredmények;

| r) | az I. típusú vizsgálatok másodpercenkénti kibocsátási értékei, ha szükségesnek tartják; |
| --- | --- |

r)

az I. típusú vizsgálatok másodpercenkénti kibocsátási értékei, ha szükségesnek tartják;

| s) | a II. típusú vizsgálat kibocsátási eredményei (lásd a III. mellékletet). |
| --- | --- |

s)

a II. típusú vizsgálat kibocsátási eredményei (lásd a III. mellékletet).

1. függelék

A II. mellékletben használt jelölések

Ap1-1. táblázat

A II. mellékletben használt jelölések

| Jel | Fogalommeghatározás | Mértékegység |
| --- | --- | --- |
| a | A poligonális funkció együtthatója | — |
| aT | Az első kerék gördülési ellenállása | N |
| b | A poligonális funkció együtthatója | — |
| bT | Az aerodinamikai funkció együtthatója | |
| c | A poligonális funkció együtthatója | — |
| CCO | Szén-monoxid-koncentráció | térfogat % |
| CCOcorr | Korrigált szén-monoxid-koncentráció | térfogat % |
| CO2c | A hígított gáz szén-dioxid-koncentrációja, korrigálva a hígítólevegő szennyezettségének figyelembevételére | százalék |
| CO2d | A hígítólevegő-minta szén-dioxid-koncentrációja a B tasakban | százalék |
| CO2e | A hígítólevegő-minta szén-dioxid-koncentrációja az A tasakban | százalék |
| CO2m | A vizsgálatrész alatt kibocsátott szén-dioxid tömege | g/km |
| COc | A hígított gáz szén-monoxid-koncentrációja, korrigálva hígítólevegő szennyezettségének figyelembevételére | ppm |
| COd | A hígítólevegő-minta szén-monoxid-koncentrációja a B tasakban | ppm |
| COe | A hígítólevegő-minta szén-monoxid-koncentrációja az A tasakban | ppm |
| COm | A vizsgálatrész alatt kibocsátott szén-monoxid tömege | mg/km |
| d0 | Normál környezeti levegő relatív sűrűsége | — |
| dCO | Szén-monoxid sűrűsége | mg/m3 |
| dCO2 | Szén-dioxid sűrűsége | mg/m3 |
| DF | Hígítási tényező | — |
| dHC | Szénhidrogén sűrűsége | mg/m3 |
| S / d | A ciklusrész alatt megtett távolság | km |
| dNOX | A nitrogén-oxid sűrűsége | mg/m3 |
| dT | Relatív légsűrűség a vizsgálati feltételek mellett | — |
| Δt | Kigurulási idő | s |
| Δtai | Az első közúti vizsgálat alatt mért kigurulási idő | s |
| Δtbi | A második közúti vizsgálat alatt mért kigurulási idő | s |
| ΔTE | A tehetetlenségi tömegre korrigált kigurulási idő | s |
| ΔtE | Kigurulási középidő a járműfékpadon a referenciasebességnél | s |
| ΔTi | Átlagos kigurulási idő megadott sebességnél | s |
| Δti | Kigurulási idő megfelelő sebességnél | s |
| ΔTj | Átlagos kigurulási idő megadott sebességnél | s |
| ΔTroad | Elérni kívánt kigurulási idő | s |
| | Kigurulási középidő a járműfékpadon elnyeletés nélkül | s |
| Δv | Üres fokozatban történő lassítás sebességtartománya (

  ) | km/h |
| e | A járműfékpad beállítási hibája | százalék |
| F | Menet-ellenállási erő | N |
| F* | Elérni kívánt menet-ellenállási erő | N |
| F*(v0) | Elérni kívánt menet-ellenállási erő járműfékpadon a referenciasebességnél | N |
| F*(vi) | Elérni kívánt menet-ellenállási erő járműfékpadon meghatározott sebességnél | N |
| f*0 | Korrigált gördülési ellenállás normál környezeti feltétel esetében | N |
| f*2 | A légellenállás korrigált együtthatója normál környezeti feltétel esetében | |
| F*j | Elérni kívánt menet-ellenállási erő meghatározott sebességnél | N |
| f0 | Gördülési ellenállás | N |
| f2 | Légellenállási együttható | |
| FE | A járműfékpadon beállított menet-ellenállási erő | N |
| FE(v0) | A járműfékpadon beállított menet-ellenállási erő a referenciasebességnél | N |
| FE(v2) | A járműfékpadon beállított menet-ellenállási erő meghatározott sebességnél | N |
| Ff | Teljes súrlódási veszteség | N |
| Ff(v0) | Teljes súrlódási veszteség a referenciasebességnél | N |
| Fj | Menet-ellenállási erő | N |
| Fj(v0) | Menet-ellenállási erő a referenciasebességnél | N |
| Fpau | Az erőelnyelési egység fékezési ereje | N |
| Fpau(v0) | Az erőelnyelési egység fékezési ereje a referenciasebességnél | N |
| Fpau(vj) | Az erőelnyelési egység fékezési ereje meghatározott sebességnél | N |
| FT | A menet-ellenállási táblázatból kapott menet-ellenállási erő | N |
| H | Abszolút páratartalom | mg/km |
| HCc | A hígított gázok-koncentrációja szénegyenértékben kifejezve, korrigálva a hígítólevegő szennyezettségének figyelembevételére | ppm |
| HCd | A hígítólevegő-minta szénegyenértékben kifejezett szénhidrogén-koncentrációja a B tasakban | ppm |
| HCe | A hígítólevegő-minta szénegyenértékben kifejezett szénhidrogén-koncentrációja az A tasakban | ppm |
| HCm | A vizsgálatrész alatt kibocsátott szénhidrogén tömege | mg/km |
| K0 | A gördülési ellenállás hőmérsékleti korrekciós tényezője | — |
| Kh | A páratartalom korrekciós tényezője | — |
| L | A gáz-halmazállapotú kibocsátások határértékei | mg/km |
| m | Az L kategóriájú vizsgálati jármű tömege | kg |
| ma | Az L kategóriájú jármű tényleges tömege | kg |
| mfi | Lendkerék tehetetlenségi tömegegyenértéke | kg |
| mi | Tehetetlenségi tömegegyenérték | kg |
| mk | Üzemkész állapotú tömeg (L kategóriájú jármű) | kg |
| mr | Az összes kerék tehetetlenségi tömegegyenértéke | kg |
| mri | Tehetetlenségi tömegegyenérték valamennyi hátsó keréken és az L kategóriájú jármű kerekekkel forgó alkatrészein | kg |
| mref | Egy L kategóriájú jármű menetkész tömege és a vezető (75 kg-os) tömege | kg |
| mrf | Forgó tömeg az első keréken | kg |
| mrid | A vezető tömege | kg |
| n | Motor fordulatszám | min–1 |
| n | A kibocsátásra vagy vizsgálatra vonatkozó adatok száma | — |
| N | A P szivattyú fordulatainak száma | — |
| ng | Előremeneti sebességfokozatok száma | — |
| nidle | Alapjárati fordulatszám | min–1 |
| n_max_acc
  (1) | Gyorsítási fázisban az 1. sebességből a 2. sebességfokozatba kapcsolást kiváltó sebesség | min–1 |
| n_max_acc
  (i) | Gyorsítási fázisokban az i. sebességből a i+1. sebességfokozatba kapcsolást kiváltó sebesség, i > 1 | min–1 |
| n_min_acc
  (i) | Legkisebb motorfordulatszám1. sebességfokozatban történő haladáshoz vagy lassításhoz | min–1 |
| NOxc | A hígított gázok nitrogén-oxid-koncentrációja, korrigálva a hígítólevegő szennyezettségének figyelembevételére | ppm |
| NOxd | A hígítólevegő-minta nitrogén-oxid-koncentrációja a B tasakban | ppm |
| NOxe | A hígítólevegő-minta nitrogén-oxid-koncentrációja az A tasakban | ppm |
| NOxm | A vizsgálatrész alatt kibocsátott nitrogén-oxidok tömege | mg/km |
| P0 | Normál környezeti nyomás | kPa |
| Pa | Környezeti / légköri nyomás | kPa |
| Pd | Telített vízgőznyomás a vizsgálati hőmérsékleten | kPa |
| Pi | Átlagos vákuum a vizsgálatrész alatt a P szivattyú szakaszában | kPa |
| Pn | Névleges motorteljesítmény | kW |
| PT | Környezeti nyomás középértéke a vizsgálat alatt | kPa |
| ρ0 | Normál környezeti levegő relatív térfogati tömege | kg/m3 |
| r(i) | Sebességváltó áttétel i sebességfokozatban | — |
| R | A szennyezőanyag-kibocsátás, szén-dioxid-kibocsátás vagy tüzelőanyag-fogyasztás végleges vizsgálati eredménye | mg/km,
  g/km, 1/100 km |
| R1 | A ciklus hidegindítás utáni 1. része esetében a szennyezőanyag-kibocsátás, szén-dioxid-kibocsátás vagy tüzelőanyag-fogyasztás vizsgálati eredménye | mg/km,
  g/km, 1/100 km |
| R2 | A ciklus melegindítás utáni 2. része esetében a szennyezőanyag-kibocsátás, szén-dioxid-kibocsátás vagy tüzelőanyag-fogyasztás vizsgálati eredménye | mg/km,
  g/km, 1/100 km |
| R3 | A ciklus melegindítás utáni 1. része esetében a szennyezőanyag-kibocsátás, szén-dioxid-kibocsátás vagy tüzelőanyag-fogyasztás vizsgálati eredménye | mg/km,
  g/km, 1/100 km |
| Ri1 | Az első I. típusú vizsgálat szennyezőanyag-kibocsátási eredményei | mg/km |
| Ri2 | A második I. típusú vizsgálat szennyezőanyag-kibocsátási eredményei | mg/km |
| Ri3 | A harmadik I. típusú vizsgálat szennyezőanyag-kibocsátási eredményei | mg/km |
| s | Névleges motorfordulatszám | min–1 |
| TC | Hűtőfolyadék hőmérséklete | K |
| TO | A motorolaj hőmérséklete | K |
| TP | A gyújtógyertya tömítésének/tömítőgyűrűjének hőmérséklete | K |
| T0 | Normál környezeti hőmérséklet | K |
| Tp | A vizsgálatrész alatt a hígított gázok P szivattyú beszívócsonkjában mért hőmérséklete | K |
| TT | Környezeti hőmérséklet középértéke a vizsgálat alatt | K |
| U | páratartalom | százalék |
| v | Meghatározott sebesség | |
| V. | A hígított gáz teljes mennyisége | m3 |
| vmax | A vizsgálati jármű legnagyobb tervezési sebessége (L kategóriájú jármű) | km/h |
| v0 | A jármű referenciasebessége | km/h |
| V0 | A P szivattyú által egy fordulat alatt szállított gáz térfogata | m3/ford. |
| v1 | Járműsebesség a kigurulási idő mérésének megkezdésekor | km/h |
| v2 | Járműsebesség a kigurulási idő mérésének végén | km/h |
| vi | A kigurulási idő méréséhez meghatározott járműsebesség | km/h |
| w1 | A ciklus hidegindításos 1. részének súlyozási tényezője | — |
| w1hot | A ciklus melegindításos 1. részének súlyozási tényezője | — |
| w2 | A ciklus melegindításos 2. részének súlyozási tényezője | — |
| w3 | A ciklus melegindításos 3. részének súlyozási tényezője | — |

Jel

Fogalommeghatározás

Mértékegység

a

A poligonális funkció együtthatója

—

aT

Az első kerék gördülési ellenállása

N

b

A poligonális funkció együtthatója

—

bT

Az aerodinamikai funkció együtthatója

Formula

c

A poligonális funkció együtthatója

—

CCO

Szén-monoxid-koncentráció

térfogat %

CCOcorr

Korrigált szén-monoxid-koncentráció

térfogat %

CO2c

A hígított gáz szén-dioxid-koncentrációja, korrigálva a hígítólevegő szennyezettségének figyelembevételére

százalék

CO2d

A hígítólevegő-minta szén-dioxid-koncentrációja a B tasakban

százalék

CO2e

A hígítólevegő-minta szén-dioxid-koncentrációja az A tasakban

százalék

CO2m

A vizsgálatrész alatt kibocsátott szén-dioxid tömege

g/km

COc

A hígított gáz szén-monoxid-koncentrációja, korrigálva hígítólevegő szennyezettségének figyelembevételére

ppm

COd

A hígítólevegő-minta szén-monoxid-koncentrációja a B tasakban

ppm

COe

A hígítólevegő-minta szén-monoxid-koncentrációja az A tasakban

ppm

COm

A vizsgálatrész alatt kibocsátott szén-monoxid tömege

mg/km

d0

Normál környezeti levegő relatív sűrűsége

—

dCO

Szén-monoxid sűrűsége

mg/m3

dCO2

Szén-dioxid sűrűsége

mg/m3

DF

Hígítási tényező

—

dHC

Szénhidrogén sűrűsége

mg/m3

S / d

A ciklusrész alatt megtett távolság

km

dNOX

A nitrogén-oxid sűrűsége

mg/m3

dT

Relatív légsűrűség a vizsgálati feltételek mellett

—

Δt

Kigurulási idő

s

Δtai

Az első közúti vizsgálat alatt mért kigurulási idő

s

Δtbi

A második közúti vizsgálat alatt mért kigurulási idő

s

ΔTE

A tehetetlenségi tömegre korrigált kigurulási idő

s

ΔtE

Kigurulási középidő a járműfékpadon a referenciasebességnél

s

ΔTi

Átlagos kigurulási idő megadott sebességnél

s

Δti

Kigurulási idő megfelelő sebességnél

s

ΔTj

Átlagos kigurulási idő megadott sebességnél

s

ΔTroad

Elérni kívánt kigurulási idő

s

Formula

Kigurulási középidő a járműfékpadon elnyeletés nélkül

s

Δv

Formula

km/h

e

A járműfékpad beállítási hibája

százalék

F

Menet-ellenállási erő

N

F*

Elérni kívánt menet-ellenállási erő

N

F*(v0)

Elérni kívánt menet-ellenállási erő járműfékpadon a referenciasebességnél

N

F*(vi)

Elérni kívánt menet-ellenállási erő járműfékpadon meghatározott sebességnél

N

f*0

Korrigált gördülési ellenállás normál környezeti feltétel esetében

N

f*2

A légellenállás korrigált együtthatója normál környezeti feltétel esetében

Formula

F*j

Elérni kívánt menet-ellenállási erő meghatározott sebességnél

N

f0

Gördülési ellenállás

N

f2

Légellenállási együttható

Formula

FE

A járműfékpadon beállított menet-ellenállási erő

N

FE(v0)

A járműfékpadon beállított menet-ellenállási erő a referenciasebességnél

N

FE(v2)

A járműfékpadon beállított menet-ellenállási erő meghatározott sebességnél

N

Ff

Teljes súrlódási veszteség

N

Ff(v0)

Teljes súrlódási veszteség a referenciasebességnél

N

Fj

Menet-ellenállási erő

N

Fj(v0)

Menet-ellenállási erő a referenciasebességnél

N

Fpau

Az erőelnyelési egység fékezési ereje

N

Fpau(v0)

Az erőelnyelési egység fékezési ereje a referenciasebességnél

N

Fpau(vj)

Az erőelnyelési egység fékezési ereje meghatározott sebességnél

N

FT

A menet-ellenállási táblázatból kapott menet-ellenállási erő

N

H

Abszolút páratartalom

mg/km

HCc

A hígított gázok-koncentrációja szénegyenértékben kifejezve, korrigálva a hígítólevegő szennyezettségének figyelembevételére

ppm

HCd

A hígítólevegő-minta szénegyenértékben kifejezett szénhidrogén-koncentrációja a B tasakban

ppm

HCe

A hígítólevegő-minta szénegyenértékben kifejezett szénhidrogén-koncentrációja az A tasakban

ppm

HCm

A vizsgálatrész alatt kibocsátott szénhidrogén tömege

mg/km

K0

A gördülési ellenállás hőmérsékleti korrekciós tényezője

—

Kh

A páratartalom korrekciós tényezője

—

L

A gáz-halmazállapotú kibocsátások határértékei

mg/km

m

Az L kategóriájú vizsgálati jármű tömege

kg

ma

Az L kategóriájú jármű tényleges tömege

kg

mfi

Lendkerék tehetetlenségi tömegegyenértéke

kg

mi

Tehetetlenségi tömegegyenérték

kg

mk

Üzemkész állapotú tömeg (L kategóriájú jármű)

kg

mr

Az összes kerék tehetetlenségi tömegegyenértéke

kg

mri

Tehetetlenségi tömegegyenérték valamennyi hátsó keréken és az L kategóriájú jármű kerekekkel forgó alkatrészein

kg

mref

Egy L kategóriájú jármű menetkész tömege és a vezető (75 kg-os) tömege

kg

mrf

Forgó tömeg az első keréken

kg

mrid

A vezető tömege

kg

n

Motor fordulatszám

min–1

n

A kibocsátásra vagy vizsgálatra vonatkozó adatok száma

—

N

A P szivattyú fordulatainak száma

—

ng

Előremeneti sebességfokozatok száma

—

nidle

Alapjárati fordulatszám

min–1

n_max_acc
  (1)

Gyorsítási fázisban az 1. sebességből a 2. sebességfokozatba kapcsolást kiváltó sebesség

min–1

n_max_acc
  (i)

Gyorsítási fázisokban az i. sebességből a i+1. sebességfokozatba kapcsolást kiváltó sebesség, i > 1

min–1

n_min_acc
  (i)

Legkisebb motorfordulatszám1. sebességfokozatban történő haladáshoz vagy lassításhoz

min–1

NOxc

A hígított gázok nitrogén-oxid-koncentrációja, korrigálva a hígítólevegő szennyezettségének figyelembevételére

ppm

NOxd

A hígítólevegő-minta nitrogén-oxid-koncentrációja a B tasakban

ppm

NOxe

A hígítólevegő-minta nitrogén-oxid-koncentrációja az A tasakban

ppm

NOxm

A vizsgálatrész alatt kibocsátott nitrogén-oxidok tömege

mg/km

P0

Normál környezeti nyomás

kPa

Pa

Környezeti / légköri nyomás

kPa

Pd

Telített vízgőznyomás a vizsgálati hőmérsékleten

kPa

Pi

Átlagos vákuum a vizsgálatrész alatt a P szivattyú szakaszában

kPa

Pn

Névleges motorteljesítmény

kW

PT

Környezeti nyomás középértéke a vizsgálat alatt

kPa

ρ0

Normál környezeti levegő relatív térfogati tömege

kg/m3

r(i)

Sebességváltó áttétel i sebességfokozatban

—

R

A szennyezőanyag-kibocsátás, szén-dioxid-kibocsátás vagy tüzelőanyag-fogyasztás végleges vizsgálati eredménye

mg/km,

g/km, 1/100 km

R1

A ciklus hidegindítás utáni 1. része esetében a szennyezőanyag-kibocsátás, szén-dioxid-kibocsátás vagy tüzelőanyag-fogyasztás vizsgálati eredménye

mg/km,

g/km, 1/100 km

R2

A ciklus melegindítás utáni 2. része esetében a szennyezőanyag-kibocsátás, szén-dioxid-kibocsátás vagy tüzelőanyag-fogyasztás vizsgálati eredménye

mg/km,

g/km, 1/100 km

R3

A ciklus melegindítás utáni 1. része esetében a szennyezőanyag-kibocsátás, szén-dioxid-kibocsátás vagy tüzelőanyag-fogyasztás vizsgálati eredménye

mg/km,

g/km, 1/100 km

Ri1

Az első I. típusú vizsgálat szennyezőanyag-kibocsátási eredményei

mg/km

Ri2

A második I. típusú vizsgálat szennyezőanyag-kibocsátási eredményei

mg/km

Ri3

A harmadik I. típusú vizsgálat szennyezőanyag-kibocsátási eredményei

mg/km

s

Névleges motorfordulatszám

min–1

TC

Hűtőfolyadék hőmérséklete

K

TO

A motorolaj hőmérséklete

K

TP

A gyújtógyertya tömítésének/tömítőgyűrűjének hőmérséklete

K

T0

Normál környezeti hőmérséklet

K

Tp

A vizsgálatrész alatt a hígított gázok P szivattyú beszívócsonkjában mért hőmérséklete

K

TT

Környezeti hőmérséklet középértéke a vizsgálat alatt

K

U

páratartalom

százalék

v

Meghatározott sebesség

V.

A hígított gáz teljes mennyisége

m3

vmax

A vizsgálati jármű legnagyobb tervezési sebessége (L kategóriájú jármű)

km/h

v0

A jármű referenciasebessége

km/h

V0

A P szivattyú által egy fordulat alatt szállított gáz térfogata

m3/ford.

v1

Járműsebesség a kigurulási idő mérésének megkezdésekor

km/h

v2

Járműsebesség a kigurulási idő mérésének végén

km/h

vi

A kigurulási idő méréséhez meghatározott járműsebesség

km/h

w1

A ciklus hidegindításos 1. részének súlyozási tényezője

—

w1hot

A ciklus melegindításos 1. részének súlyozási tényezője

—

w2

A ciklus melegindításos 2. részének súlyozási tényezője

—

w3

A ciklus melegindításos 3. részének súlyozási tényezője

—

2. függelék

Referencia-tüzelőanyagok

1.   A referencia-tüzelőanyagok meghatározása járművek környezetvédelmi vizsgálatokon, különösen kipufogógáz- és párolgási kibocsátások tekintetében történő vizsgálatához

| 1.1. | A következő táblázatok sorolják fel a környezeti teljesítmény vizsgálatához használandó folyékony referencia-tüzelőanyagok technikai adatait E függelék tüzelőanyagokra vonatkozó előírásai megfelelnek a 83. sz. ENSZ-EGB-előírás 4. felülvizsgált változata 10. mellékletében a referencia-tüzelőanyagokra vonatkozó előírásoknak.










  Típus: Benzin (E5) |
| --- | --- |
| Paraméter | Mértékegység | Határértékek (1) | Vizsgálati módszer |
| Legkisebb | Legnagyobb |
| Kísérleti oktánszám (RON) | | 95,0 | — | EN 25164 / prEN ISO 5164 |
| Motoroktánszám (MON) | | 85,0 | — | EN 25163 / prEN ISO 5163 |
| Sűrűség 15 °C-on | kg/m3 | 743 | 756 | EN ISO 3675 / EN ISO 12185 |
| Gőznyomás | kPa | 56,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Víztartalom | térf. % | | 0,015 | ASTM E 1064 |
| Desztilláció: | | | | |
| — | Párolgás 70 °C-on |

1.1.

A következő táblázatok sorolják fel a környezeti teljesítmény vizsgálatához használandó folyékony referencia-tüzelőanyagok technikai adatait E függelék tüzelőanyagokra vonatkozó előírásai megfelelnek a 83. sz. ENSZ-EGB-előírás 4. felülvizsgált változata 10. mellékletében a referencia-tüzelőanyagokra vonatkozó előírásoknak.

Típus: Benzin (E5)

Paraméter

Mértékegység

Határértékek (1)

Vizsgálati módszer

Legkisebb

Legnagyobb

Kísérleti oktánszám (RON)

95,0

—

EN 25164 / prEN ISO 5164

Motoroktánszám (MON)

85,0

—

EN 25163 / prEN ISO 5163

Sűrűség 15 °C-on

kg/m3

743

756

EN ISO 3675 / EN ISO 12185

Gőznyomás

kPa

56,0

60,0

EN ISO 13016-1 (DVPE)

Víztartalom

térf. %

0,015

ASTM E 1064

Desztilláció:

—

Párolgás 70 °C-on

térf. %

24,0

44,0

EN ISO 3405

| — | Párolgás 100 °C-on |
| --- | --- |

—

Párolgás 100 °C-on

térf. %

48,0

60,0

EN ISO 3405

| — | Párolgás 150 °C-on |
| --- | --- |

—

Párolgás 150 °C-on

térf. %

82,0

90,0

EN ISO 3405

| — | Végforráspont |
| --- | --- |

—

Végforráspont

°C

190

210

EN ISO 3405

Maradék

térf. %

—

2,0

EN ISO 3405

Szénhidrogén-elemzés:

| — | Olefinek |
| --- | --- |

—

Olefinek

térf. %

3,0

13,0

ASTM D 1319

| — | Aromásak |
| --- | --- |

—

Aromásak

térf. %

29,0

35,0

ASTM D 1319

| — | Benzol |
| --- | --- |

—

Benzol

térf. %

—

1,0

EN 12177

| — | Telített szénhidrogének |
| --- | --- |

—

Telített szénhidrogének

térf. %

Jelentés

ASTM 1319

Szén–hidrogén arány

Jelentés

Szén–oxigén arány

Jelentés

Indukciós periódus (2)

perc

480

—

EN ISO 7536

Oxigéntartalom (4)

tömeg%

Jelentés

EN 1601

Gyantamaradvány

mg/ml

—

0,04

EN ISO 6246

Kéntartalom (3)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846 / EN ISO 20884

Rézszalag-korrózió

—

1. osztály

EN ISO 2160

Ólomtartalom

mg/l

—

5

EN 237

Foszfortartalom

mg/l

—

1,3

ASTM D 3231

Etanol (5)

térf. %

4,7

5,3

EN 1601 / EN 13132

| Típus: Etanol (E85) |
| --- |
| Paraméter | Mértékegység | Határértékek (6) | Vizsgálati módszer (7) |
| Legkisebb | Legnagyobb |
| Kísérleti oktánszám (RON) | | 95,0 | — | EN ISO 5164 |
| Motoroktánszám (MON) | | 85,0 | — | EN ISO 5163 |
| Sűrűség 15 °C-on | kg/m3 | Jelentés | ISO 3675 |
| Gőznyomás | kPa | 40,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Kéntartalom (8)
   (9) | mg/kg | — | 10 | EN ISO 20846
  EN ISO 20884 |
| Oxidációs stabilitás | perc | 360 | | EN ISO 7536 |
| Gyantamaradvány (oldószerrel kimosva) | mg/(100 ml) | — | 5 | EN ISO 6246 |
| Megjelenés
  Ezt környezeti hőmérsékleten, illetve 15 °C hőmérsékleten kell meghatározni (amelyik magasabb). | | Tiszta, átlátszó, lebegő vagy lecsapódott szennyeződésektől szemmel láthatóan mentes | Szemrevételezés |
| Etanol és nagyobb szénatomszámú alkoholok (12) | térf. % | 83 | 85 | EN 1601
  EN 13132
  EN 14517 |
| Nagyobb szénatomszámú alkoholok (C3–C8) | térf. % | — | 2,0 | |
| Metanol | térf. % | | 0,5 | |
| Benzin (10) | térf. % | Kiegyenlítés | EN 228 |
| Foszfor | mg/l | 0,3 (11) | ASTM D 3231 |
| Víztartalom | térf. % | | 0,3 | ASTM E 1064 |
| Szervetlen kloridok | mg/l | | 1 | ISO 6227 |
| pHe | | 6,5 | 9,0 | ASTM D 6423 |
| Rézszalag-korrózió(3 óra 50 °C-on) | Fokozat | 1. osztály | | EN ISO 2160 |
| Savasság (ecetsavban kifejezve CH3COOH) | % m/m(mg/l) | — | 0,005
  (40) | ASTM D 1613 |
| Szén–hidrogén arány | | Jelentés | |
| Szén–oxigén arány | | Jelentés | |

Típus: Etanol (E85)

Paraméter

Mértékegység

Határértékek (6)

Vizsgálati módszer (7)

Legkisebb

Legnagyobb

Kísérleti oktánszám (RON)

95,0

—

EN ISO 5164

Motoroktánszám (MON)

85,0

—

EN ISO 5163

Sűrűség 15 °C-on

kg/m3

Jelentés

ISO 3675

Gőznyomás

kPa

40,0

60,0

EN ISO 13016-1 (DVPE)

Kéntartalom (8)
   (9)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Oxidációs stabilitás

perc

360

EN ISO 7536

Gyantamaradvány (oldószerrel kimosva)

mg/(100 ml)

—

5

EN ISO 6246

Megjelenés

Ezt környezeti hőmérsékleten, illetve 15 °C hőmérsékleten kell meghatározni (amelyik magasabb).

Tiszta, átlátszó, lebegő vagy lecsapódott szennyeződésektől szemmel láthatóan mentes

Szemrevételezés

Etanol és nagyobb szénatomszámú alkoholok (12)

térf. %

83

85

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Nagyobb szénatomszámú alkoholok (C3–C8)

térf. %

—

2,0

Metanol

térf. %

0,5

Benzin (10)

térf. %

Kiegyenlítés

EN 228

Foszfor

mg/l

0,3 (11)

ASTM D 3231

Víztartalom

térf. %

0,3

ASTM E 1064

Szervetlen kloridok

mg/l

1

ISO 6227

pHe

6,5

9,0

ASTM D 6423

Rézszalag-korrózió(3 óra 50 °C-on)

Fokozat

1. osztály

EN ISO 2160

Savasság (ecetsavban kifejezve CH3COOH)

% m/m(mg/l)

—

0,005

(40)

ASTM D 1613

Szén–hidrogén arány

Jelentés

Szén–oxigén arány

Jelentés

| Típus: Dízel tüzelőanyag (B5) |
| --- |
| Paraméter | Mértékegység | Határértékek (13) | Vizsgálati módszer |
| Legkisebb | Legnagyobb |
| Cetánszám (14) | | 52,0 | 54,0 | EN ISO 5165 |
| Sűrűség 15 °C-on | kg/m3 | 833 | 837 | EN ISO 3675 |
| Desztilláció: | | | | |
| — | 50 % pont |

Típus: Dízel tüzelőanyag (B5)

Paraméter

Mértékegység

Határértékek (13)

Vizsgálati módszer

Legkisebb

Legnagyobb

Cetánszám (14)

52,0

54,0

EN ISO 5165

Sűrűség 15 °C-on

kg/m3

833

837

EN ISO 3675

Desztilláció:

—

50 % pont

°C

245

—

EN ISO 3405

| — | 95 % pont |
| --- | --- |

—

95 % pont

°C

345

350

EN ISO 3405

| — | Végforrpont |
| --- | --- |

—

Végforrpont

°C

—

370

EN ISO 3405

Lobbanáspont

°C

55

—

EN 22719

CFPP (hidegszűrhetőségi határhőmérséklet)

°C

—

–5

EN 116

Viszkozitás 40 °C-on

mm2/s

2,3

3,3

EN ISO 3104

Többgyűrűs aromás szénhidrogének

tömeg%

2,0

6,0

EN 12916

Kéntartalom (15)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846 / EN ISO 20884

Rézszalag-korrózió

—

1. osztály

EN ISO 2160

Conradson-szám (kokszmaradék) (10 % DR)

tömeg%

—

0,2

EN ISO 10370

Hamutartalom

tömeg%

—

0,01

EN ISO 6245

Víztartalom

tömeg%

—

0,02

EN ISO 12937

Semlegesítési szám (erőssavszám)

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Oxidációs stabilitás (16)

mg/ml

—

0,025

EN ISO 12205

Kenőképesség (HFRR kopási bemaródás átmérője 60 °C-on

μm

—

400

EN ISO 12156

Oxidációs stabilitás 110 °C-on (16)
   (18)

óra

20,0

EN 14112

Zsírsav-metil-észter (FAME) (17)

térf. %

4,5

5,5

EN 14078

| Típus: propán-bután gáz |
| --- |
| Paraméter | Mértékegység | „A” tüzelőanyag | „B” tüzelőanyag | Vizsgálati módszer |
| Összetétel: | | | | ISO 7941 |
| C3-tartalom | térfogat % | 30 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4-tartalom | térfogat % | Kiegyenlítés (19) | Kiegyenlítés (20) | |
| < C3, > C4 | térfogat % | max. 2 | max. 2 | |
| Olefinek | térfogat % | max. 12 | max. 15 | |
| Lepárlási maradék | mg/kg | max. 50 | max. 50 | ISO 13757 vagy EN 15470 |
| Víz 0 °C | | Nincs | Nincs | EN 15469 |
| Összes kéntartalom | mg/kg | max. 50 | max. 50 | EN 24260 vagy
  ASTM 6667 |
| Hidrogén-szulfid | | Nincs | Nincs | ISO 8819 |
| Rézszalag-korrózió | fokozat | 1. osztály | 1. osztály | ISO 6251 (20) |
| Szag | | Jellegzetes | Jellegzetes | |
| Motoroktánszám | | min. 89 | min. 89 | EN 589 B. melléklet |

Típus: propán-bután gáz

Paraméter

Mértékegység

„A” tüzelőanyag

„B” tüzelőanyag

Vizsgálati módszer

Összetétel:

ISO 7941

C3-tartalom

térfogat %

30 ± 2

85 ± 2

C4-tartalom

térfogat %

Kiegyenlítés (19)

Kiegyenlítés (20)

< C3, > C4

térfogat %

max. 2

max. 2

Olefinek

térfogat %

max. 12

max. 15

Lepárlási maradék

mg/kg

max. 50

max. 50

ISO 13757 vagy EN 15470

Víz 0 °C

Nincs

Nincs

EN 15469

Összes kéntartalom

mg/kg

max. 50

max. 50

EN 24260 vagy

ASTM 6667

Hidrogén-szulfid

Nincs

Nincs

ISO 8819

Rézszalag-korrózió

fokozat

1. osztály

1. osztály

ISO 6251 (20)

Szag

Jellegzetes

Jellegzetes

Motoroktánszám

min. 89

min. 89

EN 589 B. melléklet

| Típus: Földgáz/biometán
   (21) |
| --- |
| Paraméter | Mértékegység | Határértékek (23) | Vizsgálati módszer |
| Legkisebb | Legnagyobb |
| Referencia-tüzelőanyag G20 |
| Metán | mol% | 100 | 99 | 100 |
| Kiegyenlítés (22) | mol % | — | — | 1 |
| N2 | mol % | | | |
| Kéntartalom (22) | mg/m3 | — | — | 10 |
| Wobbe-index (24) (nettó) | MJ/m3 | 48,2 | 47,2 | 49,2 |
| Referencia-tüzelőanyag G25 |
| Metán | mol % | 86 | 84 | 88 |
| Kiegyenlítés (22) | mol % | — | — | 1 |
| N2 | mol % | 14 | 12 | 16 |
| Kéntartalom (23) | mg/m3 | — | — | 10 |
| Wobbe-index (nettó) (24) | MJ/m3 | 39,4 | 38,2 | 40,6 |

Típus: Földgáz/biometán
   (21)

Paraméter

Mértékegység

Határértékek (23)

Vizsgálati módszer

Legkisebb

Legnagyobb

Referencia-tüzelőanyag G20

Metán

mol%

100

99

100

Kiegyenlítés (22)

mol %

—

—

1

N2

mol %

Kéntartalom (22)

mg/m3

—

—

10

Wobbe-index (24) (nettó)

MJ/m3

48,2

47,2

49,2

Referencia-tüzelőanyag G25

Metán

mol %

86

84

88

Kiegyenlítés (22)

mol %

—

—

1

N2

mol %

14

12

16

Kéntartalom (23)

mg/m3

—

—

10

Wobbe-index (nettó) (24)

MJ/m3

39,4

38,2

40,6

| Típus: Hidrogén belső égésű motorokhoz |
| --- |
| Paraméter | Mértékegység | Határértékek | Vizsgálati módszer |
| Legkisebb | Legnagyobb |
| Hidrogén tisztasága | mol% | 98 | 100 | ISO 14687 |
| Összes szénhidrogén | μmol/mol | 0 | 100 | ISO 14687 |
| Víz (25) | μmol/mol | 0 | (26) | ISO 14687 |
| Oxigén | μmol/mol | 0 | (26) | ISO 14687 |
| Argon | μmol/mol | 0 | (26) | ISO 14687 |
| Nitrogén | μmol/mol | 0 | (26) | ISO 14687 |
| CO | μmol/mol | 0 | 1 | ISO 14687 |
| Kén | μmol/mol | 0 | 2 | ISO 14687 |
| Állandó részecskék (27) | | | | ISO 14687 |

Típus: Hidrogén belső égésű motorokhoz

Paraméter

Mértékegység

Határértékek

Vizsgálati módszer

Legkisebb

Legnagyobb

Hidrogén tisztasága

mol%

98

100

ISO 14687

Összes szénhidrogén

μmol/mol

0

100

ISO 14687

Víz (25)

μmol/mol

0

(26)

ISO 14687

Oxigén

μmol/mol

0

(26)

ISO 14687

Argon

μmol/mol

0

(26)

ISO 14687

Nitrogén

μmol/mol

0

(26)

ISO 14687

CO

μmol/mol

0

1

ISO 14687

Kén

μmol/mol

0

2

ISO 14687

Állandó részecskék (27)

ISO 14687

| Típus: Hidrogén a hidrogéncellás járművek számára |
| --- |
| Paraméter | Mértékegység | Határértékek | Vizsgálati módszer |
| Legkisebb | Legnagyobb |
| Hidrogén tüzelőanyag (28) | mol% | 99,99 | 100 | ISO 14687-2 |
| Összes gáz (29) | μmol/mol | 0 | 100 | |
| Összes szénhidrogén | μmol/mol | 0 | 2 | ISO 14687-2 |
| Víz | μmol/mol | 0 | 5 | ISO 14687-2 |
| Oxigén | μmol/mol | 0 | 5 | ISO 14687-2 |
| Hélium (He), nitrogén (N2), argon (Ar) | μmol/mol | 0 | 100 | ISO 14687-2 |
| CO2 | μmol/mol | 0 | 2 | ISO 14687-2 |
| CO | μmol/mol | 0 | 0,2 | ISO 14687-2 |
| Összes kénvegyület | μmol/mol | 0 | 0,004 | ISO 14687-2 |
| Formaldehid (HCHO) | μmol/mol | 0 | 0,01 | ISO 14687-2 |
| Hangyasav (HCOOH) | μmol/mol | 0 | 0,2 | ISO 14687-2 |
| Ammónia (NH3) | μmol/mol | 0 | 0,1 | ISO 14687-2 |
| Összes halogénszármazék vegyület | μmol/mol | 0 | 0,05 | ISO 14687-2 |
| Részecskeméret | μm | 0 | 10 | ISO 14687-2 |
| Részecskekoncentráció | μg/l | 0 | 1 | ISO 14687-2 |

Típus: Hidrogén a hidrogéncellás járművek számára

Paraméter

Mértékegység

Határértékek

Vizsgálati módszer

Legkisebb

Legnagyobb

Hidrogén tüzelőanyag (28)

mol%

99,99

100

ISO 14687-2

Összes gáz (29)

μmol/mol

0

100

Összes szénhidrogén

μmol/mol

0

2

ISO 14687-2

Víz

μmol/mol

0

5

ISO 14687-2

Oxigén

μmol/mol

0

5

ISO 14687-2

Hélium (He), nitrogén (N2), argon (Ar)

μmol/mol

0

100

ISO 14687-2

CO2

μmol/mol

0

2

ISO 14687-2

CO

μmol/mol

0

0,2

ISO 14687-2

Összes kénvegyület

μmol/mol

0

0,004

ISO 14687-2

Formaldehid (HCHO)

μmol/mol

0

0,01

ISO 14687-2

Hangyasav (HCOOH)

μmol/mol

0

0,2

ISO 14687-2

Ammónia (NH3)

μmol/mol

0

0,1

ISO 14687-2

Összes halogénszármazék vegyület

μmol/mol

0

0,05

ISO 14687-2

Részecskeméret

μm

0

10

ISO 14687-2

Részecskekoncentráció

μg/l

0

1

ISO 14687-2

---

(1)  A műszaki előírásokban szereplő értékek „valódi értékek”. A határértékek megállapításánál az „Olajtermékek – Pontossági adatok meghatározása és alkalmazása a vizsgálati módszerek viszonylatában” című ISO 4259:2006 szabvány feltételeit alkalmazzák, és a legkisebb érték meghatározásához a nulla érték feletti 2R legkisebb különbséget, a felső és alsó határérték meghatározásához pedig a 4R (R = reprodukálhatóság) legkisebb különbséget veszik figyelembe.

E statisztikai okokból szükséges megoldástól függetlenül a tüzelőanyag gyártójának a nulla értékre kell törekednie, ha a megadott legnagyobb érték 2R, és az átlagértékre, ha felső és alsó határértékek vannak megadva. Ha nem egyértelmű, hogy egy tüzelőanyag megfelel-e a műszaki előírásoknak, akkor az ISO 4259:2006 szabvány előírásait kell alkalmazni.

(2)  A tüzelőanyag tartalmazhat rendes körülmények között a finomítókban a benzin stabilizálására használt antioxidánsokat és fémdezaktivátorokat, de detergens / diszpergáló adalékokat és oldó olajokat tilos hozzáadni.

(3)  Az I. típusú vizsgálathoz használt tüzelőanyag tényleges kéntartalmát kell megadni.

(4)  Az EN 15376 szabvány műszaki előírásainak megfelelő etanol az egyetlen olyan oxigéntartalmú vegyület, amelyet kifejezetten hozzá szabad adni a referencia-tüzelőanyaghoz.

(5)  Ehhez a referencia-tüzelőanyaghoz tilos szándékosan olyan vegyületeket adni, amelyek foszfort, vasat, mangánt vagy ólmot tartalmaznak.

(6)  A műszaki előírásokban szereplő értékek „valódi értékek”. A határértékek megállapításánál az „Olajtermékek – Pontossági adatok meghatározása és alkalmazása a vizsgálati módszerek viszonylatában” című ISO 4259:2006 szabvány feltételeit alkalmazzák, és a legkisebb érték meghatározásához a nulla érték feletti 2R legkisebb különbséget, a felső és alsó határérték meghatározásához pedig a 4R (R = reprodukálhatóság) legkisebb különbséget veszik figyelembe.

E statisztikai okokból szükséges megoldástól függetlenül a tüzelőanyag gyártójának a nulla értékre kell törekednie, ha a megadott legnagyobb érték 2R, és az átlagértékre, ha felső és alsó határértékek vannak megadva. Ha nem egyértelmű, hogy egy tüzelőanyag megfelel-e a műszaki előírásoknak, akkor az ISO 4259:2006 szabvány előírásait kell alkalmazni.

(7)  Vita esetén a vita rendezésére és az eredményeknek a mérési módszer pontossága alapján való értelmezésére az EN ISO 4259:2006 szabványban leírt eljárások alkalmazandók.

(8)  A kéntartalmat illető nemzeti viták esetén az EN 228 szabvány nemzeti mellékletében szereplő hivatkozáshoz hasonlóan az EN ISO 20846:2011 szabványt vagy az EN ISO 20884:2011 szabványt kell alkalmazni.

(9)  Az I. típusú vizsgálathoz használt tüzelőanyag tényleges kéntartalmát kell megadni.

(10)  Az ólmozatlan benzin részaránya úgy határozható meg, hogy a 100-ból levonjuk a víz, az alkoholok százalékos részarányának összegét.

(11)  Ehhez a referencia-tüzelőanyaghoz tilos szándékosan olyan vegyületeket adni, amelyek foszfort, vasat, mangánt vagy ólmot tartalmaznak.

(12)  Az EN 15376 szabvány műszaki előírásainak megfelelő etanol az egyetlen olyan oxigéntartalmú vegyület, amelyet kifejezetten hozzá szabad adni a referencia-tüzelőanyaghoz.

(13)  A műszaki előírásokban szereplő értékek „valódi értékek”. A határértékek megállapításánál az „Olajtermékek – Pontossági adatok meghatározása és alkalmazása a vizsgálati módszerek viszonylatában” című ISO 4259:2006 szabvány feltételeit alkalmazzák, és a legkisebb érték meghatározásához a nulla érték feletti 2R legkisebb különbséget, a felső és alsó határérték meghatározásához pedig a 4R (R = reprodukálhatóság) legkisebb különbséget veszik figyelembe.

E statisztikai okokból szükséges megoldástól függetlenül a tüzelőanyag gyártójának a nulla értékre kell törekednie, ha a megadott legnagyobb érték 2R, és az átlagértékre, ha felső és alsó határértékek vannak megadva. Ha nem egyértelmű, hogy egy tüzelőanyag megfelel-e a műszaki előírásoknak, akkor az ISO 4259:2006 szabvány előírásait kell alkalmazni.

(14)  A cetánszám tartománya nincs összhangban azzal a követelménnyel, hogy a tartomány legalább 4R legyen. A tüzelőanyag szállítója és felhasználója közötti viták rendezése érdekében használhatók az ISO 4259:2006 szabvány előírásai, feltéve, hogy egyszeri mérések helyett inkább annyi ismételt mérést végeznek, amennyi elegendő a szükséges pontosság eléréséhez.

(15)  Az I. típusú vizsgálathoz használt tüzelőanyag tényleges kéntartalmát kell megadni.

(16)  Az eltarthatóság ellenőrzött oxidációs stabilitás mellett is valószínűleg korlátozott. A tárolási körülményekről és az eltarthatóságról ki kell kérni a szállító véleményét.

(17)  A zsírsav-metil-észter (FAME) részarányának meg kell felelnie az EN 14214 szabvány műszaki előírásának.

(18)  Az oxidációs stabilitás igazolható az EN ISO 12205:1995 vagy EN 14112:1996 szabvány szerint. Ezt a követelményt az oxidatív stabilitási teljesítmény és vizsgálati határértékek CEN/TC19 értékelése alapján felül kell vizsgálni.

(19)  A kiegyenlítés az alábbi módon értendő: Formula.

(20)  Előfordulhat, hogy ez a módszer nem határozza meg pontosan a korrodáló anyagok jelenlétét, ha a minta korróziógátló vagy más olyan vegyületeket tartalmaz, amelyek csökkentik a minta rézszalagra gyakorolt korrodáló hatását. Ezért az ilyen vegyületeknek kizárólag a vizsgálati módszer befolyásolása céljából történő felhasználása tilos.

(21)  „Bio-tüzelőanyag” biomasszából készült, közlekedéshez használt folyékony vagy gáz-halmazállapotú tüzelőanyag.

(22)  Inert gázok (nem N2) + C2 + C2+.

(23)  Az értéket 293,2 K (20 °C) hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson kell meghatározni.

(24)  Az értéket 273,2 K (0 °C) hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson kell meghatározni.

(25)  Nem szabad kicsapatni.

(26)  Víz, oxigén, nitrogén és argon együtt: 1 900 μmol/mol.

(27)  A hidrogénben nem lehet por, homok, szennyeződés, gyanta, olajok vagy más anyagok olyan mennyiségben, amely képes a tüzelőanyaggal feltöltött jármű (motor) tüzelőanyag-adagoló rendszerének megrongálására.

(28)  A hidrogén tüzelőanyag-indexét a táblázatban megadott mol %-ban kifejezett nem hidrogén összes gáz-halmazállapotú anyag 100 mol %-ból való kivonása adja. Kisebb, mint az összes nem hidrogén alkotóelem táblázatban megadott, megengedett felső határértékének összege.

(29)  Az összes gázok értéke a táblázatban felsorolt összes nem hidrogén alkotóelem értékének összege, a részecskék kivételével.

3. függelék

Járműfékpad-rendszer

1.   Meghatározás

1.1.   Általános követelmények

| 1.1.1. | A járműfékpadnak képesnek kell lennie az alábbi jellemzők egyikével bíró útterhelés szimulálására:






  a) | állandó terhelési görbéjű járműfékpad, azaz olyan járműfékpad, amelynek fizikai jellemzői állandó terhelési görbeformát adnak; |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

A járműfékpadnak képesnek kell lennie az alábbi jellemzők egyikével bíró útterhelés szimulálására:

a)

állandó terhelési görbéjű járműfékpad, azaz olyan járműfékpad, amelynek fizikai jellemzői állandó terhelési görbeformát adnak;

| b) | állítható terhelési görbéjű járműfékpad: azaz legalább két, a terhelési görbe alakjának formálása céljából állítható útterhelési paraméterrel rendelkező járműfékpad. |
| --- | --- |

b)

állítható terhelési görbéjű járműfékpad: azaz legalább két, a terhelési görbe alakjának formálása céljából állítható útterhelési paraméterrel rendelkező járműfékpad.

| 1.1.2. | Elektromos tehetetlenségi szimulációval felszerelt járműfékpad esetében igazolni kell, hogy egyenértékű a mechanikus tehetetlenségi szimulációs rendszerekkel. Az egyenértékűség igazolásának eszközeit a 4. pont ismerteti. |
| --- | --- |

1.1.2.

Elektromos tehetetlenségi szimulációval felszerelt járműfékpad esetében igazolni kell, hogy egyenértékű a mechanikus tehetetlenségi szimulációs rendszerekkel. Az egyenértékűség igazolásának eszközeit a 4. pont ismerteti.

| 1.1.3. | Amennyiben az úton történő haladás teljes ellenállása nem reprodukálható a járműfékpadon 10 km/h és 120 km/h sebesség között, ajánlott az 1.2. pontban meghatározott jellemzőkkel rendelkező járműfékpad használata. |
| --- | --- |

1.1.3.

Amennyiben az úton történő haladás teljes ellenállása nem reprodukálható a járműfékpadon 10 km/h és 120 km/h sebesség között, ajánlott az 1.2. pontban meghatározott jellemzőkkel rendelkező járműfékpad használata.

| 1.1.3.1. | A fék és a járműfékpad (belső súrlódási hatások) által elnyelt terhelés 0 és 120 km/h között:

  Ap3-1. egyenlet:


  (negatív nem lehet)
  ahol:







  F | = | a járműfékpad által elnyelt teljes terhelés (N); |
| --- | --- | --- | --- |
| a | = | a gördülési ellenállással egyenértékű érték (N); |
| b | = | a légellenállási együtthatóval egyenértékű érték (N/(km/h)2); |
| v | = | a jármű sebessége (km/h; |
| F80 | = | terhelés 80 km/h-nál (N). A 80 km/h elérésére nem képes járműveknél ehelyett azt a terhelést kell meghatározni, amely a 8. függelék Ap8-1. táblázatában megadott vj jármű-referenciasebességnél lép fel. |

1.1.3.1.

A fék és a járműfékpad (belső súrlódási hatások) által elnyelt terhelés 0 és 120 km/h között:

Ap3-1. egyenlet:

Formula (negatív nem lehet)

ahol:

F

=

a járműfékpad által elnyelt teljes terhelés (N);

a

=

a gördülési ellenállással egyenértékű érték (N);

b

=

a légellenállási együtthatóval egyenértékű érték (N/(km/h)2);

v

=

a jármű sebessége (km/h;

F80

=

terhelés 80 km/h-nál (N). A 80 km/h elérésére nem képes járműveknél ehelyett azt a terhelést kell meghatározni, amely a 8. függelék Ap8-1. táblázatában megadott vj jármű-referenciasebességnél lép fel.

1.2.   Külön követelmények

| 1.2.1. | Az idő múlása a járműfékpad beállításait nem befolyásolja. A járműfékpad nem kelthet a járműben olyan érzékelhető rezgést, amely a jármű normál működését ronthatja. |
| --- | --- |

1.2.1.

Az idő múlása a járműfékpad beállításait nem befolyásolja. A járműfékpad nem kelthet a járműben olyan érzékelhető rezgést, amely a jármű normál működését ronthatja.

| 1.2.2. | A járműfékpadnak lehet egy görgője, vagy két első kerékkel rendelkező háromkerekű járművek és négykerekű motorkerékpárok esetében két görgője. Ilyen esetekben az elülső görgőnek kell közvetlenül vagy közvetetten hajtania a tehetetlenségi tömeget és az erőelnyelési eszközt. |
| --- | --- |

1.2.2.

A járműfékpadnak lehet egy görgője, vagy két első kerékkel rendelkező háromkerekű járművek és négykerekű motorkerékpárok esetében két görgője. Ilyen esetekben az elülső görgőnek kell közvetlenül vagy közvetetten hajtania a tehetetlenségi tömeget és az erőelnyelési eszközt.

| 1.2.3. | A megadott terhelés mérésének és leolvasásának ± 5 százalékos pontossággal kell lehetségesnek lennie. |
| --- | --- |

1.2.3.

A megadott terhelés mérésének és leolvasásának ± 5 százalékos pontossággal kell lehetségesnek lennie.

| 1.2.4. | Az állandó terhelési görbéjű járműfékpad esetében a terhelés 80 km/h-nál történő beállítása, vagy a 80 km/h elérésére nem képes járművek esetében az 1.1.3.1. pontban említett referencia járműsebességeknél (30 km/h és 15 km/h) történő beállítása pontosságának ± 5 százaléknak kell lennie. Az állítható terhelési görbéjű járműfékpad esetében a járműfékpad terhelésének az út terhelésére való beállítása pontosságának ± 5 százaléknak kell lennie a 20 km/h-nál nagyobb járműsebességek, és ± 10 százaléknak a legfeljebb 20 km/h járműsebességek esetében. E járműsebesség alatt a járműfékpad elnyelésének pozitívnak kell lennie. |
| --- | --- |

1.2.4.

Az állandó terhelési görbéjű járműfékpad esetében a terhelés 80 km/h-nál történő beállítása, vagy a 80 km/h elérésére nem képes járművek esetében az 1.1.3.1. pontban említett referencia járműsebességeknél (30 km/h és 15 km/h) történő beállítása pontosságának ± 5 százaléknak kell lennie. Az állítható terhelési görbéjű járműfékpad esetében a járműfékpad terhelésének az út terhelésére való beállítása pontosságának ± 5 százaléknak kell lennie a 20 km/h-nál nagyobb járműsebességek, és ± 10 százaléknak a legfeljebb 20 km/h járműsebességek esetében. E járműsebesség alatt a járműfékpad elnyelésének pozitívnak kell lennie.

| 1.2.5. | A forgó alkatrészek teljes tehetetlenségének (ideértve adott esetben a szimulált tehetetlenséget) ismertnek kell lennie, és annak a vizsgálat tehetetlenségi osztályán ± 10 kg-mal belül kell lennie. |
| --- | --- |

1.2.5.

A forgó alkatrészek teljes tehetetlenségének (ideértve adott esetben a szimulált tehetetlenséget) ismertnek kell lennie, és annak a vizsgálat tehetetlenségi osztályán ± 10 kg-mal belül kell lennie.

| 1.2.6. | A jármű sebességét a görgő (kétgörgős járműfékpad esetében az elülső görgő) forgási sebességével kell mérni. A jármű sebességét 10 km/h járműsebesség felett ± 1 km/h-s pontossággal kell mérni. A jármű által ténylegesen megtett távolságot a görgő (kétgörgős járműfékpad esetében az elülső görgő) forgási elmozdulásával kell mérni. |
| --- | --- |

1.2.6.

A jármű sebességét a görgő (kétgörgős járműfékpad esetében az elülső görgő) forgási sebességével kell mérni. A jármű sebességét 10 km/h járműsebesség felett ± 1 km/h-s pontossággal kell mérni. A jármű által ténylegesen megtett távolságot a görgő (kétgörgős járműfékpad esetében az elülső görgő) forgási elmozdulásával kell mérni.

2.   A járműfékpad kalibrálási eljárása

2.1.   Bevezetés

Ez a szakasz ismerteti a járműfékpad fékje által elnyelt terhelés meghatározására szolgáló módszert. Az elnyelt terhelés a súrlódási hatások által elnyelt terhelésből és az erőelnyelő eszköz által elnyelt terhelésből adódik. A próbapadot a próbasebességek feletti tartományban kell működtetni. Ekkor a próbapad hajtásához használt berendezést le kell kapcsolni a próbapadról, és a meghajtó görgő fordulatszáma csökken. A görgők mozgási energiáját a próbapad teljesítmény-elnyelő egysége és a súrlódási hatások emésztik fel. Ez a módszer nem veszi figyelembe a görgők belső súrlódási hatásait, amelyeket a járművel megterhelt vagy anélküli görgők okoznak. A hátsó görgő súrlódási hatását figyelmen kívül kell hagyni, amikor az üres.

2.2.   A terhelésjelző kalibrálása 80 km/h sebességen, vagy a 80 km/h sebesség elérésére nem képes járművek esetében az 1.1.3.1. pontban említett terhelésjelző kalibrálása.

A következő eljárást kell használni a terhelésjelzőnek 80 km/h-nál, vagy a 80 km/h-s sebesség elérésére nem képes járművek esetében az 1.1.3.1. pontban említett megfelelő terhelésjelzőnek az elnyelt terhelés függvényében történő kalibrálása céljából (lásd még az Ap3-1. ábrát is):

2.2.1.   Meg kell mérni a görgő fordulatszámát, ha még nem mérték meg. Ötödik kereket, fordulatszámlálót vagy más módszert is lehet használni.

2.2.2.   A járműfékpadot a jármű fékpadon való elhelyezésével vagy valamilyen más módszerrel be kell indítani.

2.2.3.   Az alkalmazandó tehetetlenségi osztályhoz lendkerekes vagy bármely más tehetetlenségi szimulációs rendszert kell használni.

Ap3-1. ábra

A járműfékpad által elnyelt teljesítmény

Image

Jelmagyarázat:

| | | |
| --- | --- | --- |

Formula

Formula

Formula

2.2.4.   A járműfékpadot 80 km/h, vagy a 80 km/h sebesség elérésére nem képes járművek esetében az 1.1.3.1. pontban említett jármű-referenciasebességen kell működtetni.

2.2.5.   Fel kell jegyezni a megadott Fi terhelést (N).

2.2.6.   A járműfékpadot 90 km/h, vagy a 80 km/h sebesség elérésére nem képes járművek esetében az 1.1.3.1. pontban említett jármű-referenciasebesség plusz 5 km/h sebességen kell működtetni.

2.2.7.   Le kell választani a járműfékpad beindítására használt berendezést.

2.2.8.   Fel kell jegyezni azt az időt, amely alatt a járműfékpad 85-ről 75 km/h sebességre lassul, a 8. függelék Ap8-1. táblázatában említett 80 km/h elérésére nem képes járművek esetében pedig a vj + 5 km/h sebességről vj – 5 km/h sebességre való lassulás idejét kell feljegyezni.

2.2.9.   A teljesítményelnyelő eszközt más szintre kell beállítani.

2.2.10.   A 2.2.4–2.2.9. pont követelményeit kellően gyakran kell ahhoz megismételni, hogy kiterjedjenek a használt terheléstartományra.

2.2.11.   Az elnyelt terhelés kiszámítása az alábbi képlettel:

Ap3-2. egyenlet:

Formula

ahol:

| F | = | elnyelt terhelés (N); |
| --- | --- | --- |
| mi | = | tehetetlenségi tömegegyenérték kg-ban (az üres hátsó görgő tehetetlenségi hatásainak kizárásával); |
| Δ v | = | járműsebesség-eltérések m/s-ban (10 km/h = 2,775 m/s); |
| Δ t | = | az az idő, amely alatt a járműfékpad 85-ről 75 km/h sebességre, 80 km/h elérésére nem képes járműveknél 35-ről 25 km/h-ra, illetve 20-ról 10 km/h-ra áll át, a 7. függelék Ap7-1. táblázatában említettek szerint. |

F

=

elnyelt terhelés (N);

mi

=

tehetetlenségi tömegegyenérték kg-ban (az üres hátsó görgő tehetetlenségi hatásainak kizárásával);

Δ v

=

járműsebesség-eltérések m/s-ban (10 km/h = 2,775 m/s);

Δ t

=

az az idő, amely alatt a járműfékpad 85-ről 75 km/h sebességre, 80 km/h elérésére nem képes járműveknél 35-ről 25 km/h-ra, illetve 20-ról 10 km/h-ra áll át, a 7. függelék Ap7-1. táblázatában említettek szerint.

2.2.12.   Az Ap3-2. ábra mutatja a 80 km/h-nál megadott terhelést a 80 km/h-nál elnyelt terheléshez viszonyítva.

Ap3-2. ábra

A 80 km/h-nál megadott terhelés a 80 km/h-nál elnyelt terheléshez viszonyítva

Image

2.2.13.   A 2.2.3–2.2.12. pontban meghatározott követelményeket kellően gyakran kell ahhoz megismételni, hogy kiterjedjenek a használni kívánt összes tehetetlenségi osztályra.

2.3.   A terhelésjelző kalibrálása más sebességeken

A 2.2. pontban ismertetett eljárásokat a választott járműsebességre szükség szerinti gyakorisággal kell megismételni.

2.4.   Az erő vagy a nyomaték kalibrálása

Ugyanezt az eljárást kell használni az erő vagy nyomaték kalibrálására.

3.   A terhelési görbe ellenőrzése

3.1.   Eljárás

A járműfékpad terheléselnyelési görbéjét a 80 km/h, vagy a 80 km/h sebesség elérésére nem képes járművek esetében az 1.1.3.1. pontban említett referencia-járműsebességre történő referenciabeállításoknál kell ellenőrizni a következők szerint:

| 3.1.1. | A járművet a járműfékpadra kell tenni, vagy a járműfékpad beindítására más módszert kell alkalmazni. |
| --- | --- |

3.1.1.

A járművet a járműfékpadra kell tenni, vagy a járműfékpad beindítására más módszert kell alkalmazni.

| 3.1.2. | A járműfékpadot be kell állítani a 80 km/h-nél elnyelt terhelés (F80), vagy a 80 km/h sebesség elérésére nem képes járművek esetében az 1.1.3.1. pontban említett elérni kívánt vj járműsebességnél elnyelt terhelés Fvj értékére. |
| --- | --- |

3.1.2.

A járműfékpadot be kell állítani a 80 km/h-nél elnyelt terhelés (F80), vagy a 80 km/h sebesség elérésére nem képes járművek esetében az 1.1.3.1. pontban említett elérni kívánt vj járműsebességnél elnyelt terhelés Fvj értékére.

| 3.1.3. | Fel kell jegyezni a 120, 100, 80, 60, 40 és 20 km/h, illetve a 80 km/h sebesség elérésére nem képes járművek esetében az 1.1.3.1. pontban említett, elérni kívánt vj sebességnél elnyelt terhelést. |
| --- | --- |

3.1.3.

Fel kell jegyezni a 120, 100, 80, 60, 40 és 20 km/h, illetve a 80 km/h sebesség elérésére nem képes járművek esetében az 1.1.3.1. pontban említett, elérni kívánt vj sebességnél elnyelt terhelést.

| 3.1.4. | Meg kell rajzolni az F(v) görbét és ellenőrizni kell, hogy az megfelel-e az 1.1.3.1. pont követelményeinek. |
| --- | --- |

3.1.4.

Meg kell rajzolni az F(v) görbét és ellenőrizni kell, hogy az megfelel-e az 1.1.3.1. pont követelményeinek.

| 3.1.5. | Meg kell ismételni a 3.1.1–3.1.4. pont szerinti eljárást az F80 más értékeire és más tehetetlenségi értékekre. |
| --- | --- |

3.1.5.

Meg kell ismételni a 3.1.1–3.1.4. pont szerinti eljárást az F80 más értékeire és más tehetetlenségi értékekre.

4   A szimulált tehetetlenség ellenőrzése

4.1.   Tárgy

Az ebben a függelékben ismertetett módszer lehetővé teszi annak ellenőrzését, hogy a járműfékpad teljes szimulált tehetetlensége a működési ciklus menetfázisában megfelelően valósul-e meg. A járműfékpad gyártója határozza meg az előírások 4.3. pont szerint történő ellenőrzésének módszerét.

4.2.   Elv

4.2.1.   Munkaegyenletek összeállítása

Mivel a járműfékpadra hat a görgő(k) fordulatszámának változása, a görgő(k) felületére ható erőt a következő egyenlettel lehet kifejezni:

Ap3-3. egyenlet:

Formula

ahol:

| | F a görgő(k) felületére ható erő N-ban; |
| --- | --- |

F a görgő(k) felületére ható erő N-ban;

| | I a járműfékpad teljes tehetetlensége (a jármű tehetetlenségi tömegegyenértéke); |
| --- | --- |

I a járműfékpad teljes tehetetlensége (a jármű tehetetlenségi tömegegyenértéke);

| | IM a járműfékpad mechanikai tömegének tehetetlensége; |
| --- | --- |

IM a járműfékpad mechanikai tömegének tehetetlensége;

| | γ az érintőleges gyorsulás a görgő felületén; |
| --- | --- |

γ az érintőleges gyorsulás a görgő felületén;

| | F1 a tehetetlenségi erő. |
| --- | --- |

F1 a tehetetlenségi erő.

Megjegyzés: Mellékelve van e képletnek a mechanikusan szimulált tehetetlenséggel rendelkező járműfékpadokra hivatkozással történő magyarázata.

Így a teljes tehetetlenséget a következő módon lehet kifejezni:

Ap3-4. egyenlet:

Formula

ahol:

| | Im hagyományos módszerekkel kiszámítható vagy megmérhető; |
| --- | --- |

Im hagyományos módszerekkel kiszámítható vagy megmérhető;

| | F1 a járműfékpadon megmérhető; |
| --- | --- |

F1 a járműfékpadon megmérhető;

| | γ kiszámítható a görgők kerületi sebességéből. |
| --- | --- |

γ kiszámítható a görgők kerületi sebességéből.

Az (I) teljes tehetetlenség a gyorsítási és lassítási vizsgálatokban a működési ciklusban kapott értékeket legalább elérő értékekkel kerül meghatározásra.

4.2.2.   A teljes tehetetlenség kiszámítására vonatkozó előírások

A vizsgálati és számítási módszereknek lehetővé kell tenniük az I teljes tehetetlenség ± 2 százaléknál kisebb relatív hibával (DI/I) történő meghatározását.

4.3.   Előírás

4.3.1.   A szimulált I teljes tehetetlenségi tömeg a tehetetlenségi tömegegyenérték elméleti értékén (lásd az 5. függeléket) marad a következő határokon belül:

| 4.3.1.1. | ± az elméleti érték 5 százaléka minden egyes pillanatnyi érték esetében; |
| --- | --- |

4.3.1.1.

± az elméleti érték 5 százaléka minden egyes pillanatnyi érték esetében;

| 4.3.1.2. | ± az elméleti érték 2 százaléka minden a ciklus minden sorozatára számított átlagérték esetében.
  A 4.3.1.1. pontban meghatározott határértéket manuális sebességváltóval felszerelt járművek esetében indításkor egy másodpercre, sebességváltás közben pedig 2 másodperc ± 50 százalékra kell állítani. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

± az elméleti érték 2 százaléka minden a ciklus minden sorozatára számított átlagérték esetében.

A 4.3.1.1. pontban meghatározott határértéket manuális sebességváltóval felszerelt járművek esetében indításkor egy másodpercre, sebességváltás közben pedig 2 másodperc ± 50 százalékra kell állítani.

4.4.   Ellenőrzési eljárás

4.4.1.   Az ellenőrzést a II. melléklet 6. függelékében meghatározott vizsgálati ciklusok során minden vizsgálat alatt el kell végezni.

4.4.2.   Ha azonban a 4.3. pontban meghatározott követelmények teljesülnek, az elméleti ciklusban kapott értékeknél legalább háromszor nagyobb vagy alacsonyabb pillanatnyi gyorsítással, a 4.4.1. pontban ismertetett ellenőrzés nem lesz szükséges.

4. függelék

Kipufogógáz-hígító rendszer

1.   Rendszerre vonatkozó előírás

1.1.   A rendszer áttekintése

Teljes áramú kipufogógáz-hígító rendszert kell használni. Ehhez az szükséges, hogy a jármű kipufogógázát ellenőrzött feltételek mellett folyamatosan környezeti levegővel hígítsák. A kipufogógáz és a hígítólevegő keverékének teljes mennyiségét mérni kell, és elemzés céljára abból folyamatosan térfogatarányos mintát kell venni. A szennyezőanyagok mennyiségét a minta koncentrációiból határozzák meg, a mintát korrigálni kell a környezeti levegő szennyezőanyag-tartalmával és a vizsgálat ideje alatti összesített áramlással. A kipufogógáz-hígító rendszer egy átvezető csőből, egy keverőkamrából és hígítóalagútból, a hígítólevegő kondicionálásából, egy szívóberendezésből és egy áramlásmérő berendezésből áll. A mintavevő szondákat a 3., 4. és 5. függelékben meghatározott módon kell a hígítóalagútban elhelyezni. Az ebben a pontban ismertetett keverőkamra az Ap4-1. és az Ap4-2. ábrán bemutatott tartály, amelyben a jármű kipufogógázai és a hígítólevegő keveredik, hogy a kamra kivezetésénél egynemű keverék jöjjön létre.

1.2.   Általános követelmények

1.2.1.   A jármű kipufogógázait ahhoz megfelelő mennyiségű környezeti levegővel kell hígítani, hogy a vizsgálat során előálló bármely feltétel esetén meg lehessen előzni a mintában és a mérőrendszerben a kicsapódást.

1.2.2.   A levegő/kipufogógáz keveréknek a mintavevő szondánál egyneműnek kell lennie (lásd az 1.3.3. pontot). A mintavevő szondának a hígított kipufogógázból reprezentatív mintát kell vennie.

1.2.3.   A rendszernek lehetővé kell tennie a hígított kipufogógáz teljes mennyiségének lemérését.

1.2.4.   A mintavevő rendszernek légmentesen zártnak kell lennie. A változó hígítású mintavevő rendszernek és az abba beépített anyagoknak olyannak kell lenniük, hogy ne befolyásolják a hígított kipufogógáz szennyezőanyag-koncentrációját. Amennyiben a rendszer bármely alkotóeleme (hőcserélő, ciklon leválasztó, befúvó stb.) megváltoztatja a hígított kipufogógázban bármely szennyező anyag koncentrációját és ez a hiba nem korrigálható, az adott szennyező anyagból ezen alkotóelem elérése előtt kell mintát venni.

1.2.5.   A hígítórendszer nyers és hígított kipufogógázokkal érintkezésbe kerülő minden alkatrészét úgy kell kialakítani, hogy a legkisebbre csökkenjen a részecskék lerakódása vagy módosulása. Valamennyi alkatrésznek olyan elektromosan vezető anyagból kell készülnie, amely nem lép reakcióba a kipufogógáz alkotóelemeivel, és azt elektromosan földelni kell az elektrosztatikus hatások megelőzésére.

1.2.6.   Ha a vizsgált járművet több ágból álló kipufogórendszerrel szerelték fel, a csatlakoztató csöveket a járműhöz olyan közel kell felszerelni, hogy azok ne befolyásolják károsan a jármű működését.

1.2.7.   A változó hígítású rendszert úgy kell kialakítani, hogy a kipufogógázokból a kipufogócső kivezetésének ellennyomás jelentős megváltozása nélkül lehessen mintát venni.

1.2.8.   A járművet és a hígítórendszert összekötő csövet a hőveszteség legkisebbre szorítását lehetővé tevő módon kell kialakítani.

1.3.   Külön követelmények

1.3.1.   Csatlakoztatás a jármű kipufogójához

A jármű kipufogójának kimenetei és a hígítórendszer közötti csatlakozásnak a lehet legrövidebbnek kell lennie és meg kell felelnie a következő követelményeknek:

| a) | a csőnek 3,6 méternél, a szigetelt csőnek pedig 6,1 méternél rövidebbnek kell lennie. A cső belső átmérője legfeljebb 105 mm lehet; |
| --- | --- |

a)

a csőnek 3,6 méternél, a szigetelt csőnek pedig 6,1 méternél rövidebbnek kell lennie. A cső belső átmérője legfeljebb 105 mm lehet;

| b) | a cső a vizsgálati jármű kipufogójának kimeneteire nem fejthet ki olyan statikus nyomást, amely a nem csatlakoztatott kipufogókimeneteken mért statikus nyomáshoz képest 50 km/h sebességnél ± 0,75 kPa, illetve a vizsgálat teljes időtartama alatt ± 1,25 kPa értéknél nagyobb eltérést eredményez. A kipufogó kimenetében vagy annak azonos átmérőjű meghosszabbításában meg kell mérni a nyomást, a cső végéhez a lehető legközelebb. Használhatóak a statikus nyomás ± 0,25 kPa-on belüli fenntartására képes mintavevő rendszerek, ha a gyártó a műszaki szolgálathoz intézett írásbeli kérelmében megindokolja a szűkebb tűrés szükségességét; |
| --- | --- |

b)

a cső a vizsgálati jármű kipufogójának kimeneteire nem fejthet ki olyan statikus nyomást, amely a nem csatlakoztatott kipufogókimeneteken mért statikus nyomáshoz képest 50 km/h sebességnél ± 0,75 kPa, illetve a vizsgálat teljes időtartama alatt ± 1,25 kPa értéknél nagyobb eltérést eredményez. A kipufogó kimenetében vagy annak azonos átmérőjű meghosszabbításában meg kell mérni a nyomást, a cső végéhez a lehető legközelebb. Használhatóak a statikus nyomás ± 0,25 kPa-on belüli fenntartására képes mintavevő rendszerek, ha a gyártó a műszaki szolgálathoz intézett írásbeli kérelmében megindokolja a szűkebb tűrés szükségességét;

| c) | nem változtathatja meg a kipufogógáz jellegét; |
| --- | --- |

c)

nem változtathatja meg a kipufogógáz jellegét;

| d) | az alkalmazott rugalmas csatlakozásoknak a lehető legstabilabb hőállapotúnak kell lenniük és azok a kipufogógázoknak a lehető legkisebb mértékig legyenek kitéve. |
| --- | --- |

d)

az alkalmazott rugalmas csatlakozásoknak a lehető legstabilabb hőállapotúnak kell lenniük és azok a kipufogógázoknak a lehető legkisebb mértékig legyenek kitéve.

1.3.2.   A hígítólevegő kondicionálása

A kipufogógáz CVS-alagútban történő elsődleges hígítására használt hígítólevegőt a szűrőanyagon leginkább áthatolni képes részecskeméretű részecskék számának ≥ 99,95 százalékkal történő csökkentésére képes szűrőanyagon, vagy pedig az 1822:1998 szabvány szerinti legalább H13-as osztályú szűrőn kell átáramoltatni. Ez a nagy hatékonyságú részecskeszűrőkre (HEPA-szűrők) vonatkozó előírás. A hígítólevegőt a HEPA-szűrőn való átáramoltatás előtt aktívszénen átmosható. Ajánlott a HEPA-szűrő előtt és az aktívszenes átmosatás után (ha ezt használják) egy további durva részecskeszűrő elhelyezése. A jármű gyártójának kérésére a hígítólevegőből történő mintavétel elvégezhető a helyes műszaki gyakorlat szerint az alagút háttér-részecskeszinthez való hozzájárulásának meghatározására, amelyet ezt követően ki lehet vonni a hígított kipufogógázban mért értékekből.

1.3.3.   Hígítási alagút

Rendelkezéseket kell megállapítani a jármű kipufogógázai és a hígítólevegő összekeverésére vonatkozóan. Keverőnyílás használható. A feltételek kipufogókimenetre való hatásának legkisebbre szorítása és a hígítólevegő-kondicionáló berendezésben (ha van) a nyomásesés korlátozása érdekében a keverési ponton a nyomás nem térhet el ± 0,25 kPa-nál nagyobb mértékben a légköri nyomástól. A keverék homogenitása a mintavevő szonda helyének keresztmetszetén nem térhet el ± 2 százaléknál nagyobb mértékben a gázáram átmérőjében egyenlő távolságra elhelyezett legalább öt ponton kapott értékektől. A részecske- és szemcsekibocsátási mintavételhez olyan hígító alagutat kell használni, amelyik:

| a) | elektromosan vezető anyagból készült egyenes csőből áll, amelyet földelni kell; |
| --- | --- |

a)

elektromosan vezető anyagból készült egyenes csőből áll, amelyet földelni kell;

| b) | átmérője elég kicsi ahhoz, hogy turbulens áramot keltsen (a Reynolds-szám ≥ 4 000) és elég hosszú ahhoz, hogy a kipufogógáz és a hígítólevegő teljesen elegyedjen; |
| --- | --- |

b)

átmérője elég kicsi ahhoz, hogy turbulens áramot keltsen (a Reynolds-szám ≥ 4 000) és elég hosszú ahhoz, hogy a kipufogógáz és a hígítólevegő teljesen elegyedjen;

| c) | átmérője legalább 200 mm; |
| --- | --- |

c)

átmérője legalább 200 mm;

| d) | lehet szigetelt. |
| --- | --- |

d)

lehet szigetelt.

1.3.4.   Szívóberendezés

A berendezésen lehet egy sor rögzített fordulatszám a vízkicsapódás megelőzésére elegendő áram biztosítására. Ez az eredmény általában akkor érhető el, ha:

| a) | a menetciklus során a gyorsítás a kipufogógáz legnagyobb áramának kétszerese; vagy |
| --- | --- |

a)

a menetciklus során a gyorsítás a kipufogógáz legnagyobb áramának kétszerese; vagy

| b) | elegendő annak biztosítására, hogy a CO2-koncentráció a hígított kipufogógázt tartalmazó tasakban benzin és dízel esetében 3 térfogatszázaléknál, PB-gáz esetében 2,2 térfogatszázaléknál, földgáz/biometán esetében 1,5 térfogatszázaléknál alacsonyabb. |
| --- | --- |

b)

elegendő annak biztosítására, hogy a CO2-koncentráció a hígított kipufogógázt tartalmazó tasakban benzin és dízel esetében 3 térfogatszázaléknál, PB-gáz esetében 2,2 térfogatszázaléknál, földgáz/biometán esetében 1,5 térfogatszázaléknál alacsonyabb.

1.3.5.   Térfogatmérés az elsődleges hígítórendszerben

Az állandó térfogatú mintavevőbe épített hígított kipufogógáz teljes térfogata mérési módszerének minden üzemi feltétel esetében ± 2 százalékos pontosságúnak kell lennie. Ha a berendezés nem tudja kiegyenlíteni a kipufogógáz/hígítólevegő keverék mérési ponton fellépő hőmérsékleti változásait, egy hőcserélőt kell használni a hőmérsékletnek a megadott üzemi hőmérséklet ± 6 K tartományban tartására. Szükség esetén használható a térfogatmérő berendezéshez valamiféle védelem, például egy ciklon leválasztó, tömegáramlási szűrő stb. Közvetlenül a térfogatmérő berendezés elé hőmérséklet-érzékelőt kell szerelni. Az érzékelőnek ± 1 K pontosságúnak és az adott (szilikon olajban mért értékű) hőmérséklet-változás 62 %-ánál 0,1 másodperces válaszidejűnek kell lennie. A légköri nyomástól való eltérést a térfogatmérő berendezés előtt, és szükség szerint az után is mérni kell. A nyomásméréseknek a vizsgálat során ± 0,4 kPa pontosságúnak kell lenniük.

1.4.   Az ajánlott rendszer ismertetése

Az Ap4-1. és az Ap4-2. ábra az e melléklet követelményeinek megfelelő, két ajánlott kipufogógáz-hígító rendszer sematikus rajza. Mivel pontos eredmény többféle összeállítással is elérhető, nem kell szigorúan ragaszkodni ezekhez az ábrákhoz. Kiegészítő adatok gyűjtése és a részrendszerek működésének összehangolása céljából további összetevők, például műszerek, szelepek, mágnesszelepek, szivattyúk és kapcsolók is alkalmazhatók.

1.4.1.   Teljes áramú hígítórendszer térfogat-kiszorításos szivattyúval

Ap4-1. ábra

Térfogat-kiszorításos szivattyús hígítórendszer

Image

A térfogat-kiszorításos szivattyús teljes áramú hígítórendszer azzal felel meg e melléklet rendelkezéseinek, hogy állandó hőmérsékleten és nyomáson méri a szivattyún átáramló gázáramot. A teljes térfogat mérése a kalibrált térfogat-kiszorításos szivattyú fordulatainak számlálásával történik. Az arányos mintavétel a szivattyúval, áramlásmérővel és áramlásszabályozó szeleppel, állandó áramlási sebességgel történő mintavétellel valósul meg. A gyűjtőberendezés a következőket foglalja magában:

| 1.4.1.1. | Be kell szerelni egy szűrőt (DAF az Ap4-1. ábrán) a hígítólevegő számára, amely szükség szerint előmelegíthető. Ez a szűrő a következő sorrendben összeállított szűrőkből áll: egy tetszőleges aktívszén szűrő (bemeneti oldal) és egy nagy hatékonyságú részecskeszűrő (HEPA-szűrő) (kimeneti oldal). Ajánlott a HEPA-szűrő előtt és az aktívszenes szűrő után (ha ezt használják) további durva részecskeszűrő elhelyezése. Az aktívszenes szűrő funkciója a hígítólevegőben a környezeti kibocsátás szénhidrogén-koncentrációjának csökkentése és stabilizálása. |
| --- | --- |

1.4.1.1.

Be kell szerelni egy szűrőt (DAF az Ap4-1. ábrán) a hígítólevegő számára, amely szükség szerint előmelegíthető. Ez a szűrő a következő sorrendben összeállított szűrőkből áll: egy tetszőleges aktívszén szűrő (bemeneti oldal) és egy nagy hatékonyságú részecskeszűrő (HEPA-szűrő) (kimeneti oldal). Ajánlott a HEPA-szűrő előtt és az aktívszenes szűrő után (ha ezt használják) további durva részecskeszűrő elhelyezése. Az aktívszenes szűrő funkciója a hígítólevegőben a környezeti kibocsátás szénhidrogén-koncentrációjának csökkentése és stabilizálása.

| 1.4.1.2. | Átvezető cső (TT), amelyen át a jármű kipufogógáza egy hígítóalagútba (DT) lép, amelyben kialakul a kipufogógáz és a hígítólevegő egynemű elegye. |
| --- | --- |

1.4.1.2.

Átvezető cső (TT), amelyen át a jármű kipufogógáza egy hígítóalagútba (DT) lép, amelyben kialakul a kipufogógáz és a hígítólevegő egynemű elegye.

| 1.4.1.3. | Térfogat-kiszorításos szivattyú (PDP), amely a levegő/kipufogógáz keverék állandó térfogatú áramát állítja elő. A szivattyú fordulatszámát és a kapcsolódó hőmérséklet- és nyomásméréseket használják az áramlási sebesség meghatározására. |
| --- | --- |

1.4.1.3.

Térfogat-kiszorításos szivattyú (PDP), amely a levegő/kipufogógáz keverék állandó térfogatú áramát állítja elő. A szivattyú fordulatszámát és a kapcsolódó hőmérséklet- és nyomásméréseket használják az áramlási sebesség meghatározására.

| 1.4.1.4. | Olyan kapacitású hőcserélő (HE), hogy a levegő/kipufogógáz keverék hőmérséklete a vizsgálat során a térfogat-kiszorításos szivattyú után közvetlenül elhelyezkedő ponton mérve a vizsgálat alatti átlagos üzemi hőmérsékleten 6 K-n belül legyen. Ez a berendezés nem befolyásolhatja a később elemzésre vett hígított gázok szennyezőanyag-koncentrációját. |
| --- | --- |

1.4.1.4.

Olyan kapacitású hőcserélő (HE), hogy a levegő/kipufogógáz keverék hőmérséklete a vizsgálat során a térfogat-kiszorításos szivattyú után közvetlenül elhelyezkedő ponton mérve a vizsgálat alatti átlagos üzemi hőmérsékleten 6 K-n belül legyen. Ez a berendezés nem befolyásolhatja a később elemzésre vett hígított gázok szennyezőanyag-koncentrációját.

| 1.4.1.5. | Keverőkamra (MC), amelyben a kipufogógáz és a levegő egyneműre elegyedik, amely elhelyezkedhet a jármű közelében, hogy az átvezető cső (TT) hossza a legkisebb lehessen. |
| --- | --- |

1.4.1.5.

Keverőkamra (MC), amelyben a kipufogógáz és a levegő egyneműre elegyedik, amely elhelyezkedhet a jármű közelében, hogy az átvezető cső (TT) hossza a legkisebb lehessen.

1.4.2.   Teljes áramú hígítórendszer kritikus áramlású Venturi-csővel

Ap4-2. ábra

Kritikus áramlású Venturi-csöves hígítórendszer

Image

A kritikus áramlású Venturi-cső teljes áramú hígítórendszerhez való használatának alapját az áramlásmechanika kritikus áramlási elvei alkotják. A hígítólevegő/kipufogógáz keverék változó áramlási sebessége hangsebesség, amely egyenes arányban áll a gázhőmérséklet négyzetgyökével. Az áramlást a vizsgálat alatt folyamatosan ellenőrizni kell, ki kell számítani és integrálni kell. Egy további kritikus áramlású Venturi-cső használata biztosítja a hígítócsatornából vett gázminták arányosságát. Mivel a két Venturi-cső bemenetén a nyomás és a hőmérséklet egyaránt azonos, a mintavételre eltérített gázáram térfogata arányos lesz a keletkezett hígított kipufogógáz teljes térfogatával, és ekként teljesülnek e melléklet követelményei. A gyűjtőberendezés a következőket foglalja magában:

| 1.4.2.1. | Egy szűrő (DAF) a hígítólevegőhöz, amely szükség szerint előmelegíthető. Ez a szűrő a következő sorrendben összeállított szűrőkből áll: egy tetszőleges aktívszén szűrő (bemeneti oldal) és egy nagy hatékonyságú részecskeszűrő (HEPA-szűrő) (kimeneti oldal). Ajánlott a HEPA-szűrő előtt és az aktívszenes szűrő után (ha ezt használják) további durva részecskeszűrő elhelyezése. Az aktívszenes szűrő funkciója a hígítólevegőben a környezeti kibocsátás szénhidrogén-koncentrációjának csökkentése és stabilizálása. |
| --- | --- |

1.4.2.1.

Egy szűrő (DAF) a hígítólevegőhöz, amely szükség szerint előmelegíthető. Ez a szűrő a következő sorrendben összeállított szűrőkből áll: egy tetszőleges aktívszén szűrő (bemeneti oldal) és egy nagy hatékonyságú részecskeszűrő (HEPA-szűrő) (kimeneti oldal). Ajánlott a HEPA-szűrő előtt és az aktívszenes szűrő után (ha ezt használják) további durva részecskeszűrő elhelyezése. Az aktívszenes szűrő funkciója a hígítólevegőben a környezeti kibocsátás szénhidrogén-koncentrációjának csökkentése és stabilizálása.

| 1.4.2.2. | Keverőkamra (MC), amelyben a kipufogógáz és a levegő egyneműre elegyedik, amely elhelyezkedhet a jármű közelében, hogy az átvezető cső (TT) hossza a legkisebb lehessen. |
| --- | --- |

1.4.2.2.

Keverőkamra (MC), amelyben a kipufogógáz és a levegő egyneműre elegyedik, amely elhelyezkedhet a jármű közelében, hogy az átvezető cső (TT) hossza a legkisebb lehessen.

| 1.4.2.3. | Hígítóalagút (DT), amelyből a részecske- és szemcseminta vétele történik. |
| --- | --- |

1.4.2.3.

Hígítóalagút (DT), amelyből a részecske- és szemcseminta vétele történik.

| 1.4.2.4. | A mérőberendezéshez használható valamiféle védelem, például ciklonleválasztó, tömegáramlási szűrő stb. |
| --- | --- |

1.4.2.4.

A mérőberendezéshez használható valamiféle védelem, például ciklonleválasztó, tömegáramlási szűrő stb.

| 1.4.2.5. | Kritikus áramlású Venturi-cső a hígított kipufogógáz térfogatának mérésére. |
| --- | --- |

1.4.2.5.

Kritikus áramlású Venturi-cső a hígított kipufogógáz térfogatának mérésére.

| 1.4.2.6. | Egy ahhoz megfelelő kapacitású befúvó (BL), hogy elbírja a hígított kipufogógáz térfogatát. |
| --- | --- |

1.4.2.6.

Egy ahhoz megfelelő kapacitású befúvó (BL), hogy elbírja a hígított kipufogógáz térfogatát.

2.   A CVS (állandó térfogatú mintavevő)-rendszer kalibrációja

2.1.   Általános követelmények

A CVS-rendszert egy pontos áramlásmérő és egy fojtókészülék használatával kell kalibrálni. A rendszeren keresztül történő áramlást a mért rendszer különböző nyomásértékeinél és áramláshoz kapcsolódó vezérlési paramétereinél kell mérni. Az áramlásmérőnek dinamikusnak és a CVS-vizsgálat során tapasztalt nagy áramlási sebességre alkalmasnak kell lennie. Az eszközt jóváhagyott nemzeti vagy nemzetközi szabványra visszavezethető pontossággal kell hitelesíteni.

2.1.1.   Különféle típusú áramlásmérők használhatóak, például kalibrált Venturi-cső, lamináris áramlásmérő, kalibrált forgólapátos mérőműszer, feltéve, hogy ezek dinamikus mérési rendszerek, és képesek e függelék 1.3.5. pontja követelményeinek teljesítésére.

2.1.2.   A következő pontok részletezik a térfogat-kiszorításos szivattyú és a kritikus áramlású Venturi-csöves szivattyú szükséges pontosságot adó lamináris áramlásmérővel való kalibrálási eljárását, a kalibrálás érvényességének statisztikai ellenőrzésével együtt.

2.2.   A térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrálása

2.2.1.   A következő kalibrálási eljárás ismerteti a berendezést, a vizsgálati összeállítást és a CVS-szivattyú áramlási sebességének megállapításához mért különféle paramétereket. A szivattyúhoz kapcsolódó összes paramétert a szivattyúval sorba kapcsolt áramlásmérő paramétereivel egyidejűleg kell mérni. A számított áramlási sebesség (m3/percben megadva a szivattyú bemeneténél, abszolút nyomáson és hőmérsékleten) ezt követően korrelációs függvénnyel ábrázolható, amely a szivattyúparaméterek adott kombinációjának értéke. Ezután a szivattyú áramlási sebességére lineáris egyenletet és korrelációs függvényt kell meghatározni. Ha a CVS-rendszer több fordulatszámon használható, a kalibrálást mindegyik használt tartomány esetében el kell végezni.

2.2.2.   E kalibrációs eljárás alapja a szivattyú abszolút értékeinek és az áramlás egyes pontokon mért sebességéhez kapcsolódó áramlásmérő-paramétereknek a mérése. A kalibrációs görbe pontosságának és integritásának biztosítására három feltételt kell fenntartani:

| 2.2.2.1. | A szivattyú nyomását a szivattyú csapjain és nem a szivattyú bemenete és kimenete külső csővezetékén kell mérni. A szivattyú meghajtófej-lemezére felül és alul középre szerelt nyomáscsapokra hatással van a szivattyú tényleges üregnyomása, ezért azok az abszolút nyomáskülönbséget tükrözik. |
| --- | --- |

2.2.2.1.

A szivattyú nyomását a szivattyú csapjain és nem a szivattyú bemenete és kimenete külső csővezetékén kell mérni. A szivattyú meghajtófej-lemezére felül és alul középre szerelt nyomáscsapokra hatással van a szivattyú tényleges üregnyomása, ezért azok az abszolút nyomáskülönbséget tükrözik.

| 2.2.2.2. | A kalibrálás alatt állandó hőmérsékletet kell fenntartani. A lamináris áramlásmérő érzékeny a bemeneti hőmérsékleti ingadozásokra, ami az adatpontok szétszóródását eredményezi. A ± 1 K fokozatos hőmérséklet-változások elfogadhatóak, amennyiben azok néhány percen át állnak fenn. |
| --- | --- |

2.2.2.2.

A kalibrálás alatt állandó hőmérsékletet kell fenntartani. A lamináris áramlásmérő érzékeny a bemeneti hőmérsékleti ingadozásokra, ami az adatpontok szétszóródását eredményezi. A ± 1 K fokozatos hőmérséklet-változások elfogadhatóak, amennyiben azok néhány percen át állnak fenn.

| 2.2.2.3. | Az áramlásmérő és a CVS-szivattyú közötti minden csatlakozásnak szivárgásmentesnek kell lennie. |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Az áramlásmérő és a CVS-szivattyú közötti minden csatlakozásnak szivárgásmentesnek kell lennie.

2.2.3.   A kipufogógáz-kibocsátási vizsgálatok során az azonos szivattyúparaméterek mérése lehetővé teszi, hogy a használó az áramlási sebességet a kalibrációs egyenletből kiszámíthassa.

2.2.4.   E melléklet Ap4-3. ábráján egy lehetséges vizsgálati összeállítást látható. Változatok megengedhetők, feltéve, hogy azokat a műszaki szolgálat összehasonlítható pontosságúnak fogadja el. Ha az Ap4-3. ábra szerinti összeállítást használják, az alábbi adatoknak a megadott pontossági határokon belül kell lenniük:

| | Légköri nyomás (korrigált (Pb) ± 0,03 kPa |
| --- | --- |

Légköri nyomás (korrigált (Pb) ± 0,03 kPa

| | Környezeti hőmérséklet (T) ± 0,2 K |
| --- | --- |

Környezeti hőmérséklet (T) ± 0,2 K

| | Levegő hőmérséklete az LFE-nél (ETI) ± 0,15 K |
| --- | --- |

Levegő hőmérséklete az LFE-nél (ETI) ± 0,15 K

| | Nyomásdepresszió az LFE (EPI) után ± 0,01 kPa |
| --- | --- |

Nyomásdepresszió az LFE (EPI) után ± 0,01 kPa

| | Nyomásesés az LFE mátrix (EDP) alatt ± 0,0015 kPa |
| --- | --- |

Nyomásesés az LFE mátrix (EDP) alatt ± 0,0015 kPa

| | Levegő hőmérséklete a CVS-szivattyú bemeneténél (PTI) ± 0,2 K |
| --- | --- |

Levegő hőmérséklete a CVS-szivattyú bemeneténél (PTI) ± 0,2 K

| | Levegő hőmérséklete a CVS-szivattyú kimeneténél (PTO) ± 0,2 K |
| --- | --- |

Levegő hőmérséklete a CVS-szivattyú kimeneténél (PTO) ± 0,2 K

| | Nyomásdepresszió a CVS-szivattyú bemeneténél (PPI) ± 0,22 K |
| --- | --- |

Nyomásdepresszió a CVS-szivattyú bemeneténél (PPI) ± 0,22 K

| | Nyomásmagasság a CVS-szivattyú kimeneténél (PPO) ± 0,22 K |
| --- | --- |

Nyomásmagasság a CVS-szivattyú kimeneténél (PPO) ± 0,22 K

| | A szivattyú fordulatszáma a vizsgálat (n) ideje alatt ± 1 min–1 |
| --- | --- |

A szivattyú fordulatszáma a vizsgálat (n) ideje alatt ± 1 min–1

| | A (t) időszakból eltelt idő (legalább 250 s) ± 0,1 s |
| --- | --- |

A (t) időszakból eltelt idő (legalább 250 s) ± 0,1 s

Ap4-3. ábra

A térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrálási összeállítása

Image

2.2.5.   A rendszer Ap4-3. ábra szerinti csatlakoztatása után az állítható fojtószelepet tágra nyitott állásba kell kapcsolni és a CVS-szivattyút a kalibrálás megkezdése előtt 20 percig járatni kell.

2.2.6.   A fojtószelepet zártabb állásba kell állítani a szivattyú bemeneti depressziójával (kb. 1 kPa) differenciáltan, amely a teljes kalibráláshoz legalább hat adatpontot fog adni. Legalább három percig hagyni kell a rendszert stabilizálódni, és meg kell ismételni az adatgyűjtést.

2.2.7.   A levegő áramlási sebességét (Qs) minden vizsgálati ponton ki kell számítani normál m3/percben az áramlásmérő adataiból, a gyártó által előírt módszerrel.

2.2.8.   A levegő áramlási sebességét ezután át kell váltani a szivattyú áramlási sebességére (V0) m3/fordulatban kifejezve a szivattyú bemeneténél abszolút hőmérsékleten és nyomáson.

Ap4-1. egyenlet:

Formula

ahol:

V0= a szivattyú áramlási sebessége Tp és Pp-nél (m3/ford.);

Qs= a levegő áramlási sebessége 101,33 kPa nyomáson és 273,2 K hőmérsékleten (m3/perc);

Tp= a szivattyú bemeneti hőmérséklete (K);

Pp= a szivattyú abszolút bemeneti nyomása (KPa);

n= a szivattyú fordulatszám (min–1)

2.2.9.   A szivattyúnál fellépő nyomásváltozások hatásának és a szivattyú veszteségi tényezőjének figyelembevétele céljából a szivattyú (n) fordulatszáma, a szivattyú bemenete és kimenete közötti nyomásesés és a szivattyú kimenetén mért abszolút nyomás közötti korrelációs függvény (x0) az alábbiak szerint számítható ki:

Ap4-2. egyenlet:

Formula

ahol:

x0= korrelációs függvény;

ΔPp= nyomáskülönbség a szivattyú bemenete és kimenete között (kPa);

Pe= abszolút kimeneti nyomás (PPO + Pb) (kPa).

| 2.2.9.1. | A kalibrációs egyenlet felállításához lineáris illesztést kell alkalmazni a legkisebb négyzetek módszerével az alábbi képlet szerint:

  Ap4-3. egyenlet:







  D0, M, A és B rendre a regressziós egyenest leíró tengelymetszet és meredekség állandók. |
| --- | --- |

2.2.9.1.

A kalibrációs egyenlet felállításához lineáris illesztést kell alkalmazni a legkisebb négyzetek módszerével az alábbi képlet szerint:

Ap4-3. egyenlet:

Formula

Formula

D0, M, A és B rendre a regressziós egyenest leíró tengelymetszet és meredekség állandók.

2.2.10.   A több fordulatszámon működő kritikus áramlású Venturi-csöves rendszert minden használt fordulatszámon kalibrálni kell. A szivattyú különböző áramlási tartományaihoz tartozó kalibrációs görbéknek megközelítőleg párhuzamosnak kell lenniük, és a (D0) tengelymetszet-értékeknek a szivattyú áramlási tartományának csökkenésével növekedniük kell.

2.2.11.   Ha a kalibrációt gondosan végezték, az egyenletből kiszámított értékeknek ± 0,5 %-ra meg kell közelíteniük a V0 mért értéket. Az M értéke szivattyúról szivattyúra változik. A kalibrációt a szivattyú üzembe helyezésekor és nagyobb karbantartások után kell elvégezni.

2.3.   A kritikus áramlású Venturi-cső (CFV) kalibrálása

2.3.1.   A CFV kalibrálása a kritikus áramlású Venturi-cső áramlási egyenletén alapul:

Ap4-4. egyenlet:

Formula

ahol:

Qs= áramlás;

Kv= kalibrációs együttható;

P= abszolút nyomás (kPa);

T= abszolút hőmérséklet (K).

A gázáram a bemeneti nyomás és a hőmérséklet függvénye. A 2.3.2–2.3.7. pontban ismertetett eljárás a kalibrálási együttható értékének meghatározására szolgál a nyomás, hőmérséklet és légáram mért értékeinek viszonylatában.

2.3.2.   A gyártó által ajánlott eljárást kell követni a CFV elektromos részeinek kalibrálásakor.

2.3.3.   A kritikus áramlású Venturi-cső kalibrálásához áramlási mérések szükségesek és az alábbi adatoknak a megadott pontossági határokon belül kell lenniük:

| | Légköri nyomás (korrigált) (Pb) ± 0,03 kPa |
| --- | --- |

Légköri nyomás (korrigált) (Pb) ± 0,03 kPa

| | Levegő hőmérséklete az LFE-nél, áramlásmérő (ETI) ± 0,15 K |
| --- | --- |

Levegő hőmérséklete az LFE-nél, áramlásmérő (ETI) ± 0,15 K

| | Nyomásdepresszió az LFE (EPI) után ± 0,01 kPa |
| --- | --- |

Nyomásdepresszió az LFE (EPI) után ± 0,01 kPa

| | Nyomásesés az LFE mátrix (EDP) alatt ± 0,0015 kPa |
| --- | --- |

Nyomásesés az LFE mátrix (EDP) alatt ± 0,0015 kPa

| | Levegőáram (Qs) ± 0,5 százalék |
| --- | --- |

Levegőáram (Qs) ± 0,5 százalék

| | CFV bemeneti depresszió (PPI) ± 0,02 kPa |
| --- | --- |

CFV bemeneti depresszió (PPI) ± 0,02 kPa

| | Levegő hőmérséklete a Venturi-cső bemeneténél (Tv) ± 0,2 K |
| --- | --- |

Levegő hőmérséklete a Venturi-cső bemeneténél (Tv) ± 0,2 K

2.3.4.   A berendezést az Ap4-4. ábra szerint kell felállítani, és a szivárgásmentességét ellenőrizni kell. Az áramlásmérő berendezés és a kritikus áramlású Venturi-cső közötti bármely szivárgás jelentősen befolyásolja a kalibrálás pontosságát.

Ap4-4. ábra

A CFV kalibrálási összeállítása

Image

2.3.5.   Az állítható fojtószelepet ki kell nyitni, a befúvót be kell kapcsolni és a rendszert stabilizálni kell. Az összes műszer adatait fel kell jegyezni.

2.3.6.   A fojtószelep állását változtatni kell és legalább nyolc mérést kell végezni a Venturi-cső kritikus áramlási tartományában.

2.3.7.   A kalibrálás alatt rögzített adatokat kell használni a következő számításokhoz. A levegő áramlási sebességét (Qs) minden vizsgálati ponton ki kell számítani az áramlásmérő adataiból, a gyártó által előírt módszerrel. A kalibrálási együttható (Kv) értékét minden vizsgálati pontra ki kell számítani:

Ap4-5. egyenlet:

Formula

ahol:

Qs= áramlási sebesség m3/percben 273,2 K hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson;

Tv= hőmérséklet a Venturi-cső bemeneténél (K);

Pv= abszolút nyomás a Venturi-cső bemeneténél (kPa).

A Kv a Venturi-cső bemeneti nyomásának függvényében kell ábrázolni. Hangsebességű áramlás esetében a Kv értéke viszonylag állandó lesz. Ha a nyomás csökken (a vákuum nő) a Venturi-cső fojtatlanná válik és a Kv csökken. Az ebből eredő Kv nem változhat. A kritikus áramlás tartományában felvett legalább 8 pont alapján ki kell számítani az átlagos Kv-t és a szórást. Ha a szórás meghaladja az átlagos Kv 0,3 %-át, korrekciót kell végezni.

3.   Az egész rendszer hitelesítése

3.1.   Általános követelmények

A CVS mintavevő rendszer és elemzőrendszer teljes pontosságát úgy kell meghatározni, hogy ismert tömegű szennyező gázt bocsátanak a szokásos módon működtetett rendszerbe, majd a szennyező anyagot elemezni kell és meg kell határozni a tömegét a 4. pont szerint, a propán esetét kivéve, melynek normál feltételek melletti sűrűségét literenként 1,967 grammnak kell venni. A 3.2. és 3.3. pontban leírt két eljárás megfelelő pontosságot biztosít. A bevitt és a mért gázmennyiség közötti legnagyobb megengedhető eltérés 5 százalék.

3.2.   Az állandó áramlású mérőperemes mintavevő módszer

3.2.1.   Tiszta gáz (CO vagy C3H8) állandó áramlási mennyiségének mérése kritikus áramlású mérőperemes mintavevő készülékkel

3.2.2.   Ismert mennyiségű tiszta gázt (CO vagy C3H8) kell bevezetni a CVS-rendszerbe kalibrált kritikus áramlású mérőperemes készüléken keresztül. Ha a bemeneti nyomás elég nagy, az áramlási mennyiség (q), amely a kritikus áramlású mérőperemes készülékkel szabályozható, független a készülék kimeneti nyomásától (kritikus áramlásától). Ha 5 %-ot meghaladó eltérések fordulnak elő, meg kell állapítani a hiba okát, és ki kell javítani. Az állandó térfogatú mintavevő rendszert öt–tíz percig úgy kell üzemeltetni, mint a kipufogógáz-kibocsátási vizsgálatnál. A mintavevő tasakba gyűjtött gázt a szokásos berendezéssel elemezni kell, és a kapott eredményt össze kell hasonlítani a korábban mért ismert gázminták koncentrációjával.

3.3.   Gravimetriás módszer

3.3.1.   Adott mennyiségű tiszta gáz (CO vagy C3H8) mérése gravimetriás eljárással

3.3.2.   Az állandó térfogatú mintavevő rendszer ellenőrzéséhez a következő gravimetriás eljárás alkalmazható. Meg kell határozni egy szén-monoxiddal vagy propángázzal feltöltött kis palack tömegét ± 0,01 gramm pontossággal. Az állandó térfogatú mintavevő rendszert öt–tíz percig úgy kell üzemeltetni, mint a normál kipufogógáz-kibocsátási vizsgálat során, miközben szén-monoxidot vagy propángázt fecskendeznek be a rendszerbe. A rendszerbe bevezetett tiszta gáz mennyiségét a tömeg változásának megmérésével kell meghatározni. Ezután a mintavevő tasakba gyűjtött gázt a kipufogógáz-elemzéshez általában használt berendezéssel kell elemezni. A kapott eredményeket össze kell vetni az előzőleg kiszámított koncentrációértékekkel.

5. függelék

A tehetetlenségi tömegegyenérték és a menetellenállás osztályba sorolása

| 1. | A járműfékpad beállítható a 7. vagy 8. függelékben ismertetett, kigurulás módszerével kapott menetellenállás helyett a menet-ellenállási táblázat használatával is. Ezzel a táblázatos módszerrel a járműfékpadot az adott L kategóriájú jármű jellemzőire tekintet nélkül a referenciatömeggel kell beállítani. |
| --- | --- |

1.

A járműfékpad beállítható a 7. vagy 8. függelékben ismertetett, kigurulás módszerével kapott menetellenállás helyett a menet-ellenállási táblázat használatával is. Ezzel a táblázatos módszerrel a járműfékpadot az adott L kategóriájú jármű jellemzőire tekintet nélkül a referenciatömeggel kell beállítani.

| 2. | A lendkerék mref tehetetlenségi tömegegyenértéke a 4.5.6.1.2. pontban meghatározott mi tehetetlenségi tömegegyenérték. A járműfékpadot az első kerék „a” gördülési ellenállására és a „b” légellenállási együtthatóra kell beállítani, melyeket a következő táblázat határoz meg:

  Ap5-1. táblázat


  Az L kategóriájú járművekre használt tehetetlenségi tömegegyenérték és a menetellenállás osztályba sorolása









  Referenciatömeg mref

  (kg) | Tehetetlenségi tömegegyenérték mi

  (kg) | Az első kerék „a” gördülési ellenállása
  (N) | „b” légellenállási együttható |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | 20 | 1,8 | 0,0203 |
| | 30 | 2,6 | 0,0205 |
| | 40 | 3,5 | 0,0206 |
| | 50 | 4,4 | 0,0208 |
| | 60 | 5,3 | 0,0209 |
| | 70 | 6,8 | 0,0211 |
| | 80 | 7,0 | 0,0212 |
| | 90 | 7,9 | 0,0214 |
| | 100 | 8,8 | 0,0215 |
| | 110 | 9,7 | 0,0217 |
| | 120 | 10,6 | 0,0218 |
| | 130 | 11,4 | 0,0220 |
| | 140 | 12,3 | 0,0221 |
| | 150 | 13,2 | 0,0223 |
| | 160 | 14,1 | 0,0224 |
| | 170 | 15,0 | 0,0226 |
| | 180 | 15,8 | 0,0227 |
| | 190 | 16,7 | 0,0229 |
| | 200 | 17,6 | 0,0230 |
| | 210 | 18,5 | 0,0232 |
| | 220 | 19,4 | 0,0233 |
| | 230 | 20,2 | 0,0235 |
| | 240 | 21,1 | 0,0236 |
| | 250 | 22,0 | 0,0238 |
| | 260 | 22,9 | 0,0239 |
| | 270 | 23,8 | 0,0241 |
| | 280 | 24,6 | 0,0242 |
| | 290 | 25,5 | 0,0244 |
| | 300 | 26,4 | 0,0245 |
| | 310 | 27,3 | 0,0247 |
| | 320 | 28,2 | 0,0248 |
| | 330 | 29,0 | 0,0250 |
| | 340 | 29,9 | 0,0251 |
| | 350 | 30,8 | 0,0253 |
| | 360 | 31,7 | 0,0254 |
| | 370 | 32,6 | 0,0256 |
| | 380 | 33,4 | 0,0257 |
| | 390 | 34,3 | 0,0259 |
| | 400 | 35,2 | 0,0260 |
| | 410 | 36,1 | 0,0262 |
| | 420 | 37,0 | 0,0263 |
| | 430 | 37,8 | 0,0265 |
| | 440 | 38,7 | 0,0266 |
| | 450 | 39,6 | 0,0268 |
| | 460 | 40,5 | 0,0269 |
| | 470 | 41,4 | 0,0271 |
| | 480 | 42,2 | 0,0272 |
| | 490 | 43,1 | 0,0274 |
| | 500 | 44,0 | 0,0275 |
| 10 kg-onként | 10 kg-onként | (1) | (2) |

2.

A lendkerék mref tehetetlenségi tömegegyenértéke a 4.5.6.1.2. pontban meghatározott mi tehetetlenségi tömegegyenérték. A járműfékpadot az első kerék „a” gördülési ellenállására és a „b” légellenállási együtthatóra kell beállítani, melyeket a következő táblázat határoz meg:

Ap5-1. táblázat

Az L kategóriájú járművekre használt tehetetlenségi tömegegyenérték és a menetellenállás osztályba sorolása

Referenciatömeg mref

(kg)

Tehetetlenségi tömegegyenérték mi

(kg)

Az első kerék „a” gördülési ellenállása

(N)

„b” légellenállási együttható

Formula

Formula

20

1,8

0,0203

Formula

30

2,6

0,0205

Formula

40

3,5

0,0206

Formula

50

4,4

0,0208

Formula

60

5,3

0,0209

Formula

70

6,8

0,0211

Formula

80

7,0

0,0212

Formula

90

7,9

0,0214

Formula

100

8,8

0,0215

Formula

110

9,7

0,0217

Formula

120

10,6

0,0218

Formula

130

11,4

0,0220

Formula

140

12,3

0,0221

Formula

150

13,2

0,0223

Formula

160

14,1

0,0224

Formula

170

15,0

0,0226

Formula

180

15,8

0,0227

Formula

190

16,7

0,0229

Formula

200

17,6

0,0230

Formula

210

18,5

0,0232

Formula

220

19,4

0,0233

Formula

230

20,2

0,0235

Formula

240

21,1

0,0236

Formula

250

22,0

0,0238

Formula

260

22,9

0,0239

Formula

270

23,8

0,0241

Formula

280

24,6

0,0242

Formula

290

25,5

0,0244

Formula

300

26,4

0,0245

Formula

310

27,3

0,0247

Formula

320

28,2

0,0248

Formula

330

29,0

0,0250

Formula

340

29,9

0,0251

Formula

350

30,8

0,0253

Formula

360

31,7

0,0254

Formula

370

32,6

0,0256

Formula

380

33,4

0,0257

Formula

390

34,3

0,0259

Formula

400

35,2

0,0260

Formula

410

36,1

0,0262

Formula

420

37,0

0,0263

Formula

430

37,8

0,0265

Formula

440

38,7

0,0266

Formula

450

39,6

0,0268

Formula

460

40,5

0,0269

Formula

470

41,4

0,0271

Formula

480

42,2

0,0272

Formula

490

43,1

0,0274

Formula

500

44,0

0,0275

10 kg-onként

10 kg-onként

Formula

Formula

---

(1)  Értékét egy tizedesre kell kerekíteni.

(2)  Értékét négy tizedesre kell kerekíteni.

6. függelék

Menetciklusok az I. típusú vizsgálatokhoz

1)   A 47. sz. ENSZ-EGB-előíráson (ECE R47) alapuló vizsgálati ciklus

1.   Az ECE R47 vizsgálati ciklus leírása

A járműfékpadon az alábbi grafikonon ábrázolt ECE R47 vizsgálati ciklust kell használni:

Ap6-1.   ábra

ECE R47-alapú vizsgálati ciklus

Image

Az ECE R47-alapú vizsgálati ciklus időtartama 896 másodperc, és nyolc, megszakítás nélkül végrehajtandó elemi ciklusból áll. Minden elemi ciklus hét vezetési feltétel szerinti fázisból áll (alapjárat, gyorsítás, állandó sebesség, lassítás stb.) az alábbiakban meghatározottak szerint. A legfeljebb 25 km/h legnagyobb tervezési sebességű L1e-A és L1e-B kategóriájú járművekre legfeljebb 25 km/h-ra korlátozott, rövidített járműsebesség-skála vonatkozik.

2.   Összesen nyolc alkalommal kell megismételni az alábbi elemiciklus-jellemzőket a járműfékpad Görgősebességi profilja és a vizsgálati idő tekintetében. A hideg fázis a meghajtás hidegindítása és a motor felmelegedése utáni első 448 mp (négy ciklus). A meleg vagy forró fázis az utolsó 448 mp (négy ciklus), amikor a meghajtás tovább melegszik és a végén üzemi hőmérsékleten jár.

Ap6-1.   táblázat

Az ECE R47 egyciklusos jellemző járműsebesség-profil és vizsgálati idő

| Művelet száma | Művelet | Gyorsítás
  (m/s2) | Görgősebesség
  (km/h) | A művelet időtartama
  (s) | Egy ciklus teljes időtartama
  (mp-ben) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Alapjárat | — | — | 8 | |
| 2 | Gyorsítás | teljes gáz | 0-max | | 8 |
| 3 | Állandó sebesség | teljes gáz | max | 57 | |
| 4 | Lassítás | –0,56 | max. –20 | | 65 |
| 5 | Állandó sebesség | — | 20 | 36 | 101 |
| 6 | Lassítás | –0,93 | 20-0 | 6 | 107 |
| 7 | Alapjárat | — | — | 5 | 112 |

Művelet száma

Művelet

Gyorsítás

(m/s2)

Görgősebesség

(km/h)

A művelet időtartama

(s)

Egy ciklus teljes időtartama

(mp-ben)

1

Alapjárat

—

—

8

2

Gyorsítás

teljes gáz

0-max

8

3

Állandó sebesség

teljes gáz

max

57

4

Lassítás

–0,56

max. –20

65

5

Állandó sebesség

—

20

36

101

6

Lassítás

–0,93

20-0

6

107

7

Alapjárat

—

—

5

112

3.   ECE R47 vizsgálati ciklus tűréshatárai

A vizsgálati ciklusnak az Ap6-2. ábrán az ECE R47 elemi ciklusra feltüntetett tűréshatárait elvileg a teljes vizsgálati ciklus alatt be kell tartani.

Ap6-2.   ábra

ECE R47-alapú vizsgálati ciklus tűréshatárai

Image

2)   A 40. sz. ENSZ-EGB-előírásán (ECE R40) alapuló vizsgálati ciklus

1.   A vizsgálati ciklus leírása

A járműfékpadon a következő grafikonon ábrázolt ECE R40 vizsgálati ciklust kell használni:

Ap6-3.   ábra

ECE R40-alapú vizsgálati ciklus

Image

Az ECE R40-alapú vizsgálati ciklus időtartama 1 170 másodperc és megszakítás nélkül végrehajtandó hat városi elemi üzemi ciklusból áll. Minden elemi ciklus tizenöt vezetési feltétel szerinti fázisból áll (alapjárat, gyorsítás, állandó sebesség, lassítás stb.) a 2. és 3. pontban meghatározottak szerint.

2.   Összesen 6 alkalommal kell megismételni az alábbi ciklusjellemző járműfékpadi görgősebesség-profilt a vizsgálati idő alatt. A hideg fázis a meghajtás hidegindítása és felmelegedése utáni első 195 mp (első elemi városi ciklus). A meleg fázis az utolsó 975 mp (öt elemi városi ciklus), amikor a meghajtás tovább melegszik és végül üzemi hőmérsékleten jár.

Ap6-2.   táblázat

Az ECE R40 elemi városi ciklus jellemző járműsebesség-profilja és vizsgálati ideje

| Szám | A művelet jellege | Szakasz | Gyorsítás
  (m/s2) | Sebesség
  (km/h) | Időtartam | Összesített idő
  (s) | Használandó sebességfokozat kézi sebességváltó esetében |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Művelet
  (s) | Fázis
  (s) |
| 1 | Alapjárat | 1 | 0 | 0 | 11 | 11 | 11 | 6 s PM + 5 s K (1) |
| 2 | Gyorsítás | 2 | 1,04 | 0-15 | 4 | 4 | 15 | A gyártó utasításai szerint |
| 3 | Állandó sebesség | 3 | 0 | 15 | 8 | 8 | 23 |
| 4 | Lassítás | 4 | –0,69 | 15-10 | 2 | 5 | 25 |
| 5 | Lassítás, tengelykapcsoló kioldva | –0,92 | 10-0 | 3 | 28 | K (1) |
| 6 | Alapjárat | 5 | 0 | 0 | 21 | 21 | 49 | 16 s PM + 5 s K (1) |
| 7 | Gyorsítás | 6 | 0,74 | 0-32 | 12 | 12 | 61 | A gyártó utasításai szerint |
| 8 | Állandó sebesség | 7 | | 32 | 24 | 24 | 85 |
| 9 | Lassítás | 8 | –0,75 | 32-10 | 8 | 11 | 93 |
| 10 | Lassítás, tengelykapcsoló kioldva | –0,92 | 10-0 | 3 | 96 | K (1) |
| 11 | Alapjárat | 9 | 0 | 0 | 21 | 21 | 117 | 16 s PM + 5 s K (1) |
| 12 | Gyorsítás | 10 | 0,53 | 0-50 | 26 | 26 | 143 | A gyártó utasításai szerint |
| 13 | Állandó sebesség | 11 | 0 | 50 | 12 | 12 | 155 |
| 14 | Lassítás | 12 | –0,52 | 50-35 | 8 | 8 | 163 |
| 15 | Állandó sebesség | 13 | 0 | 35 | 13 | 13 | 176 |
| 16 | Lassítás | 14 | –0,68 | 35-10 | 9 | | 185 |
| 17 | Lassítás, tengelykapcsoló kioldva | –0,92 | 10-0 | 3 | 188 | K (1) |
| 18 | Alapjárat | 15 | 0 | 0 | 7 | 7 | 195 | 7 s PM (1) |

Szám

A művelet jellege

Szakasz

Gyorsítás

(m/s2)

Sebesség

(km/h)

Időtartam

Összesített idő

(s)

Használandó sebességfokozat kézi sebességváltó esetében

Művelet

(s)

Fázis

(s)

1

Alapjárat

1

0

0

11

11

11

6 s PM + 5 s K (1)

2

Gyorsítás

2

1,04

0-15

4

4

15

A gyártó utasításai szerint

3

Állandó sebesség

3

0

15

8

8

23

4

Lassítás

4

–0,69

15-10

2

5

25

5

Lassítás, tengelykapcsoló kioldva

–0,92

10-0

3

28

K (1)

6

Alapjárat

5

0

0

21

21

49

16 s PM + 5 s K (1)

7

Gyorsítás

6

0,74

0-32

12

12

61

A gyártó utasításai szerint

8

Állandó sebesség

7

32

24

24

85

9

Lassítás

8

–0,75

32-10

8

11

93

10

Lassítás, tengelykapcsoló kioldva

–0,92

10-0

3

96

K (1)

11

Alapjárat

9

0

0

21

21

117

16 s PM + 5 s K (1)

12

Gyorsítás

10

0,53

0-50

26

26

143

A gyártó utasításai szerint

13

Állandó sebesség

11

0

50

12

12

155

14

Lassítás

12

–0,52

50-35

8

8

163

15

Állandó sebesség

13

0

35

13

13

176

16

Lassítás

14

–0,68

35-10

9

185

17

Lassítás, tengelykapcsoló kioldva

–0,92

10-0

3

188

K (1)

18

Alapjárat

15

0

0

7

7

195

7 s PM (1)

3.   ECE R40 vizsgálati ciklus tűréshatárai

A vizsgálati ciklus Ap6-4. ábrán egy elemi ECE R40 városi ciklusra feltüntetett tűréshatárait elvileg a teljes vizsgálati ciklus alatt be kell tartani.

Ap6-4.   ábra

ECE R40-alapú vizsgálati ciklus tűréshatárai

Image

4.   ECE R40 és R47 vizsgálati ciklus általánosan érvényesülő tűréshatárai

| 4.1. | A vizsgálati ciklus valamennyi fázisában megengedhető ± 1 km/h tűrés az elméleti sebességhez képest. A 4.3. és a 4.4. pont rendelkezéseinek sérelme nélkül a fázisváltások alatt elfogadhatók az előírtnál nagyobb sebességtűrések, feltéve, hogy ezeket a tűréseket egyetlen esetben sem lépik túl 0,5 másodpercnél tovább. Az időbeli tűréshatár +0,5 mp. |
| --- | --- |

4.1.

A vizsgálati ciklus valamennyi fázisában megengedhető ± 1 km/h tűrés az elméleti sebességhez képest. A 4.3. és a 4.4. pont rendelkezéseinek sérelme nélkül a fázisváltások alatt elfogadhatók az előírtnál nagyobb sebességtűrések, feltéve, hogy ezeket a tűréseket egyetlen esetben sem lépik túl 0,5 másodpercnél tovább. Az időbeli tűréshatár +0,5 mp.

| 4.2. | A ciklus során megtett távolságot 0/+2 százalék értékhatáron belüli pontossággal kell mérni. |
| --- | --- |

4.2.

A ciklus során megtett távolságot 0/+2 százalék értékhatáron belüli pontossággal kell mérni.

| 4.3. | Ha az L kategóriájú jármű gyorsulási képessége nem elegendő a gyorsítási fázisok előírt tűréshatáron belüli végrehajtásához, vagy ha a jármű előírt legnagyobb sebessége az egyes ciklusokban hajtási teljesítmény hiányában nem érhető el, a járművet teljesen nyitott fojtószeleppel kell működtetni a ciklusra előírt sebesség eléréséig, és a ciklust normál módon kell lefolytatni. |
| --- | --- |

4.3.

Ha az L kategóriájú jármű gyorsulási képessége nem elegendő a gyorsítási fázisok előírt tűréshatáron belüli végrehajtásához, vagy ha a jármű előírt legnagyobb sebessége az egyes ciklusokban hajtási teljesítmény hiányában nem érhető el, a járművet teljesen nyitott fojtószeleppel kell működtetni a ciklusra előírt sebesség eléréséig, és a ciklust normál módon kell lefolytatni.

| 4.4. | Ha a lassítási időszak rövidebb annál, mint ami a megfelelő fázisra elő van írva, az elméleti ciklus szerinti ütemezést állandó sebességgel vagy a következő műveletbe beiktatott alapjárati időszakkal, vagy pedig alapjárattal kell helyreállítani. Ilyen esetekben a 4.1. pontot nem kell alkalmazni. |
| --- | --- |

4.4.

Ha a lassítási időszak rövidebb annál, mint ami a megfelelő fázisra elő van írva, az elméleti ciklus szerinti ütemezést állandó sebességgel vagy a következő műveletbe beiktatott alapjárati időszakkal, vagy pedig alapjárattal kell helyreállítani. Ilyen esetekben a 4.1. pontot nem kell alkalmazni.

5.   A jármű kipufogógázaiból történő mintavétel az ECE R40 és R47 vizsgálati ciklusokban

5.1.   A mintavevő berendezés okozta ellennyomás ellenőrzése

Az előzetes vizsgálatok során ellenőrizni kell, hogy a mintavevő berendezés okozta ellennyomás ± 1 230 kPa pontossággal megegyezik-e a légköri nyomással.

5.2.   A mintavétel t = 0-tól a belső égésű motor forgatását és beindítását közvetlenül megelőzően kezdődik, ha ilyen motor a meghajtástípus részét alkotja.

5.3.   A belső égésű motort az erre szolgáló berendezések segítségével, mint amilyen a szivató, indítószelep stb., a gyártó utasításainak megfelelően kell elindítani.

5.4.   Amint a mintavevő tasakok megtelnek, légmentesen le kell zárni azokat.

5.5.   A vizsgálati ciklus végén a hígított kipufogógázok és a hígítólevegő összegyűjtésére szolgáló berendezést le kell zárni, és a motor által termelt gázokat a légkörbe kell kiengedni.

6.   Sebességváltási eljárások

| 6.1. | Az ECE R47 vizsgálatot a 47. sz. ENSZ-EGB-előírás 2.3. pontjában meghatározott sebességváltási eljárással kell lefolytatni. |
| --- | --- |

6.1.

Az ECE R47 vizsgálatot a 47. sz. ENSZ-EGB-előírás 2.3. pontjában meghatározott sebességváltási eljárással kell lefolytatni.

| 6.2. | Az ECE R40 vizsgálatot a 40. sz. ENSZ-EGB-előírás 2.3. pontjában meghatározott sebességváltási eljárással kell lefolytatni. |
| --- | --- |

6.2.

Az ECE R40 vizsgálatot a 40. sz. ENSZ-EGB-előírás 2.3. pontjában meghatározott sebességváltási eljárással kell lefolytatni.

3)   Világszinten harmonizált motorkerékpár-vizsgálati ciklus (WMTC), 2. szakasz

1.   A vizsgálati ciklus leírása

A járműfékpadon a WMTC e grafikonon ábrázolt 2. szakaszát kell használni:

Ap6-5.   ábra

WMTC, 2. szakasz

Image

1.1.   A WMTC 2. szakasz tartalmazza a WMTC 1. szakaszra előírt járműsebesség-skálákat a sebességváltásra vonatkozó további utasításokkal együtt. A WMTC 2. szakaszának időtartama 1 800 másodperc, és három, megszakítás nélkül végrehajtandó részből áll. A jellemző vezetési feltételeket (alapjárat, gyorsítás, állandó sebesség, lassítás stb.) a következő pontok és táblázatok határozzák meg.

2.   WMTC 2. szakasz, a ciklus 1. része

Ap6-6.   ábra

WMTC 2. szakasz, 1. rész

Image

2.1   A WMTC 2. szakasz tartalmazza a WMTC 1. szakaszra előírt járműsebesség-skálákat a sebességváltásra vonatkozó további utasításokkal együtt. A következő táblázatok határozzák meg a WMTC 2. szakasz szerinti ciklus 1. részének jellemző görgősebességét és vizsgálati idejét.

| 2.2.1. | Ap6-3.   táblázat


  WMTC 2. szakasz, ciklus 1. része, csökkentett sebesség az 1. és 2-1. járműosztályra, 0–180 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 0 | 0,0 | X | | | |
| 1 | 0,0 | X | | | |
| 2 | 0,0 | X | | | |
| 3 | 0,0 | X | | | |
| 4 | 0,0 | X | | | |
| 5 | 0,0 | X | | | |
| 6 | 0,0 | X | | | |
| 7 | 0,0 | X | | | |
| 8 | 0,0 | X | | | |
| 9 | 0,0 | X | | | |
| 10 | 0,0 | X | | | |
| 11 | 0,0 | X | | | |
| 12 | 0,0 | X | | | |
| 13 | 0,0 | X | | | |
| 14 | 0,0 | X | | | |
| 15 | 0,0 | X | | | |
| 16 | 0,0 | X | | | |
| 17 | 0,0 | X | | | |
| 18 | 0,0 | X | | | |
| 19 | 0,0 | X | | | |
| 20 | 0,0 | X | | | |
| 21 | 0,0 | X | | | |
| 22 | 1,0 | | X | | |
| 23 | 2,6 | | X | | |
| 24 | 4,8 | | X | | |
| 25 | 7,2 | | X | | |
| 26 | 9,6 | | X | | |
| 27 | 12,0 | | X | | |
| 28 | 14,3 | | X | | |
| 29 | 16,6 | | X | | |
| 30 | 18,9 | | X | | |
| 31 | 21,2 | | X | | |
| 32 | 23,5 | | X | | |
| 33 | 25,6 | | X | | |
| 34 | 27,1 | | X | | |
| 35 | 28,0 | | X | | |
| 36 | 28,7 | | X | | |
| 37 | 29,2 | | X | | |
| 38 | 29,8 | | X | | |
| 39 | 30,3 | | | X | |
| 40 | 29,6 | | | X | |
| 41 | 28,7 | | | X | |
| 42 | 27,9 | | | X | |
| 43 | 27,4 | | | X | |
| 44 | 27,3 | | | X | |
| 45 | 27,3 | | | X | |
| 46 | 27,4 | | | X | |
| 47 | 27,5 | | | X | |
| 48 | 27,6 | | | X | |
| 49 | 27,6 | | | X | |
| 50 | 27,6 | | | X | |
| 51 | 27,8 | | | X | |
| 52 | 28,1 | | | X | |
| 53 | 28,5 | | | X | |
| 54 | 28,9 | | | X | |
| 55 | 29,2 | | | X | |
| 56 | 29,4 | | | X | |
| 57 | 29,7 | | | X | |
| 58 | 30,0 | | | X | |
| 59 | 30,5 | | | X | |
| 60 | 30,6 | | | | X |
| 61 | 29,6 | | | | X |
| 62 | 26,9 | | | | X |
| 63 | 23,0 | | | | X |
| 64 | 18,6 | | | | X |
| 65 | 14,1 | | | | X |
| 66 | 9,3 | | | | X |
| 67 | 4,8 | | | | X |
| 68 | 1,9 | | | | X |
| 69 | 0,0 | X | | | |
| 70 | 0,0 | X | | | |
| 71 | 0,0 | X | | | |
| 72 | 0,0 | X | | | |
| 73 | 0,0 | X | | | |
| 74 | 1,7 | | X | | |
| 75 | 5,8 | | X | | |
| 76 | 11,8 | | X | | |
| 77 | 17,3 | | X | | |
| 78 | 22,0 | | X | | |
| 79 | 26,2 | | X | | |
| 80 | 29,4 | | X | | |
| 81 | 31,1 | | X | | |
| 82 | 32,9 | | X | | |
| 83 | 34,7 | | X | | |
| 84 | 34,8 | | X | | |
| 85 | 34,8 | | X | | |
| 86 | 34,9 | | X | | |
| 87 | 35,4 | | X | | |
| 88 | 36,2 | | X | | |
| 89 | 37,1 | | X | | |
| 90 | 38,0 | | X | | |
| 91 | 38,7 | | | X | |
| 92 | 38,9 | | | X | |
| 93 | 38,9 | | | X | |
| 94 | 38,8 | | | X | |
| 95 | 38,5 | | | X | |
| 96 | 38,1 | | | X | |
| 97 | 37,5 | | | X | |
| 98 | 37,0 | | | X | |
| 99 | 36,7 | | | X | |
| 100 | 36,5 | | | X | |
| 101 | 36,5 | | | X | |
| 102 | 36,6 | | | X | |
| 103 | 36,8 | | | X | |
| 104 | 37,0 | | | X | |
| 105 | 37,1 | | | X | |
| 106 | 37,3 | | | X | |
| 107 | 37,4 | | | X | |
| 108 | 37,5 | | | X | |
| 109 | 37,4 | | | X | |
| 110 | 36,9 | | | | X |
| 111 | 36,0 | | | | X |
| 112 | 34,8 | | | | X |
| 113 | 31,9 | | | | X |
| 114 | 29,0 | | | | X |
| 115 | 26,9 | | | | X |
| 116 | 24,7 | | | X | |
| 117 | 25,4 | | | X | |
| 118 | 26,4 | | | X | |
| 119 | 27,7 | | | X | |
| 120 | 29,4 | | | X | |
| | | | | | |
| 121 | 31,2 | | | X | |
| 122 | 33,0 | | | X | |
| 123 | 34,4 | | | X | |
| 124 | 35,2 | | | X | |
| 125 | 35,4 | | | | X |
| 126 | 35,2 | | | | X |
| 127 | 34,7 | | | | X |
| 128 | 33,9 | | | | X |
| 129 | 32,4 | | | | X |
| 130 | 29,8 | | | | X |
| 131 | 26,1 | | | | X |
| 132 | 22,1 | | | | X |
| 133 | 18,6 | | | | X |
| 134 | 16,8 | | X | | |
| 135 | 17,7 | | X | | |
| 136 | 21,1 | | X | | |
| 137 | 25,4 | | X | | |
| 138 | 29,2 | | X | | |
| 139 | 31,6 | | X | | |
| 140 | 32,1 | | | | X |
| 141 | 31,6 | | | | X |
| 142 | 30,7 | | | | X |
| 143 | 29,7 | | | | X |
| 144 | 28,1 | | | | X |
| 145 | 25,0 | | | | X |
| 146 | 20,3 | | | | X |
| 147 | 15,0 | | | | X |
| 148 | 9,7 | | | | X |
| 149 | 5,0 | | | | X |
| 150 | 1,6 | | | | X |
| 151 | 0,0 | X | | | |
| 152 | 0,0 | X | | | |
| 153 | 0,0 | X | | | |
| 154 | 0,0 | X | | | |
| 155 | 0,0 | X | | | |
| 156 | 0,0 | X | | | |
| 157 | 0,0 | X | | | |
| 158 | 0,0 | X | | | |
| 159 | 0,0 | X | | | |
| 160 | 0,0 | X | | | |
| 161 | 0,0 | X | | | |
| 162 | 0,0 | X | | | |
| 163 | 0,0 | X | | | |
| 164 | 0,0 | X | | | |
| 165 | 0,0 | X | | | |
| 166 | 0,0 | X | | | |
| 167 | 0,0 | X | | | |
| 168 | 0,0 | X | | | |
| 169 | 0,0 | X | | | |
| 170 | 0,0 | X | | | |
| 171 | 0,0 | X | | | |
| 172 | 0,0 | X | | | |
| 173 | 0,0 | X | | | |
| 174 | 0,0 | X | | | |
| 175 | 0,0 | X | | | |
| 176 | 0,0 | X | | | |
| 177 | 0,0 | X | | | |
| 178 | 0,0 | X | | | |
| 179 | 0,0 | X | | | |
| 180 | 0,0 | X | | | |
| | | | | | |

2.2.1.

Ap6-3.   táblázat

WMTC 2. szakasz, ciklus 1. része, csökkentett sebesség az 1. és 2-1. járműosztályra, 0–180 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

0

0,0

X

1

0,0

X

2

0,0

X

3

0,0

X

4

0,0

X

5

0,0

X

6

0,0

X

7

0,0

X

8

0,0

X

9

0,0

X

10

0,0

X

11

0,0

X

12

0,0

X

13

0,0

X

14

0,0

X

15

0,0

X

16

0,0

X

17

0,0

X

18

0,0

X

19

0,0

X

20

0,0

X

21

0,0

X

22

1,0

X

23

2,6

X

24

4,8

X

25

7,2

X

26

9,6

X

27

12,0

X

28

14,3

X

29

16,6

X

30

18,9

X

31

21,2

X

32

23,5

X

33

25,6

X

34

27,1

X

35

28,0

X

36

28,7

X

37

29,2

X

38

29,8

X

39

30,3

X

40

29,6

X

41

28,7

X

42

27,9

X

43

27,4

X

44

27,3

X

45

27,3

X

46

27,4

X

47

27,5

X

48

27,6

X

49

27,6

X

50

27,6

X

51

27,8

X

52

28,1

X

53

28,5

X

54

28,9

X

55

29,2

X

56

29,4

X

57

29,7

X

58

30,0

X

59

30,5

X

60

30,6

X

61

29,6

X

62

26,9

X

63

23,0

X

64

18,6

X

65

14,1

X

66

9,3

X

67

4,8

X

68

1,9

X

69

0,0

X

70

0,0

X

71

0,0

X

72

0,0

X

73

0,0

X

74

1,7

X

75

5,8

X

76

11,8

X

77

17,3

X

78

22,0

X

79

26,2

X

80

29,4

X

81

31,1

X

82

32,9

X

83

34,7

X

84

34,8

X

85

34,8

X

86

34,9

X

87

35,4

X

88

36,2

X

89

37,1

X

90

38,0

X

91

38,7

X

92

38,9

X

93

38,9

X

94

38,8

X

95

38,5

X

96

38,1

X

97

37,5

X

98

37,0

X

99

36,7

X

100

36,5

X

101

36,5

X

102

36,6

X

103

36,8

X

104

37,0

X

105

37,1

X

106

37,3

X

107

37,4

X

108

37,5

X

109

37,4

X

110

36,9

X

111

36,0

X

112

34,8

X

113

31,9

X

114

29,0

X

115

26,9

X

116

24,7

X

117

25,4

X

118

26,4

X

119

27,7

X

120

29,4

X

121

31,2

X

122

33,0

X

123

34,4

X

124

35,2

X

125

35,4

X

126

35,2

X

127

34,7

X

128

33,9

X

129

32,4

X

130

29,8

X

131

26,1

X

132

22,1

X

133

18,6

X

134

16,8

X

135

17,7

X

136

21,1

X

137

25,4

X

138

29,2

X

139

31,6

X

140

32,1

X

141

31,6

X

142

30,7

X

143

29,7

X

144

28,1

X

145

25,0

X

146

20,3

X

147

15,0

X

148

9,7

X

149

5,0

X

150

1,6

X

151

0,0

X

152

0,0

X

153

0,0

X

154

0,0

X

155

0,0

X

156

0,0

X

157

0,0

X

158

0,0

X

159

0,0

X

160

0,0

X

161

0,0

X

162

0,0

X

163

0,0

X

164

0,0

X

165

0,0

X

166

0,0

X

167

0,0

X

168

0,0

X

169

0,0

X

170

0,0

X

171

0,0

X

172

0,0

X

173

0,0

X

174

0,0

X

175

0,0

X

176

0,0

X

177

0,0

X

178

0,0

X

179

0,0

X

180

0,0

X

| 2.2.2. | Ap6-4.   táblázat


  WMTC 2. szakasz, ciklus 1. része, csökkentett sebességen az 1. és 2-1. járműosztályra, 181–360 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 181 | 0,0 | X | | | |
| 182 | 0,0 | X | | | |
| 183 | 0,0 | X | | | |
| 184 | 0,0 | X | | | |
| 185 | 0,4 | | X | | |
| 186 | 1,8 | | X | | |
| 187 | 5,4 | | X | | |
| 188 | 11,1 | | X | | |
| 189 | 16,7 | | X | | |
| 190 | 21,3 | | X | | |
| 191 | 24,8 | | X | | |
| 192 | 28,4 | | X | | |
| 193 | 31,8 | | X | | |
| 194 | 34,6 | | X | | |
| 195 | 36,3 | | X | | |
| 196 | 37,8 | | X | | |
| 197 | 39,6 | | X | | |
| 198 | 41,3 | | X | | |
| 199 | 43,3 | | X | | |
| 200 | 45,1 | | X | | |
| 201 | 47,5 | | X | | |
| 202 | 49,0 | | X | | |
| 203 | 50,0 | | | X | |
| 204 | 49,5 | | | X | |
| 205 | 48,8 | | | X | |
| 206 | 47,6 | | | X | |
| 207 | 46,5 | | | X | |
| 208 | 46,1 | | | X | |
| 209 | 46,1 | | | X | |
| 210 | 46,6 | | | X | |
| 211 | 46,9 | | | X | |
| 212 | 47,2 | | | X | |
| 213 | 47,8 | | | X | |
| 214 | 48,4 | | | X | |
| 215 | 48,9 | | | X | |
| 216 | 49,2 | | | X | |
| 217 | 49,6 | | | X | |
| 218 | 49,9 | | | X | |
| 219 | 50,0 | | | X | |
| 220 | 49,8 | | | X | |
| 221 | 49,5 | | | X | |
| 222 | 49,2 | | | X | |
| 223 | 49,3 | | | X | |
| 224 | 49,4 | | | X | |
| 225 | 49,4 | | | X | |
| 226 | 48,6 | | | X | |
| 227 | 47,8 | | | X | |
| 228 | 47,0 | | | X | |
| 229 | 46,9 | | | X | |
| 230 | 46,6 | | | X | |
| 231 | 46,6 | | | X | |
| 232 | 46,6 | | | X | |
| 233 | 46,9 | | | X | |
| 234 | 46,4 | | | X | |
| 235 | 45,6 | | | X | |
| 236 | 44,4 | | | X | |
| 237 | 43,5 | | | X | |
| 238 | 43,2 | | | X | |
| 239 | 43,3 | | | X | |
| 240 | 43,7 | | | X | |
| 241 | 43,9 | | | X | |
| 242 | 43,8 | | | | X |
| 243 | 43,0 | | | | X |
| 244 | 40,9 | | | | X |
| 245 | 36,9 | | | | X |
| 246 | 32,1 | | | | X |
| 247 | 26,6 | | | | X |
| 248 | 21,8 | | | | X |
| 249 | 17,2 | | | | X |
| 250 | 13,7 | | | | X |
| 251 | 10,3 | | | | X |
| 252 | 7,0 | | | | X |
| 253 | 3,5 | | | | X |
| 254 | 0,0 | X | | | |
| 255 | 0,0 | X | | | |
| 256 | 0,0 | X | | | |
| 257 | 0,0 | X | | | |
| 258 | 0,0 | X | | | |
| 259 | 0,0 | X | | | |
| 260 | 0,0 | X | | | |
| 261 | 0,0 | X | | | |
| 262 | 0,0 | X | | | |
| 263 | 0,0 | X | | | |
| 264 | 0,0 | X | | | |
| 265 | 0,0 | X | | | |
| 266 | 0,0 | X | | | |
| 267 | 0,5 | | X | | |
| 268 | 2,9 | | X | | |
| 269 | 8,2 | | X | | |
| 270 | 13,2 | | X | | |
| 271 | 17,8 | | X | | |
| 272 | 21,4 | | X | | |
| 273 | 24,1 | | X | | |
| 274 | 26,4 | | X | | |
| 275 | 28,4 | | X | | |
| 276 | 29,9 | | X | | |
| 277 | 30,5 | | | X | |
| 278 | 30,5 | | | X | |
| 279 | 30,3 | | | X | |
| 280 | 30,2 | | | X | |
| 281 | 30,1 | | | X | |
| 282 | 30,1 | | | X | |
| 283 | 30,1 | | | X | |
| 284 | 30,2 | | | X | |
| 285 | 30,2 | | | X | |
| 286 | 30,2 | | | X | |
| 287 | 30,2 | | | X | |
| 288 | 30,5 | | | X | |
| 289 | 31,0 | | | X | |
| 290 | 31,9 | | | X | |
| 291 | 32,8 | | | X | |
| 292 | 33,7 | | | X | |
| 293 | 34,5 | | | X | |
| 294 | 35,1 | | | X | |
| 295 | 35,5 | | | X | |
| 296 | 35,6 | | | X | |
| 297 | 35,4 | | | X | |
| 298 | 35,0 | | | X | |
| 299 | 34,0 | | | X | |
| 300 | 32,4 | | | X | |
| 301 | 30,6 | | | X | |
| 302 | 29,0 | | | X | |
| 303 | 27,8 | | | X | |
| 304 | 27,2 | | | X | |
| 305 | 26,9 | | | X | |
| 306 | 26,5 | | | X | |
| 307 | 26,1 | | | X | |
| 308 | 25,7 | | | X | |
| 309 | 25,5 | | | X | |
| 310 | 25,7 | | | X | |
| 311 | 26,4 | | | X | |
| 312 | 27,3 | | | X | |
| 313 | 28,1 | | | X | |
| 314 | 27,9 | | | | X |
| 315 | 26,0 | | | | X |
| 316 | 22,7 | | | | X |
| 317 | 19,0 | | | | X |
| 318 | 16,0 | | | | X |
| 319 | 14,6 | | X | | |
| 320 | 15,2 | | X | | |
| 321 | 16,9 | | X | | |
| 322 | 19,3 | | X | | |
| 323 | 22,0 | | X | | |
| 324 | 24,6 | | X | | |
| 325 | 26,8 | | X | | |
| 326 | 27,9 | | X | | |
| 327 | 28,0 | | | X | |
| 328 | 27,7 | | | X | |
| 329 | 27,1 | | | X | |
| 330 | 26,8 | | | X | |
| 331 | 26,6 | | | X | |
| 332 | 26,8 | | | X | |
| 333 | 27,0 | | | X | |
| 334 | 27,2 | | | X | |
| 335 | 27,4 | | | X | |
| 336 | 27,5 | | | X | |
| 337 | 27,7 | | | X | |
| 338 | 27,9 | | | X | |
| 339 | 28,1 | | | X | |
| 340 | 28,3 | | | X | |
| 341 | 28,6 | | | X | |
| 342 | 29,1 | | | X | |
| 343 | 29,6 | | | X | |
| 344 | 30,1 | | | X | |
| 345 | 30,6 | | | X | |
| 346 | 30,8 | | | X | |
| 347 | 30,8 | | | X | |
| 348 | 30,8 | | | X | |
| 349 | 30,8 | | | X | |
| 350 | 30,8 | | | X | |
| 351 | 30,8 | | | X | |
| 352 | 30,8 | | | X | |
| 353 | 30,8 | | | X | |
| 354 | 30,9 | | | X | |
| 355 | 30,9 | | | X | |
| 356 | 30,9 | | | X | |
| 357 | 30,8 | | | X | |
| 358 | 30,4 | | | X | |
| 359 | 29,6 | | | X | |
| 360 | 28,4 | | | X | |

2.2.2.

Ap6-4.   táblázat

WMTC 2. szakasz, ciklus 1. része, csökkentett sebességen az 1. és 2-1. járműosztályra, 181–360 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

181

0,0

X

182

0,0

X

183

0,0

X

184

0,0

X

185

0,4

X

186

1,8

X

187

5,4

X

188

11,1

X

189

16,7

X

190

21,3

X

191

24,8

X

192

28,4

X

193

31,8

X

194

34,6

X

195

36,3

X

196

37,8

X

197

39,6

X

198

41,3

X

199

43,3

X

200

45,1

X

201

47,5

X

202

49,0

X

203

50,0

X

204

49,5

X

205

48,8

X

206

47,6

X

207

46,5

X

208

46,1

X

209

46,1

X

210

46,6

X

211

46,9

X

212

47,2

X

213

47,8

X

214

48,4

X

215

48,9

X

216

49,2

X

217

49,6

X

218

49,9

X

219

50,0

X

220

49,8

X

221

49,5

X

222

49,2

X

223

49,3

X

224

49,4

X

225

49,4

X

226

48,6

X

227

47,8

X

228

47,0

X

229

46,9

X

230

46,6

X

231

46,6

X

232

46,6

X

233

46,9

X

234

46,4

X

235

45,6

X

236

44,4

X

237

43,5

X

238

43,2

X

239

43,3

X

240

43,7

X

241

43,9

X

242

43,8

X

243

43,0

X

244

40,9

X

245

36,9

X

246

32,1

X

247

26,6

X

248

21,8

X

249

17,2

X

250

13,7

X

251

10,3

X

252

7,0

X

253

3,5

X

254

0,0

X

255

0,0

X

256

0,0

X

257

0,0

X

258

0,0

X

259

0,0

X

260

0,0

X

261

0,0

X

262

0,0

X

263

0,0

X

264

0,0

X

265

0,0

X

266

0,0

X

267

0,5

X

268

2,9

X

269

8,2

X

270

13,2

X

271

17,8

X

272

21,4

X

273

24,1

X

274

26,4

X

275

28,4

X

276

29,9

X

277

30,5

X

278

30,5

X

279

30,3

X

280

30,2

X

281

30,1

X

282

30,1

X

283

30,1

X

284

30,2

X

285

30,2

X

286

30,2

X

287

30,2

X

288

30,5

X

289

31,0

X

290

31,9

X

291

32,8

X

292

33,7

X

293

34,5

X

294

35,1

X

295

35,5

X

296

35,6

X

297

35,4

X

298

35,0

X

299

34,0

X

300

32,4

X

301

30,6

X

302

29,0

X

303

27,8

X

304

27,2

X

305

26,9

X

306

26,5

X

307

26,1

X

308

25,7

X

309

25,5

X

310

25,7

X

311

26,4

X

312

27,3

X

313

28,1

X

314

27,9

X

315

26,0

X

316

22,7

X

317

19,0

X

318

16,0

X

319

14,6

X

320

15,2

X

321

16,9

X

322

19,3

X

323

22,0

X

324

24,6

X

325

26,8

X

326

27,9

X

327

28,0

X

328

27,7

X

329

27,1

X

330

26,8

X

331

26,6

X

332

26,8

X

333

27,0

X

334

27,2

X

335

27,4

X

336

27,5

X

337

27,7

X

338

27,9

X

339

28,1

X

340

28,3

X

341

28,6

X

342

29,1

X

343

29,6

X

344

30,1

X

345

30,6

X

346

30,8

X

347

30,8

X

348

30,8

X

349

30,8

X

350

30,8

X

351

30,8

X

352

30,8

X

353

30,8

X

354

30,9

X

355

30,9

X

356

30,9

X

357

30,8

X

358

30,4

X

359

29,6

X

360

28,4

X

| 2.2.3. | Ap6-5.   táblázat


  WMTC 2. szakasz, ciklus 1. része, csökkentett sebességen az 1. és 2-1. járműosztályra, 361–540 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 361 | 27,1 | | | X | |
| 362 | 26,0 | | | X | |
| 363 | 25,4 | | | X | |
| 364 | 25,5 | | | X | |
| 365 | 26,3 | | | X | |
| 366 | 27,3 | | | X | |
| 367 | 28,3 | | | X | |
| 368 | 29,2 | | | X | |
| 369 | 29,5 | | | X | |
| 370 | 29,4 | | | X | |
| 371 | 28,9 | | | X | |
| 372 | 28,1 | | | X | |
| 373 | 27,1 | | | X | |
| 374 | 26,3 | | | X | |
| 375 | 25,7 | | | X | |
| 376 | 25,5 | | | X | |
| 377 | 25,6 | | | X | |
| 378 | 25,9 | | | X | |
| 379 | 26,3 | | | X | |
| 380 | 26,9 | | | X | |
| 381 | 27,6 | | | X | |
| 382 | 28,4 | | | X | |
| 383 | 29,3 | | | X | |
| 384 | 30,1 | | | X | |
| 385 | 30,4 | | | X | |
| 386 | 30,2 | | | X | |
| 387 | 29,5 | | | X | |
| 388 | 28,6 | | | X | |
| 389 | 27,9 | | | X | |
| 390 | 27,5 | | | X | |
| 391 | 27,2 | | | X | |
| 392 | 26,9 | | | | X |
| 393 | 26,4 | | | | X |
| 394 | 25,7 | | | | X |
| 395 | 24,9 | | | | X |
| 396 | 21,4 | | | | X |
| 397 | 15,9 | | | | X |
| 398 | 9,9 | | | | X |
| 399 | 4,9 | | | | X |
| 400 | 2,1 | | | | X |
| 401 | 0,9 | | | | X |
| 402 | 0,0 | X | | | |
| 403 | 0,0 | X | | | |
| 404 | 0,0 | X | | | |
| 405 | 0,0 | X | | | |
| 406 | 0,0 | X | | | |
| 407 | 0,0 | X | | | |
| 408 | 1,2 | | X | | |
| 409 | 3,2 | | X | | |
| 410 | 5,9 | | X | | |
| 411 | 8,8 | | X | | |
| 412 | 12,0 | | X | | |
| 413 | 15,4 | | X | | |
| 414 | 18,9 | | X | | |
| 415 | 22,1 | | X | | |
| 416 | 24,7 | | X | | |
| 417 | 26,8 | | X | | |
| 418 | 28,7 | | X | | |
| 419 | 30,6 | | X | | |
| 420 | 32,4 | | X | | |
| 421 | 34,0 | | X | | |
| 422 | 35,4 | | X | | |
| 423 | 36,5 | | X | | |
| 424 | 37,5 | | X | | |
| 425 | 38,6 | | X | | |
| 426 | 39,6 | | X | | |
| 427 | 40,7 | | X | | |
| 428 | 41,4 | | X | | |
| 429 | 41,7 | | | X | |
| 430 | 41,4 | | | X | |
| 431 | 40,9 | | | X | |
| 432 | 40,5 | | | X | |
| 433 | 40,2 | | | X | |
| 434 | 40,1 | | | X | |
| 435 | 40,1 | | | X | |
| 436 | 39,8 | | | | X |
| 437 | 38,9 | | | | X |
| 438 | 37,4 | | | | X |
| 439 | 35,8 | | | | X |
| 440 | 34,1 | | | | X |
| 441 | 32,5 | | | | X |
| 442 | 30,9 | | | | X |
| 443 | 29,4 | | | | X |
| 444 | 27,9 | | | | X |
| 445 | 26,5 | | | | X |
| 446 | 25,0 | | | | X |
| 447 | 23,4 | | | | X |
| 448 | 21,8 | | | | X |
| 449 | 20,3 | | | | X |
| 450 | 19,3 | | | | X |
| 451 | 18,7 | | | | X |
| 452 | 18,3 | | | | X |
| 453 | 17,8 | | | | X |
| 454 | 17,4 | | | | X |
| 455 | 16,8 | | | | X |
| 456 | 16,3 | | | X | |
| 457 | 16,5 | | | X | |
| 458 | 17,6 | | | X | |
| 459 | 19,2 | | | X | |
| 460 | 20,8 | | | X | |
| 461 | 22,2 | | | X | |
| 462 | 23,0 | | | X | |
| 463 | 23,0 | | | | X |
| 464 | 22,0 | | | | X |
| 465 | 20,1 | | | | X |
| 466 | 17,7 | | | | X |
| 467 | 15,0 | | | | X |
| 468 | 12,1 | | | | X |
| 469 | 9,1 | | | | X |
| 470 | 6,2 | | | | X |
| 471 | 3,6 | | | | X |
| 472 | 1,8 | | | | X |
| 473 | 0,8 | | | | X |
| 474 | 0,0 | X | | | |
| 475 | 0,0 | X | | | |
| 476 | 0,0 | X | | | |
| 477 | 0,0 | X | | | |
| 478 | 0,0 | X | | | |
| 479 | 0,0 | X | | | |
| 480 | 0,0 | X | | | |
| 481 | 0,0 | X | | | |
| 482 | 0,0 | X | | | |
| 483 | 0,0 | X | | | |
| 484 | 0,0 | X | | | |
| 485 | 0,0 | X | | | |
| 486 | 1,4 | | X | | |
| 487 | 4,5 | | X | | |
| 488 | 8,8 | | X | | |
| 489 | 13,4 | | X | | |
| 490 | 17,3 | | X | | |
| 491 | 19,2 | | X | | |
| 492 | 19,7 | | X | | |
| 493 | 19,8 | | X | | |
| 494 | 20,7 | | X | | |
| 495 | 23,7 | | X | | |
| 496 | 27,9 | | X | | |
| 497 | 31,9 | | X | | |
| 498 | 35,4 | | X | | |
| 499 | 36,2 | | | | X |
| 500 | 34,2 | | | | X |
| 501 | 30,2 | | | | X |
| 502 | 27,1 | | | | X |
| 503 | 26,6 | | X | | |
| 504 | 28,6 | | X | | |
| 505 | 32,6 | | X | | |
| 506 | 35,5 | | X | | |
| 507 | 36,6 | | | | X |
| 508 | 34,6 | | | | X |
| 509 | 30,0 | | | | X |
| 510 | 23,1 | | | | X |
| 511 | 16,7 | | | | X |
| 512 | 10,7 | | | | X |
| 513 | 4,7 | | | | X |
| 514 | 1,2 | | | | X |
| 515 | 0,0 | X | | | |
| 516 | 0,0 | X | | | |
| 517 | 0,0 | X | | | |
| 518 | 0,0 | X | | | |
| 519 | 3,0 | | X | | |
| 520 | 8,2 | | X | | |
| 521 | 14,3 | | X | | |
| 522 | 19,3 | | X | | |
| 523 | 23,5 | | X | | |
| 524 | 27,3 | | X | | |
| 525 | 30,8 | | X | | |
| 526 | 33,7 | | X | | |
| 527 | 35,2 | | X | | |
| 528 | 35,2 | | | | X |
| 529 | 32,5 | | | | X |
| 530 | 27,9 | | | | X |
| 531 | 23,2 | | | | X |
| 532 | 18,5 | | | | X |
| 533 | 13,8 | | | | X |
| 534 | 9,1 | | | | X |
| 535 | 4,5 | | | | X |
| 536 | 2,3 | | | | X |
| 537 | 0,0 | X | | | |
| 538 | 0,0 | X | | | |
| 539 | 0,0 | X | | | |
| 540 | 0,0 | X | | | |

2.2.3.

Ap6-5.   táblázat

WMTC 2. szakasz, ciklus 1. része, csökkentett sebességen az 1. és 2-1. járműosztályra, 361–540 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

361

27,1

X

362

26,0

X

363

25,4

X

364

25,5

X

365

26,3

X

366

27,3

X

367

28,3

X

368

29,2

X

369

29,5

X

370

29,4

X

371

28,9

X

372

28,1

X

373

27,1

X

374

26,3

X

375

25,7

X

376

25,5

X

377

25,6

X

378

25,9

X

379

26,3

X

380

26,9

X

381

27,6

X

382

28,4

X

383

29,3

X

384

30,1

X

385

30,4

X

386

30,2

X

387

29,5

X

388

28,6

X

389

27,9

X

390

27,5

X

391

27,2

X

392

26,9

X

393

26,4

X

394

25,7

X

395

24,9

X

396

21,4

X

397

15,9

X

398

9,9

X

399

4,9

X

400

2,1

X

401

0,9

X

402

0,0

X

403

0,0

X

404

0,0

X

405

0,0

X

406

0,0

X

407

0,0

X

408

1,2

X

409

3,2

X

410

5,9

X

411

8,8

X

412

12,0

X

413

15,4

X

414

18,9

X

415

22,1

X

416

24,7

X

417

26,8

X

418

28,7

X

419

30,6

X

420

32,4

X

421

34,0

X

422

35,4

X

423

36,5

X

424

37,5

X

425

38,6

X

426

39,6

X

427

40,7

X

428

41,4

X

429

41,7

X

430

41,4

X

431

40,9

X

432

40,5

X

433

40,2

X

434

40,1

X

435

40,1

X

436

39,8

X

437

38,9

X

438

37,4

X

439

35,8

X

440

34,1

X

441

32,5

X

442

30,9

X

443

29,4

X

444

27,9

X

445

26,5

X

446

25,0

X

447

23,4

X

448

21,8

X

449

20,3

X

450

19,3

X

451

18,7

X

452

18,3

X

453

17,8

X

454

17,4

X

455

16,8

X

456

16,3

X

457

16,5

X

458

17,6

X

459

19,2

X

460

20,8

X

461

22,2

X

462

23,0

X

463

23,0

X

464

22,0

X

465

20,1

X

466

17,7

X

467

15,0

X

468

12,1

X

469

9,1

X

470

6,2

X

471

3,6

X

472

1,8

X

473

0,8

X

474

0,0

X

475

0,0

X

476

0,0

X

477

0,0

X

478

0,0

X

479

0,0

X

480

0,0

X

481

0,0

X

482

0,0

X

483

0,0

X

484

0,0

X

485

0,0

X

486

1,4

X

487

4,5

X

488

8,8

X

489

13,4

X

490

17,3

X

491

19,2

X

492

19,7

X

493

19,8

X

494

20,7

X

495

23,7

X

496

27,9

X

497

31,9

X

498

35,4

X

499

36,2

X

500

34,2

X

501

30,2

X

502

27,1

X

503

26,6

X

504

28,6

X

505

32,6

X

506

35,5

X

507

36,6

X

508

34,6

X

509

30,0

X

510

23,1

X

511

16,7

X

512

10,7

X

513

4,7

X

514

1,2

X

515

0,0

X

516

0,0

X

517

0,0

X

518

0,0

X

519

3,0

X

520

8,2

X

521

14,3

X

522

19,3

X

523

23,5

X

524

27,3

X

525

30,8

X

526

33,7

X

527

35,2

X

528

35,2

X

529

32,5

X

530

27,9

X

531

23,2

X

532

18,5

X

533

13,8

X

534

9,1

X

535

4,5

X

536

2,3

X

537

0,0

X

538

0,0

X

539

0,0

X

540

0,0

X

| 2.2.4. | Ap6-6.   táblázat


  WMTC 2. szakasz, ciklus 1. része, csökkentett sebesség az 1. és 2-1. járműosztályra, 541–600 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 541 | 0,0 | X | | | |
| 542 | 2,8 | | X | | |
| 543 | 8,1 | | X | | |
| 544 | 14,3 | | X | | |
| 545 | 19,2 | | X | | |
| 546 | 23,5 | | X | | |
| 547 | 27,2 | | X | | |
| 548 | 30,5 | | X | | |
| 549 | 33,1 | | X | | |
| 550 | 35,7 | | X | | |
| 551 | 38,3 | | X | | |
| 552 | 41,0 | | X | | |
| 553 | 43,6 | | | X | |
| 554 | 43,7 | | | X | |
| 555 | 43,8 | | | X | |
| 556 | 43,9 | | | X | |
| 557 | 44,0 | | | X | |
| 558 | 44,1 | | | X | |
| 559 | 44,2 | | | X | |
| 560 | 44,3 | | | X | |
| 561 | 44,4 | | | X | |
| 562 | 44,5 | | | X | |
| 563 | 44,6 | | | X | |
| 564 | 44,9 | | | X | |
| 565 | 45,5 | | | X | |
| 566 | 46,3 | | | X | |
| 567 | 47,1 | | | X | |
| 568 | 48,0 | | | X | |
| 569 | 48,7 | | | X | |
| 570 | 49,2 | | | X | |
| 571 | 49,4 | | | X | |
| 572 | 49,3 | | | X | |
| 573 | 48,7 | | | | X |
| 574 | 47,3 | | | | X |
| 575 | 45,0 | | | | X |
| 576 | 42,3 | | | | X |
| 577 | 39,5 | | | | X |
| 578 | 36,6 | | | | X |
| 579 | 33,7 | | | | X |
| 580 | 30,1 | | | | X |
| 581 | 26,0 | | | | X |
| 582 | 21,8 | | | | X |
| 583 | 17,7 | | | | X |
| 584 | 13,5 | | | | X |
| 585 | 9,4 | | | | X |
| 586 | 5,6 | | | | X |
| 587 | 2,1 | | | | X |
| 588 | 0,0 | X | | | |
| 589 | 0,0 | X | | | |
| 590 | 0,0 | X | | | |
| 591 | 0,0 | X | | | |
| 592 | 0,0 | X | | | |
| 593 | 0,0 | X | | | |
| 594 | 0,0 | X | | | |
| 595 | 0,0 | X | | | |
| 596 | 0,0 | X | | | |
| 597 | 0,0 | X | | | |
| 598 | 0,0 | X | | | |
| 599 | 0,0 | X | | | |
| 600 | 0,0 | X | | | |

2.2.4.

Ap6-6.   táblázat

WMTC 2. szakasz, ciklus 1. része, csökkentett sebesség az 1. és 2-1. járműosztályra, 541–600 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

541

0,0

X

542

2,8

X

543

8,1

X

544

14,3

X

545

19,2

X

546

23,5

X

547

27,2

X

548

30,5

X

549

33,1

X

550

35,7

X

551

38,3

X

552

41,0

X

553

43,6

X

554

43,7

X

555

43,8

X

556

43,9

X

557

44,0

X

558

44,1

X

559

44,2

X

560

44,3

X

561

44,4

X

562

44,5

X

563

44,6

X

564

44,9

X

565

45,5

X

566

46,3

X

567

47,1

X

568

48,0

X

569

48,7

X

570

49,2

X

571

49,4

X

572

49,3

X

573

48,7

X

574

47,3

X

575

45,0

X

576

42,3

X

577

39,5

X

578

36,6

X

579

33,7

X

580

30,1

X

581

26,0

X

582

21,8

X

583

17,7

X

584

13,5

X

585

9,4

X

586

5,6

X

587

2,1

X

588

0,0

X

589

0,0

X

590

0,0

X

591

0,0

X

592

0,0

X

593

0,0

X

594

0,0

X

595

0,0

X

596

0,0

X

597

0,0

X

598

0,0

X

599

0,0

X

600

0,0

X

| 2.2.5. | Ap6-7.   táblázat


  WMTC 2. szakasz, ciklus 1. része, a 2-2. és a 3. járműosztályra 0–180 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 0 | 0,0 | X | | | |
| 1 | 0,0 | X | | | |
| 2 | 0,0 | X | | | |
| 3 | 0,0 | X | | | |
| 4 | 0,0 | X | | | |
| 5 | 0,0 | X | | | |
| 6 | 0,0 | X | | | |
| 7 | 0,0 | X | | | |
| 8 | 0,0 | X | | | |
| 9 | 0,0 | X | | | |
| 10 | 0,0 | X | | | |
| 11 | 0,0 | X | | | |
| 12 | 0,0 | X | | | |
| 13 | 0,0 | X | | | |
| 14 | 0,0 | X | | | |
| 15 | 0,0 | X | | | |
| 16 | 0,0 | X | | | |
| 17 | 0,0 | X | | | |
| 18 | 0,0 | X | | | |
| 19 | 0,0 | X | | | |
| 20 | 0,0 | X | | | |
| 21 | 0,0 | X | | | |
| 22 | 1,0 | | X | | |
| 23 | 2,6 | | X | | |
| 24 | 4,8 | | X | | |
| 25 | 7,2 | | X | | |
| 26 | 9,6 | | X | | |
| 27 | 12,0 | | X | | |
| 28 | 14,3 | | X | | |
| 29 | 16,6 | | X | | |
| 30 | 18,9 | | X | | |
| 31 | 21,2 | | X | | |
| 32 | 23,5 | | X | | |
| 33 | 25,6 | | X | | |
| 34 | 27,1 | | X | | |
| 35 | 28,0 | | X | | |
| 36 | 28,7 | | X | | |
| 37 | 29,2 | | X | | |
| 38 | 29,8 | | X | | |
| 39 | 30,4 | | | X | |
| 40 | 29,6 | | | X | |
| 41 | 28,7 | | | X | |
| 42 | 27,9 | | | X | |
| 43 | 27,5 | | | X | |
| 44 | 27,3 | | | X | |
| 45 | 27,4 | | | X | |
| 46 | 27,5 | | | X | |
| 47 | 27,6 | | | X | |
| 48 | 27,6 | | | X | |
| 49 | 27,6 | | | X | |
| 50 | 27,7 | | | X | |
| 51 | 27,8 | | | X | |
| 52 | 28,1 | | | X | |
| 53 | 28,6 | | | X | |
| 54 | 29,0 | | | X | |
| 55 | 29,2 | | | X | |
| 56 | 29,5 | | | X | |
| 57 | 29,7 | | | X | |
| 58 | 30,1 | | | X | |
| 59 | 30,5 | | | X | |
| 60 | 30,7 | | | X | |
| 61 | 29,7 | | | | X |
| 62 | 27,0 | | | | X |
| 63 | 23,0 | | | | X |
| 64 | 18,7 | | | | X |
| 65 | 14,2 | | | | X |
| 66 | 9,4 | | | | X |
| 67 | 4,9 | | | | X |
| 68 | 2,0 | | | | X |
| 69 | 0,0 | X | | | |
| 70 | 0,0 | X | | | |
| 71 | 0,0 | X | | | |
| 72 | 0,0 | X | | | |
| 73 | 0,0 | X | | | |
| 74 | 1,7 | | X | | |
| 75 | 5,8 | | X | | |
| 76 | 11,8 | | X | | |
| 77 | 18,3 | | X | | |
| 78 | 24,5 | | X | | |
| 79 | 29,4 | | X | | |
| 80 | 32,5 | | X | | |
| 81 | 34,2 | | X | | |
| 82 | 34,4 | | X | | |
| 83 | 34,5 | | X | | |
| 84 | 34,6 | | X | | |
| 85 | 34,7 | | X | | |
| 86 | 34,8 | | X | | |
| 87 | 35,2 | | X | | |
| 88 | 36,0 | | X | | |
| 89 | 37,0 | | X | | |
| 90 | 37,9 | | X | | |
| 91 | 38,6 | | X | | |
| 92 | 38,8 | | | X | |
| 93 | 38,8 | | | X | |
| 94 | 38,7 | | | X | |
| 95 | 38,5 | | | X | |
| 96 | 38,0 | | | X | |
| 97 | 37,4 | | | X | |
| 98 | 36,9 | | | X | |
| 99 | 36,6 | | | X | |
| 100 | 36,4 | | | X | |
| 101 | 36,4 | | | X | |
| 102 | 36,5 | | | X | |
| 103 | 36,7 | | | X | |
| 104 | 36,9 | | | X | |
| 105 | 37,0 | | | X | |
| 106 | 37,2 | | | X | |
| 107 | 37,3 | | | X | |
| 108 | 37,4 | | | X | |
| 109 | 37,3 | | | X | |
| 110 | 36,8 | | | X | |
| 111 | 35,8 | | | | X |
| 112 | 34,7 | | | | X |
| 113 | 31,8 | | | | X |
| 114 | 28,9 | | | | X |
| 115 | 26,7 | | | | X |
| 116 | 24,6 | | | X | |
| 117 | 25,2 | | | X | |
| 118 | 26,2 | | | X | |
| 119 | 27,6 | | | X | |
| 120 | 29,2 | | | X | |
| | | | | | |
| 121 | 31,0 | | | X | |
| 122 | 32,8 | | | X | |
| 123 | 34,3 | | | X | |
| 124 | 35,1 | | | X | |
| 125 | 35,3 | | | | X |
| 126 | 35,1 | | | | X |
| 127 | 34,6 | | | | X |
| 128 | 33,7 | | | | X |
| 129 | 32,2 | | | | X |
| 130 | 29,6 | | | | X |
| 131 | 26,0 | | | | X |
| 132 | 22,0 | | | | X |
| 133 | 18,5 | | | | X |
| 134 | 16,6 | | X | | |
| 135 | 17,6 | | X | | |
| 136 | 21,0 | | X | | |
| 137 | 25,2 | | X | | |
| 138 | 29,1 | | X | | |
| 139 | 31,4 | | X | | |
| 140 | 31,9 | | | | X |
| 141 | 31,4 | | | | X |
| 142 | 30,6 | | | | X |
| 143 | 29,5 | | | | X |
| 144 | 28,0 | | | | X |
| 145 | 24,9 | | | | X |
| 146 | 20,2 | | | | X |
| 147 | 14,8 | | | | X |
| 148 | 9,5 | | | | X |
| 149 | 4,8 | | | | X |
| 150 | 1,4 | | | | X |
| 151 | 0,0 | X | | | |
| 152 | 0,0 | X | | | |
| 153 | 0,0 | X | | | |
| 154 | 0,0 | X | | | |
| 155 | 0,0 | X | | | |
| 156 | 0,0 | X | | | |
| 157 | 0,0 | X | | | |
| 158 | 0,0 | X | | | |
| 159 | 0,0 | X | | | |
| 160 | 0,0 | X | | | |
| 161 | 0,0 | X | | | |
| 162 | 0,0 | X | | | |
| 163 | 0,0 | X | | | |
| 164 | 0,0 | X | | | |
| 165 | 0,0 | X | | | |
| 166 | 0,0 | X | | | |
| 167 | 0,0 | X | | | |
| 168 | 0,0 | X | | | |
| 169 | 0,0 | X | | | |
| 170 | 0,0 | X | | | |
| 171 | 0,0 | X | | | |
| 172 | 0,0 | X | | | |
| 173 | 0,0 | X | | | |
| 174 | 0,0 | X | | | |
| 175 | 0,0 | X | | | |
| 176 | 0,0 | X | | | |
| 177 | 0,0 | X | | | |
| 178 | 0,0 | X | | | |
| 179 | 0,0 | X | | | |
| 180 | 0,0 | X | | | |
| | | | | | |

2.2.5.

Ap6-7.   táblázat

WMTC 2. szakasz, ciklus 1. része, a 2-2. és a 3. járműosztályra 0–180 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

0

0,0

X

1

0,0

X

2

0,0

X

3

0,0

X

4

0,0

X

5

0,0

X

6

0,0

X

7

0,0

X

8

0,0

X

9

0,0

X

10

0,0

X

11

0,0

X

12

0,0

X

13

0,0

X

14

0,0

X

15

0,0

X

16

0,0

X

17

0,0

X

18

0,0

X

19

0,0

X

20

0,0

X

21

0,0

X

22

1,0

X

23

2,6

X

24

4,8

X

25

7,2

X

26

9,6

X

27

12,0

X

28

14,3

X

29

16,6

X

30

18,9

X

31

21,2

X

32

23,5

X

33

25,6

X

34

27,1

X

35

28,0

X

36

28,7

X

37

29,2

X

38

29,8

X

39

30,4

X

40

29,6

X

41

28,7

X

42

27,9

X

43

27,5

X

44

27,3

X

45

27,4

X

46

27,5

X

47

27,6

X

48

27,6

X

49

27,6

X

50

27,7

X

51

27,8

X

52

28,1

X

53

28,6

X

54

29,0

X

55

29,2

X

56

29,5

X

57

29,7

X

58

30,1

X

59

30,5

X

60

30,7

X

61

29,7

X

62

27,0

X

63

23,0

X

64

18,7

X

65

14,2

X

66

9,4

X

67

4,9

X

68

2,0

X

69

0,0

X

70

0,0

X

71

0,0

X

72

0,0

X

73

0,0

X

74

1,7

X

75

5,8

X

76

11,8

X

77

18,3

X

78

24,5

X

79

29,4

X

80

32,5

X

81

34,2

X

82

34,4

X

83

34,5

X

84

34,6

X

85

34,7

X

86

34,8

X

87

35,2

X

88

36,0

X

89

37,0

X

90

37,9

X

91

38,6

X

92

38,8

X

93

38,8

X

94

38,7

X

95

38,5

X

96

38,0

X

97

37,4

X

98

36,9

X

99

36,6

X

100

36,4

X

101

36,4

X

102

36,5

X

103

36,7

X

104

36,9

X

105

37,0

X

106

37,2

X

107

37,3

X

108

37,4

X

109

37,3

X

110

36,8

X

111

35,8

X

112

34,7

X

113

31,8

X

114

28,9

X

115

26,7

X

116

24,6

X

117

25,2

X

118

26,2

X

119

27,6

X

120

29,2

X

121

31,0

X

122

32,8

X

123

34,3

X

124

35,1

X

125

35,3

X

126

35,1

X

127

34,6

X

128

33,7

X

129

32,2

X

130

29,6

X

131

26,0

X

132

22,0

X

133

18,5

X

134

16,6

X

135

17,6

X

136

21,0

X

137

25,2

X

138

29,1

X

139

31,4

X

140

31,9

X

141

31,4

X

142

30,6

X

143

29,5

X

144

28,0

X

145

24,9

X

146

20,2

X

147

14,8

X

148

9,5

X

149

4,8

X

150

1,4

X

151

0,0

X

152

0,0

X

153

0,0

X

154

0,0

X

155

0,0

X

156

0,0

X

157

0,0

X

158

0,0

X

159

0,0

X

160

0,0

X

161

0,0

X

162

0,0

X

163

0,0

X

164

0,0

X

165

0,0

X

166

0,0

X

167

0,0

X

168

0,0

X

169

0,0

X

170

0,0

X

171

0,0

X

172

0,0

X

173

0,0

X

174

0,0

X

175

0,0

X

176

0,0

X

177

0,0

X

178

0,0

X

179

0,0

X

180

0,0

X

| 2.2.6. | Ap6-8.   táblázat


  WMTC 2. szakasz, ciklus 1. része, a 2-2. és a 3. járműosztályra 181–360 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 181 | 0,0 | X | | | |
| 182 | 0,0 | X | | | |
| 183 | 2,0 | | X | | |
| 184 | 6,0 | | X | | |
| 185 | 12,4 | | X | | |
| 186 | 21,4 | | X | | |
| 187 | 30,0 | | X | | |
| 188 | 37,1 | | X | | |
| 189 | 42,5 | | X | | |
| 190 | 46,6 | | X | | |
| 191 | 49,8 | | X | | |
| 192 | 52,4 | | X | | |
| 193 | 54,4 | | X | | |
| 194 | 55,6 | | X | | |
| 195 | 56,1 | | | X | |
| 196 | 56,2 | | | X | |
| 197 | 56,2 | | | X | |
| 198 | 56,2 | | | X | |
| 199 | 56,7 | | | X | |
| 200 | 57,2 | | | X | |
| 201 | 57,7 | | | X | |
| 202 | 58,2 | | | X | |
| 203 | 58,7 | | | X | |
| 204 | 59,3 | | | X | |
| 205 | 59,8 | | | X | |
| 206 | 60,0 | | | X | |
| 207 | 60,0 | | | X | |
| 208 | 59,9 | | | X | |
| 209 | 59,9 | | | X | |
| 210 | 59,9 | | | X | |
| 211 | 59,9 | | | X | |
| 212 | 59,9 | | | X | |
| 213 | 59,8 | | | X | |
| 214 | 59,6 | | | | X |
| 215 | 59,1 | | | | X |
| 216 | 57,1 | | | | X |
| 217 | 53,2 | | | | X |
| 218 | 48,3 | | | | X |
| 219 | 43,9 | | | | X |
| 220 | 40,3 | | | | X |
| 221 | 39,5 | | | | X |
| 222 | 41,3 | | X | | |
| 223 | 45,2 | | X | | |
| 224 | 50,1 | | X | | |
| 225 | 53,7 | | X | | |
| 226 | 55,8 | | X | | |
| 227 | 55,8 | | | | X |
| 228 | 54,7 | | | | X |
| 229 | 53,3 | | | | X |
| 230 | 52,3 | | | | X |
| 231 | 52,0 | | | | X |
| 232 | 52,1 | | | | X |
| 233 | 51,8 | | | | X |
| 234 | 50,8 | | | | X |
| 235 | 49,2 | | | | X |
| 236 | 47,5 | | | | X |
| 237 | 45,7 | | | | X |
| 238 | 43,9 | | | | X |
| 239 | 42,0 | | | | X |
| 240 | 40,2 | | | | X |
| 241 | 38,3 | | | | X |
| 242 | 36,4 | | | | X |
| 243 | 34,6 | | | | X |
| 244 | 32,7 | | | | X |
| 245 | 30,6 | | | | X |
| 246 | 28,1 | | | | X |
| 247 | 25,5 | | | | X |
| 248 | 23,1 | | | | X |
| 249 | 21,2 | | | | X |
| 250 | 19,5 | | | | X |
| 251 | 17,8 | | | | X |
| 252 | 15,3 | | | | X |
| 253 | 11,5 | | | | X |
| 254 | 7,2 | | | | X |
| 255 | 2,5 | | | | X |
| 256 | 0,0 | X | | | |
| 257 | 0,0 | X | | | |
| 258 | 0,0 | X | | | |
| 259 | 0,0 | X | | | |
| 260 | 0,0 | X | | | |
| 261 | 0,0 | X | | | |
| 262 | 0,0 | X | | | |
| 263 | 0,0 | X | | | |
| 264 | 0,0 | X | | | |
| 265 | 0,0 | X | | | |
| 266 | 0,0 | X | | | |
| 267 | 0,5 | | X | | |
| 268 | 2,9 | | X | | |
| 269 | 8,2 | | X | | |
| 270 | 13,2 | | X | | |
| 271 | 17,8 | | X | | |
| 272 | 21,4 | | X | | |
| 273 | 24,1 | | X | | |
| 274 | 26,4 | | X | | |
| 275 | 28,4 | | X | | |
| 276 | 29,9 | | X | | |
| 277 | 30,5 | | X | | |
| 278 | 30,5 | | | X | |
| 279 | 30,3 | | | X | |
| 280 | 30,2 | | | X | |
| 281 | 30,1 | | | X | |
| 282 | 30,1 | | | X | |
| 283 | 30,1 | | | X | |
| 284 | 30,1 | | | X | |
| 285 | 30,1 | | | X | |
| 286 | 30,1 | | | X | |
| 287 | 30,2 | | | X | |
| 288 | 30,4 | | | X | |
| 289 | 31,0 | | | X | |
| 290 | 31,8 | | | X | |
| 291 | 32,7 | | | X | |
| 292 | 33,6 | | | X | |
| 293 | 34,4 | | | X | |
| 294 | 35,0 | | | X | |
| 295 | 35,4 | | | X | |
| 296 | 35,5 | | | X | |
| 297 | 35,3 | | | X | |
| 298 | 34,9 | | | X | |
| 299 | 33,9 | | | X | |
| 300 | 32,4 | | | X | |
| 301 | 30,6 | | | X | |
| 302 | 28,9 | | | X | |
| 303 | 27,8 | | | X | |
| 304 | 27,2 | | | X | |
| 305 | 26,9 | | | X | |
| 306 | 26,5 | | | X | |
| 307 | 26,1 | | | X | |
| 308 | 25,7 | | | X | |
| 309 | 25,5 | | | X | |
| 310 | 25,7 | | | X | |
| 311 | 26,4 | | | X | |
| 312 | 27,3 | | | X | |
| 313 | 28,1 | | | X | |
| 314 | 27,9 | | | | X |
| 315 | 26,0 | | | | X |
| 316 | 22,7 | | | | X |
| 317 | 19,0 | | | | X |
| 318 | 16,0 | | | | X |
| 319 | 14,6 | | X | | |
| 320 | 15,2 | | X | | |
| 321 | 16,9 | | X | | |
| 322 | 19,3 | | X | | |
| 323 | 22,0 | | X | | |
| 324 | 24,6 | | X | | |
| 325 | 26,8 | | X | | |
| 326 | 27,9 | | X | | |
| 327 | 28,1 | | | X | |
| 328 | 27,7 | | | X | |
| 329 | 27,2 | | | X | |
| 330 | 26,8 | | | X | |
| 331 | 26,6 | | | X | |
| 332 | 26,8 | | | X | |
| 333 | 27,0 | | | X | |
| 334 | 27,2 | | | X | |
| 335 | 27,4 | | | X | |
| 336 | 27,6 | | | X | |
| 337 | 27,7 | | | X | |
| 338 | 27,9 | | | X | |
| 339 | 28,1 | | | X | |
| 340 | 28,3 | | | X | |
| 341 | 28,6 | | | X | |
| 342 | 29,0 | | | X | |
| 343 | 29,6 | | | X | |
| 344 | 30,1 | | | X | |
| 345 | 30,5 | | | X | |
| 346 | 30,7 | | | X | |
| 347 | 30,8 | | | X | |
| 348 | 30,8 | | | X | |
| 349 | 30,8 | | | X | |
| 350 | 30,8 | | | X | |
| 351 | 30,8 | | | X | |
| 352 | 30,8 | | | X | |
| 353 | 30,8 | | | X | |
| 354 | 30,9 | | | X | |
| 355 | 30,9 | | | X | |
| 356 | 30,9 | | | X | |
| 357 | 30,8 | | | X | |
| 358 | 30,4 | | | X | |
| 359 | 29,6 | | | X | |
| 360 | 28,4 | | | X | |

2.2.6.

Ap6-8.   táblázat

WMTC 2. szakasz, ciklus 1. része, a 2-2. és a 3. járműosztályra 181–360 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

181

0,0

X

182

0,0

X

183

2,0

X

184

6,0

X

185

12,4

X

186

21,4

X

187

30,0

X

188

37,1

X

189

42,5

X

190

46,6

X

191

49,8

X

192

52,4

X

193

54,4

X

194

55,6

X

195

56,1

X

196

56,2

X

197

56,2

X

198

56,2

X

199

56,7

X

200

57,2

X

201

57,7

X

202

58,2

X

203

58,7

X

204

59,3

X

205

59,8

X

206

60,0

X

207

60,0

X

208

59,9

X

209

59,9

X

210

59,9

X

211

59,9

X

212

59,9

X

213

59,8

X

214

59,6

X

215

59,1

X

216

57,1

X

217

53,2

X

218

48,3

X

219

43,9

X

220

40,3

X

221

39,5

X

222

41,3

X

223

45,2

X

224

50,1

X

225

53,7

X

226

55,8

X

227

55,8

X

228

54,7

X

229

53,3

X

230

52,3

X

231

52,0

X

232

52,1

X

233

51,8

X

234

50,8

X

235

49,2

X

236

47,5

X

237

45,7

X

238

43,9

X

239

42,0

X

240

40,2

X

241

38,3

X

242

36,4

X

243

34,6

X

244

32,7

X

245

30,6

X

246

28,1

X

247

25,5

X

248

23,1

X

249

21,2

X

250

19,5

X

251

17,8

X

252

15,3

X

253

11,5

X

254

7,2

X

255

2,5

X

256

0,0

X

257

0,0

X

258

0,0

X

259

0,0

X

260

0,0

X

261

0,0

X

262

0,0

X

263

0,0

X

264

0,0

X

265

0,0

X

266

0,0

X

267

0,5

X

268

2,9

X

269

8,2

X

270

13,2

X

271

17,8

X

272

21,4

X

273

24,1

X

274

26,4

X

275

28,4

X

276

29,9

X

277

30,5

X

278

30,5

X

279

30,3

X

280

30,2

X

281

30,1

X

282

30,1

X

283

30,1

X

284

30,1

X

285

30,1

X

286

30,1

X

287

30,2

X

288

30,4

X

289

31,0

X

290

31,8

X

291

32,7

X

292

33,6

X

293

34,4

X

294

35,0

X

295

35,4

X

296

35,5

X

297

35,3

X

298

34,9

X

299

33,9

X

300

32,4

X

301

30,6

X

302

28,9

X

303

27,8

X

304

27,2

X

305

26,9

X

306

26,5

X

307

26,1

X

308

25,7

X

309

25,5

X

310

25,7

X

311

26,4

X

312

27,3

X

313

28,1

X

314

27,9

X

315

26,0

X

316

22,7

X

317

19,0

X

318

16,0

X

319

14,6

X

320

15,2

X

321

16,9

X

322

19,3

X

323

22,0

X

324

24,6

X

325

26,8

X

326

27,9

X

327

28,1

X

328

27,7

X

329

27,2

X

330

26,8

X

331

26,6

X

332

26,8

X

333

27,0

X

334

27,2

X

335

27,4

X

336

27,6

X

337

27,7

X

338

27,9

X

339

28,1

X

340

28,3

X

341

28,6

X

342

29,0

X

343

29,6

X

344

30,1

X

345

30,5

X

346

30,7

X

347

30,8

X

348

30,8

X

349

30,8

X

350

30,8

X

351

30,8

X

352

30,8

X

353

30,8

X

354

30,9

X

355

30,9

X

356

30,9

X

357

30,8

X

358

30,4

X

359

29,6

X

360

28,4

X

| 2.2.7. | Ap6-9.   táblázat


  WMTC 2. szakasz, ciklus 1. része, a 2-2. és a 3. járműosztályra 361–540 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 361 | 27,1 | | | X | |
| 362 | 26,0 | | | X | |
| 363 | 25,4 | | | X | |
| 364 | 25,5 | | | X | |
| 365 | 26,3 | | | X | |
| 366 | 27,3 | | | X | |
| 367 | 28,4 | | | X | |
| 368 | 29,2 | | | X | |
| 369 | 29,5 | | | X | |
| 370 | 29,5 | | | X | |
| 371 | 29,0 | | | X | |
| 372 | 28,1 | | | X | |
| 373 | 27,2 | | | X | |
| 374 | 26,3 | | | X | |
| 375 | 25,7 | | | X | |
| 376 | 25,5 | | | X | |
| 377 | 25,6 | | | X | |
| 378 | 26,0 | | | X | |
| 379 | 26,4 | | | X | |
| 380 | 27,0 | | | X | |
| 381 | 27,7 | | | X | |
| 382 | 28,5 | | | X | |
| 383 | 29,4 | | | X | |
| 384 | 30,2 | | | X | |
| 385 | 30,5 | | | X | |
| 386 | 30,3 | | | X | |
| 387 | 29,5 | | | X | |
| 388 | 28,7 | | | X | |
| 389 | 27,9 | | | X | |
| 390 | 27,5 | | | X | |
| 391 | 27,3 | | | X | |
| 392 | 27,0 | | | | X |
| 393 | 26,5 | | | | X |
| 394 | 25,8 | | | | X |
| 395 | 25,0 | | | | X |
| 396 | 21,5 | | | | X |
| 397 | 16,0 | | | | X |
| 398 | 10,0 | | | | X |
| 399 | 5,0 | | | | X |
| 400 | 2,2 | | | | X |
| 401 | 1,0 | | | | X |
| 402 | 0,0 | X | | | |
| 403 | 0,0 | X | | | |
| 404 | 0,0 | X | | | |
| 405 | 0,0 | X | | | |
| 406 | 0,0 | X | | | |
| 407 | 0,0 | X | | | |
| 408 | 1,2 | | X | | |
| 409 | 3,2 | | X | | |
| 410 | 5,9 | | X | | |
| 411 | 8,8 | | X | | |
| 412 | 12,0 | | X | | |
| 413 | 15,4 | | X | | |
| 414 | 18,9 | | X | | |
| 415 | 22,1 | | X | | |
| 416 | 24,8 | | X | | |
| 417 | 26,8 | | X | | |
| 418 | 28,7 | | X | | |
| 419 | 30,6 | | X | | |
| 420 | 32,4 | | X | | |
| 421 | 34,0 | | X | | |
| 422 | 35,4 | | X | | |
| 423 | 36,5 | | X | | |
| 424 | 37,5 | | X | | |
| 425 | 38,6 | | X | | |
| 426 | 39,7 | | X | | |
| 427 | 40,7 | | X | | |
| 428 | 41,5 | | X | | |
| 429 | 41,7 | | | X | |
| 430 | 41,5 | | | X | |
| 431 | 41,0 | | | X | |
| 432 | 40,6 | | | X | |
| 433 | 40,3 | | | X | |
| 434 | 40,2 | | | X | |
| 435 | 40,1 | | | X | |
| 436 | 39,8 | | | | X |
| 437 | 38,9 | | | | X |
| 438 | 37,5 | | | | X |
| 439 | 35,8 | | | | X |
| 440 | 34,2 | | | | X |
| 441 | 32,5 | | | | X |
| 442 | 30,9 | | | | X |
| 443 | 29,4 | | | | X |
| 444 | 28,0 | | | | X |
| 445 | 26,5 | | | | X |
| 446 | 25,0 | | | | X |
| 447 | 23,5 | | | | X |
| 448 | 21,9 | | | | X |
| 449 | 20,4 | | | | X |
| 450 | 19,4 | | | | X |
| 451 | 18,8 | | | | X |
| 452 | 18,4 | | | | X |
| 453 | 18,0 | | | | X |
| 454 | 17,5 | | | | X |
| 455 | 16,9 | | | | X |
| 456 | 16,4 | | | X | |
| 457 | 16,6 | | | X | |
| 458 | 17,7 | | | X | |
| 459 | 19,4 | | | X | |
| 460 | 20,9 | | | X | |
| 461 | 22,3 | | | X | |
| 462 | 23,2 | | | X | |
| 463 | 23,2 | | | | X |
| 464 | 22,2 | | | | X |
| 465 | 20,3 | | | | X |
| 466 | 17,9 | | | | X |
| 467 | 15,2 | | | | X |
| 468 | 12,3 | | | | X |
| 469 | 9,3 | | | | X |
| 470 | 6,4 | | | | X |
| 471 | 3,8 | | | | X |
| 472 | 2,0 | | | | X |
| 473 | 0,9 | | | | X |
| 474 | 0,0 | X | | | |
| 475 | 0,0 | X | | | |
| 476 | 0,0 | X | | | |
| 477 | 0,0 | X | | | |
| 478 | 0,0 | X | | | |
| 479 | 0,0 | X | | | |
| 480 | 0,0 | X | | | |
| 481 | 0,0 | X | | | |
| 482 | 0,0 | X | | | |
| 483 | 0,0 | X | | | |
| 484 | 0,0 | X | | | |
| 485 | 0,0 | X | | | |
| 486 | 1,4 | | X | | |
| 487 | 4,5 | | X | | |
| 488 | 8,8 | | X | | |
| 489 | 13,4 | | X | | |
| 490 | 17,3 | | X | | |
| 491 | 19,2 | | X | | |
| 492 | 19,7 | | X | | |
| 493 | 19,8 | | X | | |
| 494 | 20,7 | | X | | |
| 495 | 23,6 | | X | | |
| 496 | 28,1 | | X | | |
| 497 | 32,8 | | X | | |
| 498 | 36,3 | | X | | |
| 499 | 37,1 | | | | X |
| 500 | 35,1 | | | | X |
| 501 | 31,1 | | | | X |
| 502 | 28,0 | | | | X |
| 503 | 27,5 | | X | | |
| 504 | 29,5 | | X | | |
| 505 | 34,0 | | X | | |
| 506 | 37,0 | | X | | |
| 507 | 38,0 | | | | X |
| 508 | 36,1 | | | | X |
| 509 | 31,5 | | | | X |
| 510 | 24,5 | | | | X |
| 511 | 17,5 | | | | X |
| 512 | 10,5 | | | | X |
| 513 | 4,5 | | | | X |
| 514 | 1,0 | | | | X |
| 515 | 0,0 | X | | | |
| 516 | 0,0 | X | | | |
| 517 | 0,0 | X | | | |
| 518 | 0,0 | X | | | |
| 519 | 2,9 | | X | | |
| 520 | 8,0 | | X | | |
| 521 | 16,0 | | X | | |
| 522 | 24,0 | | X | | |
| 523 | 32,0 | | X | | |
| 524 | 38,8 | | X | | |
| 525 | 43,1 | | X | | |
| 526 | 46,0 | | X | | |
| 527 | 47,5 | | | | X |
| 528 | 47,5 | | | | X |
| 529 | 44,8 | | | | X |
| 530 | 40,1 | | | | X |
| 531 | 33,8 | | | | X |
| 532 | 27,2 | | | | X |
| 533 | 20,0 | | | | X |
| 534 | 12,8 | | | | X |
| 535 | 7,0 | | | | X |
| 536 | 2,2 | | | | X |
| 537 | 0,0 | X | | | |
| 538 | 0,0 | X | | | |
| 539 | 0,0 | X | | | |
| 540 | 0,0 | X | | | |

2.2.7.

Ap6-9.   táblázat

WMTC 2. szakasz, ciklus 1. része, a 2-2. és a 3. járműosztályra 361–540 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

361

27,1

X

362

26,0

X

363

25,4

X

364

25,5

X

365

26,3

X

366

27,3

X

367

28,4

X

368

29,2

X

369

29,5

X

370

29,5

X

371

29,0

X

372

28,1

X

373

27,2

X

374

26,3

X

375

25,7

X

376

25,5

X

377

25,6

X

378

26,0

X

379

26,4

X

380

27,0

X

381

27,7

X

382

28,5

X

383

29,4

X

384

30,2

X

385

30,5

X

386

30,3

X

387

29,5

X

388

28,7

X

389

27,9

X

390

27,5

X

391

27,3

X

392

27,0

X

393

26,5

X

394

25,8

X

395

25,0

X

396

21,5

X

397

16,0

X

398

10,0

X

399

5,0

X

400

2,2

X

401

1,0

X

402

0,0

X

403

0,0

X

404

0,0

X

405

0,0

X

406

0,0

X

407

0,0

X

408

1,2

X

409

3,2

X

410

5,9

X

411

8,8

X

412

12,0

X

413

15,4

X

414

18,9

X

415

22,1

X

416

24,8

X

417

26,8

X

418

28,7

X

419

30,6

X

420

32,4

X

421

34,0

X

422

35,4

X

423

36,5

X

424

37,5

X

425

38,6

X

426

39,7

X

427

40,7

X

428

41,5

X

429

41,7

X

430

41,5

X

431

41,0

X

432

40,6

X

433

40,3

X

434

40,2

X

435

40,1

X

436

39,8

X

437

38,9

X

438

37,5

X

439

35,8

X

440

34,2

X

441

32,5

X

442

30,9

X

443

29,4

X

444

28,0

X

445

26,5

X

446

25,0

X

447

23,5

X

448

21,9

X

449

20,4

X

450

19,4

X

451

18,8

X

452

18,4

X

453

18,0

X

454

17,5

X

455

16,9

X

456

16,4

X

457

16,6

X

458

17,7

X

459

19,4

X

460

20,9

X

461

22,3

X

462

23,2

X

463

23,2

X

464

22,2

X

465

20,3

X

466

17,9

X

467

15,2

X

468

12,3

X

469

9,3

X

470

6,4

X

471

3,8

X

472

2,0

X

473

0,9

X

474

0,0

X

475

0,0

X

476

0,0

X

477

0,0

X

478

0,0

X

479

0,0

X

480

0,0

X

481

0,0

X

482

0,0

X

483

0,0

X

484

0,0

X

485

0,0

X

486

1,4

X

487

4,5

X

488

8,8

X

489

13,4

X

490

17,3

X

491

19,2

X

492

19,7

X

493

19,8

X

494

20,7

X

495

23,6

X

496

28,1

X

497

32,8

X

498

36,3

X

499

37,1

X

500

35,1

X

501

31,1

X

502

28,0

X

503

27,5

X

504

29,5

X

505

34,0

X

506

37,0

X

507

38,0

X

508

36,1

X

509

31,5

X

510

24,5

X

511

17,5

X

512

10,5

X

513

4,5

X

514

1,0

X

515

0,0

X

516

0,0

X

517

0,0

X

518

0,0

X

519

2,9

X

520

8,0

X

521

16,0

X

522

24,0

X

523

32,0

X

524

38,8

X

525

43,1

X

526

46,0

X

527

47,5

X

528

47,5

X

529

44,8

X

530

40,1

X

531

33,8

X

532

27,2

X

533

20,0

X

534

12,8

X

535

7,0

X

536

2,2

X

537

0,0

X

538

0,0

X

539

0,0

X

540

0,0

X

| 2.2.8 | Ap6-10.   táblázat


  WMTC 2. szakasz, ciklus 1. része, a 2-2. és a 3. járműosztályra 541–600 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 541 | 0,0 | X | | | |
| 542 | 2,7 | | X | | |
| 543 | 8,0 | | X | | |
| 544 | 16,0 | | X | | |
| 545 | 24,0 | | X | | |
| 546 | 32,0 | | X | | |
| 547 | 37,2 | | X | | |
| 548 | 40,4 | | X | | |
| 549 | 43,1 | | X | | |
| 550 | 44,6 | | X | | |
| 551 | 45,2 | | | X | |
| 552 | 45,3 | | | X | |
| 553 | 45,4 | | | X | |
| 554 | 45,5 | | | X | |
| 555 | 45,6 | | | X | |
| 556 | 45,7 | | | X | |
| 557 | 45,8 | | | X | |
| 558 | 45,9 | | | X | |
| 559 | 46,0 | | | X | |
| 560 | 46,1 | | | X | |
| 561 | 46,2 | | | X | |
| 562 | 46,3 | | | X | |
| 563 | 46,4 | | | X | |
| 564 | 46,7 | | | X | |
| 565 | 47,2 | | | X | |
| 566 | 48,0 | | | X | |
| 567 | 48,9 | | | X | |
| 568 | 49,8 | | | X | |
| 569 | 50,5 | | | X | |
| 570 | 51,0 | | | X | |
| 571 | 51,1 | | | X | |
| 572 | 51,0 | | | X | |
| 573 | 50,4 | | | | X |
| 574 | 49,0 | | | | X |
| 575 | 46,7 | | | | X |
| 576 | 44,0 | | | | X |
| 577 | 41,1 | | | | X |
| 578 | 38,3 | | | | X |
| 579 | 35,4 | | | | X |
| 580 | 31,8 | | | | X |
| 581 | 27,3 | | | | X |
| 582 | 22,4 | | | | X |
| 583 | 17,7 | | | | X |
| 584 | 13,4 | | | | X |
| 585 | 9,3 | | | | X |
| 586 | 5,5 | | | | X |
| 587 | 2,0 | | | | X |
| 588 | 0,0 | X | | | |
| 589 | 0,0 | X | | | |
| 590 | 0,0 | X | | | |
| 591 | 0,0 | X | | | |
| 592 | 0,0 | X | | | |
| 593 | 0,0 | X | | | |
| 594 | 0,0 | X | | | |
| 595 | 0,0 | X | | | |
| 596 | 0,0 | X | | | |
| 597 | 0,0 | X | | | |
| 598 | 0,0 | X | | | |
| 599 | 0,0 | X | | | |
| 600 | 0,0 | X | | | |

2.2.8

Ap6-10.   táblázat

WMTC 2. szakasz, ciklus 1. része, a 2-2. és a 3. járműosztályra 541–600 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

541

0,0

X

542

2,7

X

543

8,0

X

544

16,0

X

545

24,0

X

546

32,0

X

547

37,2

X

548

40,4

X

549

43,1

X

550

44,6

X

551

45,2

X

552

45,3

X

553

45,4

X

554

45,5

X

555

45,6

X

556

45,7

X

557

45,8

X

558

45,9

X

559

46,0

X

560

46,1

X

561

46,2

X

562

46,3

X

563

46,4

X

564

46,7

X

565

47,2

X

566

48,0

X

567

48,9

X

568

49,8

X

569

50,5

X

570

51,0

X

571

51,1

X

572

51,0

X

573

50,4

X

574

49,0

X

575

46,7

X

576

44,0

X

577

41,1

X

578

38,3

X

579

35,4

X

580

31,8

X

581

27,3

X

582

22,4

X

583

17,7

X

584

13,4

X

585

9,3

X

586

5,5

X

587

2,0

X

588

0,0

X

589

0,0

X

590

0,0

X

591

0,0

X

592

0,0

X

593

0,0

X

594

0,0

X

595

0,0

X

596

0,0

X

597

0,0

X

598

0,0

X

599

0,0

X

600

0,0

X

3.   WMTC 2. szakasz, 2. rész

Ap6-7.   ábra

WMTC 2. szakasz, 2. rész

Image

3.1.   A WMTC 2. szakasz tartalmazza a WMTC 1. szakaszra előírt járműsebesség-skálákat a sebességváltásra vonatkozó további utasításokkal együtt. A WMTC 2. szakasz 2. részének jellemző görgősebességét és vizsgálati idejét a következő táblázatok határozzák meg.

| 3.1.1. | Ap6-11.   táblázat


  WMTC 2. szakasz, ciklus 2. része, csökkentett sebesség a 2-1. járműosztályra 0–180 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 0 | 0,0 | X | | | |
| 1 | 0,0 | X | | | |
| 2 | 0,0 | X | | | |
| 3 | 0,0 | X | | | |
| 4 | 0,0 | X | | | |
| 5 | 0,0 | X | | | |
| 6 | 0,0 | X | | | |
| 7 | 0,0 | X | | | |
| 8 | 0,0 | X | | | |
| 9 | 2,3 | | X | | |
| 10 | 7,3 | | X | | |
| 11 | 13,6 | | X | | |
| 12 | 18,9 | | X | | |
| 13 | 23,6 | | X | | |
| 14 | 27,8 | | X | | |
| 15 | 31,8 | | X | | |
| 16 | 35,6 | | X | | |
| 17 | 39,3 | | X | | |
| 18 | 42,7 | | X | | |
| 19 | 46,0 | | X | | |
| 20 | 49,1 | | X | | |
| 21 | 52,1 | | X | | |
| 22 | 54,9 | | X | | |
| 23 | 57,5 | | X | | |
| 24 | 58,4 | | | X | |
| 25 | 58,5 | | | X | |
| 26 | 58,5 | | | X | |
| 27 | 58,6 | | | X | |
| 28 | 58,9 | | | X | |
| 29 | 59,3 | | | X | |
| 30 | 59,8 | | | X | |
| 31 | 60,2 | | | X | |
| 32 | 60,5 | | | X | |
| 33 | 60,8 | | | X | |
| 34 | 61,1 | | | X | |
| 35 | 61,5 | | | X | |
| 36 | 62,0 | | | X | |
| 37 | 62,5 | | | X | |
| 38 | 63,0 | | | X | |
| 39 | 63,4 | | | X | |
| 40 | 63,7 | | | X | |
| 41 | 63,8 | | | X | |
| 42 | 63,9 | | | X | |
| 43 | 63,8 | | | X | |
| 44 | 63,2 | | | | X |
| 45 | 61,7 | | | | X |
| 46 | 58,9 | | | | X |
| 47 | 55,2 | | | | X |
| 48 | 51,0 | | | | X |
| 49 | 46,7 | | | | X |
| 50 | 42,8 | | | | X |
| 51 | 40,2 | | | | X |
| 52 | 38,8 | | | | X |
| 53 | 37,9 | | | | X |
| 54 | 36,7 | | | | X |
| 55 | 35,1 | | | | X |
| 56 | 32,9 | | | | X |
| 57 | 30,4 | | | | X |
| 58 | 28,0 | | | | X |
| 59 | 25,9 | | | | X |
| 60 | 24,4 | | | | X |
| 61 | 23,7 | | X | | |
| 62 | 23,8 | | X | | |
| 63 | 25,0 | | X | | |
| 64 | 27,3 | | X | | |
| 65 | 30,4 | | X | | |
| 66 | 33,9 | | X | | |
| 67 | 37,3 | | X | | |
| 68 | 39,8 | | | | X |
| 69 | 39,5 | | | | X |
| 70 | 36,3 | | | | X |
| 71 | 31,4 | | | | X |
| 72 | 26,5 | | | | X |
| 73 | 24,2 | | | | X |
| 74 | 24,8 | | | | X |
| 75 | 26,6 | | | | X |
| 76 | 27,5 | | | | X |
| 77 | 26,8 | | | | X |
| 78 | 25,3 | | | | X |
| 79 | 24,0 | | | | X |
| 80 | 23,3 | | | X | |
| 81 | 23,7 | | | X | |
| 82 | 24,9 | | | X | |
| 83 | 26,4 | | | X | |
| 84 | 27,7 | | | X | |
| 85 | 28,3 | | | X | |
| 86 | 28,3 | | | X | |
| 87 | 28,1 | | | X | |
| 88 | 28,1 | | X | | |
| 89 | 28,6 | | X | | |
| 90 | 29,8 | | X | | |
| 91 | 31,6 | | X | | |
| 92 | 33,9 | | X | | |
| 93 | 36,5 | | X | | |
| 94 | 39,1 | | X | | |
| 95 | 41,5 | | X | | |
| 96 | 43,3 | | X | | |
| 97 | 44,5 | | X | | |
| 98 | 45,1 | | | | X |
| 99 | 45,1 | | | | X |
| 100 | 43,9 | | | | X |
| 101 | 41,4 | | | | X |
| 102 | 38,4 | | | | X |
| 103 | 35,5 | | | | X |
| 104 | 32,9 | | | | X |
| 105 | 31,3 | | | | X |
| 106 | 30,7 | | | | X |
| 107 | 31,0 | | | X | |
| 108 | 32,2 | | | X | |
| 109 | 34,0 | | | X | |
| 110 | 36,0 | | | X | |
| 111 | 37,9 | | | X | |
| 112 | 39,9 | | | X | |
| 113 | 41,6 | | | X | |
| 114 | 43,1 | | | X | |
| 115 | 44,3 | | | X | |
| 116 | 45,0 | | | X | |
| 117 | 45,5 | | | X | |
| 118 | 45,8 | | | X | |
| 119 | 46,0 | | | X | |
| 120 | 46,1 | | | X | |
| | | | | | |
| 121 | 46,2 | | | X | |
| 122 | 46,1 | | | X | |
| 123 | 45,7 | | | X | |
| 124 | 45,0 | | | X | |
| 125 | 44,3 | | | X | |
| 126 | 44,7 | | X | | |
| 127 | 46,8 | | X | | |
| 128 | 49,9 | | X | | |
| 129 | 52,8 | | X | | |
| 130 | 55,6 | | X | | |
| 131 | 58,2 | | X | | |
| 132 | 60,2 | | | | X |
| 133 | 59,3 | | | | X |
| 134 | 57,5 | | | | X |
| 135 | 55,4 | | | | X |
| 136 | 52,5 | | | | X |
| 137 | 47,9 | | | | X |
| 138 | 41,4 | | | | X |
| 139 | 34,4 | | | | X |
| 140 | 30,0 | | | | X |
| 141 | 27,0 | | | | X |
| 142 | 26,5 | | X | | |
| 143 | 28,7 | | X | | |
| 144 | 32,7 | | X | | |
| 145 | 36,5 | | X | | |
| 146 | 40,0 | | X | | |
| 147 | 43,5 | | X | | |
| 148 | 46,7 | | X | | |
| 149 | 49,8 | | X | | |
| 150 | 52,7 | | X | | |
| 151 | 55,5 | | X | | |
| 152 | 58,1 | | X | | |
| 153 | 60,6 | | X | | |
| 154 | 62,9 | | X | | |
| 155 | 62,9 | | | | X |
| 156 | 61,7 | | | | X |
| 157 | 59,4 | | | | X |
| 158 | 56,6 | | | | X |
| 159 | 53,7 | | | | X |
| 160 | 50,7 | | | | X |
| 161 | 47,7 | | | | X |
| 162 | 45,0 | | | | X |
| 163 | 43,1 | | | | X |
| 164 | 41,9 | | | X | |
| 165 | 41,6 | | | X | |
| 166 | 41,3 | | | X | |
| 167 | 40,9 | | | X | |
| 168 | 41,8 | | | X | |
| 169 | 42,1 | | | X | |
| 170 | 41,8 | | | X | |
| 171 | 41,3 | | | X | |
| 172 | 41,5 | | X | | |
| 173 | 43,5 | | X | | |
| 174 | 46,5 | | X | | |
| 175 | 49,7 | | X | | |
| 176 | 52,6 | | X | | |
| 177 | 55,0 | | X | | |
| 178 | 56,5 | | X | | |
| 179 | 57,1 | | X | | |
| 180 | 57,3 | | | | X |
| | | | | | |

3.1.1.

Ap6-11.   táblázat

WMTC 2. szakasz, ciklus 2. része, csökkentett sebesség a 2-1. járműosztályra 0–180 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

0

0,0

X

1

0,0

X

2

0,0

X

3

0,0

X

4

0,0

X

5

0,0

X

6

0,0

X

7

0,0

X

8

0,0

X

9

2,3

X

10

7,3

X

11

13,6

X

12

18,9

X

13

23,6

X

14

27,8

X

15

31,8

X

16

35,6

X

17

39,3

X

18

42,7

X

19

46,0

X

20

49,1

X

21

52,1

X

22

54,9

X

23

57,5

X

24

58,4

X

25

58,5

X

26

58,5

X

27

58,6

X

28

58,9

X

29

59,3

X

30

59,8

X

31

60,2

X

32

60,5

X

33

60,8

X

34

61,1

X

35

61,5

X

36

62,0

X

37

62,5

X

38

63,0

X

39

63,4

X

40

63,7

X

41

63,8

X

42

63,9

X

43

63,8

X

44

63,2

X

45

61,7

X

46

58,9

X

47

55,2

X

48

51,0

X

49

46,7

X

50

42,8

X

51

40,2

X

52

38,8

X

53

37,9

X

54

36,7

X

55

35,1

X

56

32,9

X

57

30,4

X

58

28,0

X

59

25,9

X

60

24,4

X

61

23,7

X

62

23,8

X

63

25,0

X

64

27,3

X

65

30,4

X

66

33,9

X

67

37,3

X

68

39,8

X

69

39,5

X

70

36,3

X

71

31,4

X

72

26,5

X

73

24,2

X

74

24,8

X

75

26,6

X

76

27,5

X

77

26,8

X

78

25,3

X

79

24,0

X

80

23,3

X

81

23,7

X

82

24,9

X

83

26,4

X

84

27,7

X

85

28,3

X

86

28,3

X

87

28,1

X

88

28,1

X

89

28,6

X

90

29,8

X

91

31,6

X

92

33,9

X

93

36,5

X

94

39,1

X

95

41,5

X

96

43,3

X

97

44,5

X

98

45,1

X

99

45,1

X

100

43,9

X

101

41,4

X

102

38,4

X

103

35,5

X

104

32,9

X

105

31,3

X

106

30,7

X

107

31,0

X

108

32,2

X

109

34,0

X

110

36,0

X

111

37,9

X

112

39,9

X

113

41,6

X

114

43,1

X

115

44,3

X

116

45,0

X

117

45,5

X

118

45,8

X

119

46,0

X

120

46,1

X

121

46,2

X

122

46,1

X

123

45,7

X

124

45,0

X

125

44,3

X

126

44,7

X

127

46,8

X

128

49,9

X

129

52,8

X

130

55,6

X

131

58,2

X

132

60,2

X

133

59,3

X

134

57,5

X

135

55,4

X

136

52,5

X

137

47,9

X

138

41,4

X

139

34,4

X

140

30,0

X

141

27,0

X

142

26,5

X

143

28,7

X

144

32,7

X

145

36,5

X

146

40,0

X

147

43,5

X

148

46,7

X

149

49,8

X

150

52,7

X

151

55,5

X

152

58,1

X

153

60,6

X

154

62,9

X

155

62,9

X

156

61,7

X

157

59,4

X

158

56,6

X

159

53,7

X

160

50,7

X

161

47,7

X

162

45,0

X

163

43,1

X

164

41,9

X

165

41,6

X

166

41,3

X

167

40,9

X

168

41,8

X

169

42,1

X

170

41,8

X

171

41,3

X

172

41,5

X

173

43,5

X

174

46,5

X

175

49,7

X

176

52,6

X

177

55,0

X

178

56,5

X

179

57,1

X

180

57,3

X

| 3.1.2. | Ap6-12.   táblázat


  WMTC 2. szakasz, ciklus 2. része, csökkentett sebesség a 2-1. járműosztályra 181–360 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 181 | 57,0 | | | | X |
| 182 | 56,3 | | | | X |
| 183 | 55,2 | | | | X |
| 184 | 53,9 | | | | X |
| 185 | 52,6 | | | | X |
| 186 | 51,4 | | | | X |
| 187 | 50,1 | | X | | |
| 188 | 51,5 | | X | | |
| 189 | 53,1 | | X | | |
| 190 | 54,8 | | X | | |
| 191 | 56,6 | | X | | |
| 192 | 58,5 | | X | | |
| 193 | 60,6 | | X | | |
| 194 | 62,8 | | X | | |
| 195 | 64,9 | | X | | |
| 196 | 67,0 | | X | | |
| 197 | 69,1 | | X | | |
| 198 | 70,9 | | X | | |
| 199 | 72,2 | | X | | |
| 200 | 72,8 | | | | X |
| 201 | 72,8 | | | | X |
| 202 | 71,9 | | | | X |
| 203 | 70,5 | | | | X |
| 204 | 68,8 | | | | X |
| 205 | 67,1 | | | | X |
| 206 | 65,4 | | | | X |
| 207 | 63,9 | | | | X |
| 208 | 62,8 | | | | X |
| 209 | 61,8 | | | | X |
| 210 | 61,0 | | | | X |
| 211 | 60,4 | | | | X |
| 212 | 60,0 | | X | | |
| 213 | 60,2 | | X | | |
| 214 | 61,4 | | X | | |
| 215 | 63,3 | | X | | |
| 216 | 65,5 | | X | | |
| 217 | 67,4 | | X | | |
| 218 | 68,5 | | X | | |
| 219 | 68,7 | | | | X |
| 220 | 68,1 | | | | X |
| 221 | 67,3 | | | | X |
| 222 | 66,5 | | | | X |
| 223 | 65,9 | | | | X |
| 224 | 65,5 | | | | X |
| 225 | 64,9 | | | | X |
| 226 | 64,1 | | | | X |
| 227 | 63,0 | | | | X |
| 228 | 62,1 | | | | X |
| 229 | 61,6 | | X | | |
| 230 | 61,7 | | X | | |
| 231 | 62,3 | | X | | |
| 232 | 63,5 | | X | | |
| 233 | 65,3 | | X | | |
| 234 | 67,3 | | X | | |
| 235 | 69,2 | | X | | |
| 236 | 71,1 | | X | | |
| 237 | 73,0 | | X | | |
| 238 | 74,8 | | X | | |
| 239 | 75,7 | | X | | |
| 240 | 76,7 | | X | | |
| 241 | 77,5 | | X | | |
| 242 | 78,1 | | | X | |
| 243 | 78,6 | | | X | |
| 244 | 79,0 | | | X | |
| 245 | 79,4 | | | X | |
| 246 | 79,7 | | | X | |
| 247 | 80,1 | | | X | |
| 248 | 80,7 | | | X | |
| 249 | 80,8 | | | X | |
| 250 | 81,0 | | | X | |
| 251 | 81,2 | | | X | |
| 252 | 81,6 | | | X | |
| 253 | 81,9 | | | X | |
| 254 | 82,1 | | | X | |
| 255 | 82,1 | | | X | |
| 256 | 82,3 | | | X | |
| 257 | 82,4 | | | X | |
| 258 | 82,4 | | | X | |
| 259 | 82,3 | | | X | |
| 260 | 82,3 | | | X | |
| 261 | 82,2 | | | X | |
| 262 | 82,2 | | | X | |
| 263 | 82,1 | | | X | |
| 264 | 82,1 | | | X | |
| 265 | 82,0 | | | X | |
| 266 | 82,0 | | | X | |
| 267 | 81,9 | | | X | |
| 268 | 81,9 | | | X | |
| 269 | 81,9 | | | X | |
| 270 | 81,9 | | | X | |
| 271 | 81,9 | | | X | |
| 272 | 82,0 | | | X | |
| 273 | 82,0 | | | X | |
| 274 | 82,1 | | | X | |
| 275 | 82,2 | | | X | |
| 276 | 82,3 | | | X | |
| 277 | 82,4 | | | X | |
| 278 | 82,5 | | | X | |
| 279 | 82,5 | | | X | |
| 280 | 82,5 | | | X | |
| 281 | 82,5 | | | X | |
| 282 | 82,4 | | | X | |
| 283 | 82,4 | | | X | |
| 284 | 82,4 | | | X | |
| 285 | 82,5 | | | X | |
| 286 | 82,5 | | | X | |
| 287 | 82,5 | | | X | |
| 288 | 82,4 | | | X | |
| 289 | 82,3 | | | X | |
| 290 | 81,6 | | | X | |
| 291 | 81,3 | | | X | |
| 292 | 80,3 | | | X | |
| 293 | 79,9 | | | X | |
| 294 | 79,2 | | | X | |
| 295 | 79,2 | | | X | |
| 296 | 78,4 | | | | X |
| 297 | 75,7 | | | | X |
| 298 | 73,2 | | | | X |
| 299 | 71,1 | | | | X |
| 300 | 69,5 | | | | X |
| 301 | 68,3 | | | | X |
| 302 | 67,3 | | | | X |
| 303 | 66,1 | | | | X |
| 304 | 63,9 | | | | X |
| 305 | 60,2 | | | | X |
| 306 | 54,9 | | | | X |
| 307 | 48,1 | | | | X |
| 308 | 40,9 | | | | X |
| 309 | 36,0 | | | | X |
| 310 | 33,9 | | | | X |
| 311 | 33,9 | | X | | |
| 312 | 36,5 | | X | | |
| 313 | 40,1 | | X | | |
| 314 | 43,5 | | X | | |
| 315 | 46,8 | | X | | |
| 316 | 49,8 | | X | | |
| 317 | 52,8 | | X | | |
| 318 | 53,9 | | X | | |
| 319 | 53,9 | | X | | |
| 320 | 53,7 | | X | | |
| 321 | 53,7 | | X | | |
| 322 | 54,3 | | X | | |
| 323 | 55,4 | | X | | |
| 324 | 56,8 | | X | | |
| 325 | 58,1 | | X | | |
| 326 | 58,9 | | | | X |
| 327 | 58,2 | | | | X |
| 328 | 55,8 | | | | X |
| 329 | 52,6 | | | | X |
| 330 | 49,2 | | | | X |
| 331 | 47,6 | | X | | |
| 332 | 48,4 | | X | | |
| 333 | 51,4 | | X | | |
| 334 | 54,2 | | X | | |
| 335 | 56,9 | | X | | |
| 336 | 59,4 | | X | | |
| 337 | 61,8 | | X | | |
| 338 | 64,1 | | X | | |
| 339 | 66,2 | | X | | |
| 340 | 68,2 | | X | | |
| 341 | 70,2 | | X | | |
| 342 | 72,0 | | X | | |
| 343 | 73,7 | | X | | |
| 344 | 74,4 | | X | | |
| 345 | 75,1 | | X | | |
| 346 | 75,8 | | X | | |
| 347 | 76,5 | | X | | |
| 348 | 77,2 | | X | | |
| 349 | 77,8 | | X | | |
| 350 | 78,5 | | X | | |
| 351 | 79,2 | | X | | |
| 352 | 80,0 | | X | | |
| 353 | 81,0 | | | X | |
| 354 | 81,2 | | | X | |
| 355 | 81,8 | | | X | |
| 356 | 82,2 | | | X | |
| 357 | 82,2 | | | X | |
| 358 | 82,4 | | | X | |
| 359 | 82,5 | | | X | |
| 360 | 82,5 | | | X | |

3.1.2.

Ap6-12.   táblázat

WMTC 2. szakasz, ciklus 2. része, csökkentett sebesség a 2-1. járműosztályra 181–360 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

181

57,0

X

182

56,3

X

183

55,2

X

184

53,9

X

185

52,6

X

186

51,4

X

187

50,1

X

188

51,5

X

189

53,1

X

190

54,8

X

191

56,6

X

192

58,5

X

193

60,6

X

194

62,8

X

195

64,9

X

196

67,0

X

197

69,1

X

198

70,9

X

199

72,2

X

200

72,8

X

201

72,8

X

202

71,9

X

203

70,5

X

204

68,8

X

205

67,1

X

206

65,4

X

207

63,9

X

208

62,8

X

209

61,8

X

210

61,0

X

211

60,4

X

212

60,0

X

213

60,2

X

214

61,4

X

215

63,3

X

216

65,5

X

217

67,4

X

218

68,5

X

219

68,7

X

220

68,1

X

221

67,3

X

222

66,5

X

223

65,9

X

224

65,5

X

225

64,9

X

226

64,1

X

227

63,0

X

228

62,1

X

229

61,6

X

230

61,7

X

231

62,3

X

232

63,5

X

233

65,3

X

234

67,3

X

235

69,2

X

236

71,1

X

237

73,0

X

238

74,8

X

239

75,7

X

240

76,7

X

241

77,5

X

242

78,1

X

243

78,6

X

244

79,0

X

245

79,4

X

246

79,7

X

247

80,1

X

248

80,7

X

249

80,8

X

250

81,0

X

251

81,2

X

252

81,6

X

253

81,9

X

254

82,1

X

255

82,1

X

256

82,3

X

257

82,4

X

258

82,4

X

259

82,3

X

260

82,3

X

261

82,2

X

262

82,2

X

263

82,1

X

264

82,1

X

265

82,0

X

266

82,0

X

267

81,9

X

268

81,9

X

269

81,9

X

270

81,9

X

271

81,9

X

272

82,0

X

273

82,0

X

274

82,1

X

275

82,2

X

276

82,3

X

277

82,4

X

278

82,5

X

279

82,5

X

280

82,5

X

281

82,5

X

282

82,4

X

283

82,4

X

284

82,4

X

285

82,5

X

286

82,5

X

287

82,5

X

288

82,4

X

289

82,3

X

290

81,6

X

291

81,3

X

292

80,3

X

293

79,9

X

294

79,2

X

295

79,2

X

296

78,4

X

297

75,7

X

298

73,2

X

299

71,1

X

300

69,5

X

301

68,3

X

302

67,3

X

303

66,1

X

304

63,9

X

305

60,2

X

306

54,9

X

307

48,1

X

308

40,9

X

309

36,0

X

310

33,9

X

311

33,9

X

312

36,5

X

313

40,1

X

314

43,5

X

315

46,8

X

316

49,8

X

317

52,8

X

318

53,9

X

319

53,9

X

320

53,7

X

321

53,7

X

322

54,3

X

323

55,4

X

324

56,8

X

325

58,1

X

326

58,9

X

327

58,2

X

328

55,8

X

329

52,6

X

330

49,2

X

331

47,6

X

332

48,4

X

333

51,4

X

334

54,2

X

335

56,9

X

336

59,4

X

337

61,8

X

338

64,1

X

339

66,2

X

340

68,2

X

341

70,2

X

342

72,0

X

343

73,7

X

344

74,4

X

345

75,1

X

346

75,8

X

347

76,5

X

348

77,2

X

349

77,8

X

350

78,5

X

351

79,2

X

352

80,0

X

353

81,0

X

354

81,2

X

355

81,8

X

356

82,2

X

357

82,2

X

358

82,4

X

359

82,5

X

360

82,5

X

| 3.1.3. | Ap6-13.   táblázat


  WMTC 2. szakasz, ciklus 2. része, csökkentett sebesség a 2-1. járműosztályra 361–540 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 361 | 82,5 | | | X | |
| 362 | 82,5 | | | X | |
| 363 | 82,3 | | | X | |
| 364 | 82,1 | | | X | |
| 365 | 82,1 | | | X | |
| 366 | 82,1 | | | X | |
| 367 | 82,1 | | | X | |
| 368 | 82,1 | | | X | |
| 369 | 82,1 | | | X | |
| 370 | 82,1 | | | X | |
| 371 | 82,1 | | | X | |
| 372 | 82,1 | | | X | |
| 373 | 81,9 | | | X | |
| 374 | 81,6 | | | X | |
| 375 | 81,3 | | | X | |
| 376 | 81,1 | | | X | |
| 377 | 80,8 | | | X | |
| 378 | 80,6 | | | X | |
| 379 | 80,4 | | | X | |
| 380 | 80,1 | | | X | |
| 381 | 79,7 | | | | X |
| 382 | 78,6 | | | | X |
| 383 | 76,8 | | | | X |
| 384 | 73,7 | | | | X |
| 385 | 69,4 | | | | X |
| 386 | 64,0 | | | | X |
| 387 | 58,6 | | | | X |
| 388 | 53,2 | | | | X |
| 389 | 47,8 | | | | X |
| 390 | 42,4 | | | | X |
| 391 | 37,0 | | | | X |
| 392 | 33,0 | | | | X |
| 393 | 30,9 | | | | X |
| 394 | 30,9 | | X | | |
| 395 | 33,5 | | X | | |
| 396 | 37,2 | | X | | |
| 397 | 40,8 | | X | | |
| 398 | 44,2 | | X | | |
| 399 | 47,4 | | X | | |
| 400 | 50,4 | | X | | |
| 401 | 53,3 | | X | | |
| 402 | 56,1 | | X | | |
| 403 | 57,3 | | X | | |
| 404 | 58,1 | | X | | |
| 405 | 58,8 | | X | | |
| 406 | 59,4 | | X | | |
| 407 | 59,8 | | | X | |
| 408 | 59,7 | | | X | |
| 409 | 59,4 | | | X | |
| 410 | 59,2 | | | X | |
| 411 | 59,2 | | | X | |
| 412 | 59,6 | | | X | |
| 413 | 60,0 | | | X | |
| 414 | 60,5 | | | X | |
| 415 | 61,0 | | | X | |
| 416 | 61,2 | | | X | |
| 417 | 61,3 | | | X | |
| 418 | 61,4 | | | X | |
| 419 | 61,7 | | | X | |
| 420 | 62,3 | | | X | |
| 421 | 63,1 | | | X | |
| 422 | 63,6 | | | X | |
| 423 | 63,9 | | | X | |
| 424 | 63,8 | | | X | |
| 425 | 63,6 | | | X | |
| 426 | 63,3 | | | | X |
| 427 | 62,8 | | | | X |
| 428 | 61,9 | | | | X |
| 429 | 60,5 | | | | X |
| 430 | 58,6 | | | | X |
| 431 | 56,5 | | | | X |
| 432 | 54,6 | | | | X |
| 433 | 53,8 | | | X | |
| 434 | 54,5 | | | X | |
| 435 | 56,1 | | | X | |
| 436 | 57,9 | | | X | |
| 437 | 59,7 | | | X | |
| 438 | 61,2 | | | X | |
| 439 | 62,3 | | | X | |
| 440 | 63,1 | | | X | |
| 441 | 63,6 | | | | X |
| 442 | 63,5 | | | | X |
| 443 | 62,7 | | | | X |
| 444 | 60,9 | | | | X |
| 445 | 58,7 | | | | X |
| 446 | 56,4 | | | | X |
| 447 | 54,5 | | | | X |
| 448 | 53,3 | | | | X |
| 449 | 53,0 | | | X | |
| 450 | 53,5 | | | X | |
| 451 | 54,6 | | | X | |
| 452 | 56,1 | | | X | |
| 453 | 57,6 | | | X | |
| 454 | 58,9 | | | X | |
| 455 | 59,8 | | | X | |
| 456 | 60,3 | | | X | |
| 457 | 60,7 | | | X | |
| 458 | 61,3 | | | X | |
| 459 | 62,4 | | | X | |
| 460 | 64,1 | | | X | |
| 461 | 66,2 | | | X | |
| 462 | 68,1 | | | X | |
| 463 | 69,7 | | | X | |
| 464 | 70,4 | | | X | |
| 465 | 70,7 | | | X | |
| 466 | 70,7 | | | X | |
| 467 | 70,7 | | | X | |
| 468 | 70,7 | | | X | |
| 469 | 70,6 | | | X | |
| 470 | 70,5 | | | X | |
| 471 | 70,4 | | | X | |
| 472 | 70,2 | | | X | |
| 473 | 70,1 | | | X | |
| 474 | 69,8 | | | X | |
| 475 | 69,5 | | | X | |
| 476 | 69,1 | | | X | |
| 477 | 69,1 | | | X | |
| 478 | 69,5 | | | X | |
| 479 | 70,3 | | | X | |
| 480 | 71,2 | | | X | |
| 481 | 72,0 | | | X | |
| 482 | 72,6 | | | X | |
| 483 | 72,8 | | | X | |
| 484 | 72,7 | | | X | |
| 485 | 72,0 | | | | X |
| 486 | 70,4 | | | | X |
| 487 | 67,7 | | | | X |
| 488 | 64,4 | | | | X |
| 489 | 61,0 | | | | X |
| 490 | 57,6 | | | | X |
| 491 | 54,0 | | | | X |
| 492 | 49,7 | | | | X |
| 493 | 44,4 | | | | X |
| 494 | 38,2 | | | | X |
| 495 | 31,2 | | | | X |
| 496 | 24,0 | | | | X |
| 497 | 16,8 | | | | X |
| 498 | 10,4 | | | | X |
| 499 | 5,7 | | | | X |
| 500 | 2,8 | | | | X |
| 501 | 1,6 | | | | X |
| 502 | 0,3 | | | | X |
| 503 | 0,0 | X | | | |
| 504 | 0,0 | X | | | |
| 505 | 0,0 | X | | | |
| 506 | 0,0 | X | | | |
| 507 | 0,0 | X | | | |
| 508 | 0,0 | X | | | |
| 509 | 0,0 | X | | | |
| 510 | 0,0 | X | | | |
| 511 | 0,0 | X | | | |
| 512 | 0,0 | X | | | |
| 513 | 0,0 | X | | | |
| 514 | 0,0 | X | | | |
| 515 | 0,0 | X | | | |
| 516 | 0,0 | X | | | |
| 517 | 0,0 | X | | | |
| 518 | 0,0 | X | | | |
| 519 | 0,0 | X | | | |
| 520 | 0,0 | X | | | |
| 521 | 0,0 | X | | | |
| 522 | 0,0 | X | | | |
| 523 | 0,0 | X | | | |
| 524 | 0,0 | X | | | |
| 525 | 0,0 | X | | | |
| 526 | 0,0 | X | | | |
| 527 | 0,0 | X | | | |
| 528 | 0,0 | X | | | |
| 529 | 0,0 | X | | | |
| 530 | 0,0 | X | | | |
| 531 | 0,0 | X | | | |
| 532 | 0,0 | X | | | |
| 533 | 2,3 | | X | | |
| 534 | 7,2 | | X | | |
| 535 | 13,5 | | X | | |
| 536 | 18,7 | | X | | |
| 537 | 22,9 | | X | | |
| 538 | 26,7 | | X | | |
| 539 | 30,0 | | X | | |
| 540 | 32,8 | | X | | |

3.1.3.

Ap6-13.   táblázat

WMTC 2. szakasz, ciklus 2. része, csökkentett sebesség a 2-1. járműosztályra 361–540 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

361

82,5

X

362

82,5

X

363

82,3

X

364

82,1

X

365

82,1

X

366

82,1

X

367

82,1

X

368

82,1

X

369

82,1

X

370

82,1

X

371

82,1

X

372

82,1

X

373

81,9

X

374

81,6

X

375

81,3

X

376

81,1

X

377

80,8

X

378

80,6

X

379

80,4

X

380

80,1

X

381

79,7

X

382

78,6

X

383

76,8

X

384

73,7

X

385

69,4

X

386

64,0

X

387

58,6

X

388

53,2

X

389

47,8

X

390

42,4

X

391

37,0

X

392

33,0

X

393

30,9

X

394

30,9

X

395

33,5

X

396

37,2

X

397

40,8

X

398

44,2

X

399

47,4

X

400

50,4

X

401

53,3

X

402

56,1

X

403

57,3

X

404

58,1

X

405

58,8

X

406

59,4

X

407

59,8

X

408

59,7

X

409

59,4

X

410

59,2

X

411

59,2

X

412

59,6

X

413

60,0

X

414

60,5

X

415

61,0

X

416

61,2

X

417

61,3

X

418

61,4

X

419

61,7

X

420

62,3

X

421

63,1

X

422

63,6

X

423

63,9

X

424

63,8

X

425

63,6

X

426

63,3

X

427

62,8

X

428

61,9

X

429

60,5

X

430

58,6

X

431

56,5

X

432

54,6

X

433

53,8

X

434

54,5

X

435

56,1

X

436

57,9

X

437

59,7

X

438

61,2

X

439

62,3

X

440

63,1

X

441

63,6

X

442

63,5

X

443

62,7

X

444

60,9

X

445

58,7

X

446

56,4

X

447

54,5

X

448

53,3

X

449

53,0

X

450

53,5

X

451

54,6

X

452

56,1

X

453

57,6

X

454

58,9

X

455

59,8

X

456

60,3

X

457

60,7

X

458

61,3

X

459

62,4

X

460

64,1

X

461

66,2

X

462

68,1

X

463

69,7

X

464

70,4

X

465

70,7

X

466

70,7

X

467

70,7

X

468

70,7

X

469

70,6

X

470

70,5

X

471

70,4

X

472

70,2

X

473

70,1

X

474

69,8

X

475

69,5

X

476

69,1

X

477

69,1

X

478

69,5

X

479

70,3

X

480

71,2

X

481

72,0

X

482

72,6

X

483

72,8

X

484

72,7

X

485

72,0

X

486

70,4

X

487

67,7

X

488

64,4

X

489

61,0

X

490

57,6

X

491

54,0

X

492

49,7

X

493

44,4

X

494

38,2

X

495

31,2

X

496

24,0

X

497

16,8

X

498

10,4

X

499

5,7

X

500

2,8

X

501

1,6

X

502

0,3

X

503

0,0

X

504

0,0

X

505

0,0

X

506

0,0

X

507

0,0

X

508

0,0

X

509

0,0

X

510

0,0

X

511

0,0

X

512

0,0

X

513

0,0

X

514

0,0

X

515

0,0

X

516

0,0

X

517

0,0

X

518

0,0

X

519

0,0

X

520

0,0

X

521

0,0

X

522

0,0

X

523

0,0

X

524

0,0

X

525

0,0

X

526

0,0

X

527

0,0

X

528

0,0

X

529

0,0

X

530

0,0

X

531

0,0

X

532

0,0

X

533

2,3

X

534

7,2

X

535

13,5

X

536

18,7

X

537

22,9

X

538

26,7

X

539

30,0

X

540

32,8

X

| 3.1.4. | Ap6-14.   táblázat


  WMTC 2. szakasz, ciklus 2. része, csökkentett sebesség a 2-1. járműosztályra 541–600 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 541 | 35,2 | | X | | |
| 542 | 37,3 | | X | | |
| 543 | 39,1 | | X | | |
| 544 | 40,8 | | X | | |
| 545 | 41,8 | | X | | |
| 546 | 42,5 | | X | | |
| 547 | 43,3 | | X | | |
| 548 | 44,1 | | X | | |
| 549 | 45,0 | | X | | |
| 550 | 45,7 | | X | | |
| 551 | 46,2 | | | X | |
| 552 | 46,3 | | | X | |
| 553 | 46,1 | | | X | |
| 554 | 45,6 | | | X | |
| 555 | 44,9 | | | X | |
| 556 | 44,4 | | | X | |
| 557 | 44,0 | | | X | |
| 558 | 44,0 | | | X | |
| 559 | 44,3 | | | X | |
| 560 | 44,8 | | | X | |
| 561 | 45,3 | | | X | |
| 562 | 45,9 | | | X | |
| 563 | 46,5 | | | X | |
| 564 | 46,8 | | | X | |
| 565 | 47,1 | | | X | |
| 566 | 47,1 | | | X | |
| 567 | 47,0 | | | X | |
| 568 | 46,7 | | | X | |
| 569 | 46,3 | | | X | |
| 570 | 45,9 | | | X | |
| 571 | 45,6 | | | X | |
| 572 | 45,4 | | | X | |
| 573 | 45,2 | | | X | |
| 574 | 45,1 | | | X | |
| 575 | 44,8 | | | | X |
| 576 | 43,5 | | | | X |
| 577 | 40,9 | | | | X |
| 578 | 38,2 | | | | X |
| 579 | 35,6 | | | | X |
| 580 | 33,0 | | | | X |
| 581 | 30,4 | | | | X |
| 582 | 27,7 | | | | X |
| 583 | 25,1 | | | | X |
| 584 | 22,5 | | | | X |
| 585 | 19,8 | | | | X |
| 586 | 17,2 | | | | X |
| 587 | 14,6 | | | | X |
| 588 | 12,0 | | | | X |
| 589 | 9,3 | | | | X |
| 590 | 6,7 | | | | X |
| 591 | 4,1 | | | | X |
| 592 | 1,5 | | | | X |
| 593 | 0,0 | X | | | |
| 594 | 0,0 | X | | | |
| 595 | 0,0 | X | | | |
| 596 | 0,0 | X | | | |
| 597 | 0,0 | X | | | |
| 598 | 0,0 | X | | | |
| 599 | 0,0 | X | | | |
| 600 | 0,0 | X | | | |

3.1.4.

Ap6-14.   táblázat

WMTC 2. szakasz, ciklus 2. része, csökkentett sebesség a 2-1. járműosztályra 541–600 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

541

35,2

X

542

37,3

X

543

39,1

X

544

40,8

X

545

41,8

X

546

42,5

X

547

43,3

X

548

44,1

X

549

45,0

X

550

45,7

X

551

46,2

X

552

46,3

X

553

46,1

X

554

45,6

X

555

44,9

X

556

44,4

X

557

44,0

X

558

44,0

X

559

44,3

X

560

44,8

X

561

45,3

X

562

45,9

X

563

46,5

X

564

46,8

X

565

47,1

X

566

47,1

X

567

47,0

X

568

46,7

X

569

46,3

X

570

45,9

X

571

45,6

X

572

45,4

X

573

45,2

X

574

45,1

X

575

44,8

X

576

43,5

X

577

40,9

X

578

38,2

X

579

35,6

X

580

33,0

X

581

30,4

X

582

27,7

X

583

25,1

X

584

22,5

X

585

19,8

X

586

17,2

X

587

14,6

X

588

12,0

X

589

9,3

X

590

6,7

X

591

4,1

X

592

1,5

X

593

0,0

X

594

0,0

X

595

0,0

X

596

0,0

X

597

0,0

X

598

0,0

X

599

0,0

X

600

0,0

X

| 3.1.5. | Ap6-15.   táblázat


  WMTC 2. szakasz, ciklus 2. része, a 2-2. és a 3. járműosztályra 0–180 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 0 | 0,0 | X | | | |
| 1 | 0,0 | X | | | |
| 2 | 0,0 | X | | | |
| 3 | 0,0 | X | | | |
| 4 | 0,0 | X | | | |
| 5 | 0,0 | X | | | |
| 6 | 0,0 | X | | | |
| 7 | 0,0 | X | | | |
| 8 | 0,0 | X | | | |
| 9 | 2,3 | | X | | |
| 10 | 7,3 | | X | | |
| 11 | 15,2 | | X | | |
| 12 | 23,9 | | X | | |
| 13 | 32,5 | | X | | |
| 14 | 39,2 | | X | | |
| 15 | 44,1 | | X | | |
| 16 | 48,1 | | X | | |
| 17 | 51,2 | | X | | |
| 18 | 53,3 | | X | | |
| 19 | 54,5 | | X | | |
| 20 | 55,7 | | X | | |
| 21 | 56,9 | | | X | |
| 22 | 57,5 | | | X | |
| 23 | 58,0 | | | X | |
| 24 | 58,4 | | | X | |
| 25 | 58,5 | | | X | |
| 26 | 58,5 | | | X | |
| 27 | 58,6 | | | X | |
| 28 | 58,9 | | | X | |
| 29 | 59,3 | | | X | |
| 30 | 59,8 | | | X | |
| 31 | 60,2 | | | X | |
| 32 | 60,5 | | | X | |
| 33 | 60,8 | | | X | |
| 34 | 61,1 | | | X | |
| 35 | 61,5 | | | X | |
| 36 | 62,0 | | | X | |
| 37 | 62,5 | | | X | |
| 38 | 63,0 | | | X | |
| 39 | 63,4 | | | X | |
| 40 | 63,7 | | | X | |
| 41 | 63,8 | | | X | |
| 42 | 63,9 | | | X | |
| 43 | 63,8 | | | X | |
| 44 | 63,2 | | | | X |
| 45 | 61,7 | | | | X |
| 46 | 58,9 | | | | X |
| 47 | 55,2 | | | | X |
| 48 | 51,0 | | | | X |
| 49 | 46,7 | | | | X |
| 50 | 42,8 | | | | X |
| 51 | 40,2 | | | | X |
| 52 | 38,8 | | | | X |
| 53 | 37,9 | | | | X |
| 54 | 36,7 | | | | X |
| 55 | 35,1 | | | | X |
| 56 | 32,9 | | | | X |
| 57 | 30,4 | | | | X |
| 58 | 28,0 | | | | X |
| 59 | 25,9 | | | | X |
| 60 | 24,4 | | | | X |
| 61 | 23,7 | | X | | |
| 62 | 23,8 | | X | | |
| 63 | 25,0 | | X | | |
| 64 | 27,3 | | X | | |
| 65 | 30,4 | | X | | |
| 66 | 33,9 | | X | | |
| 67 | 37,3 | | X | | |
| 68 | 39,8 | | X | | |
| 69 | 39,5 | | | | X |
| 70 | 36,3 | | | | X |
| 71 | 31,4 | | | | X |
| 72 | 26,5 | | | | X |
| 73 | 24,2 | | | | X |
| 74 | 24,8 | | | | X |
| 75 | 26,6 | | | | X |
| 76 | 27,5 | | | | X |
| 77 | 26,8 | | | | X |
| 78 | 25,3 | | | | X |
| 79 | 24,0 | | | | X |
| 80 | 23,3 | | | X | |
| 81 | 23,7 | | | X | |
| 82 | 24,9 | | | X | |
| 83 | 26,4 | | | X | |
| 84 | 27,7 | | | X | |
| 85 | 28,3 | | | X | |
| 86 | 28,3 | | | X | |
| 87 | 28,1 | | | X | |
| 88 | 28,1 | | | X | |
| 89 | 28,6 | | | X | |
| 90 | 29,8 | | | X | |
| 91 | 31,6 | | | X | |
| 92 | 33,9 | | | X | |
| 93 | 36,5 | | | X | |
| 94 | 39,1 | | | X | |
| 95 | 41,5 | | | X | |
| 96 | 43,3 | | | X | |
| 97 | 44,5 | | | X | |
| 98 | 45,1 | | | | X |
| 99 | 45,1 | | | | X |
| 100 | 43,9 | | | | X |
| 101 | 41,4 | | | | X |
| 102 | 38,4 | | | | X |
| 103 | 35,5 | | | | X |
| 104 | 32,9 | | | | X |
| 105 | 31,3 | | | | X |
| 106 | 30,7 | | | | X |
| 107 | 31,0 | | | X | |
| 108 | 32,2 | | | X | |
| 109 | 34,0 | | | X | |
| 110 | 36,0 | | | X | |
| 111 | 37,9 | | | X | |
| 112 | 39,9 | | | X | |
| 113 | 41,6 | | | X | |
| 114 | 43,1 | | | X | |
| 115 | 44,3 | | | X | |
| 116 | 45,0 | | | X | |
| 117 | 45,5 | | | X | |
| 118 | 45,8 | | | X | |
| 119 | 46,0 | | | X | |
| 120 | 46,1 | | | X | |
| | | | | | |
| 121 | 46,2 | | | X | |
| 122 | 46,1 | | | X | |
| 123 | 45,7 | | | X | |
| 124 | 45,0 | | | X | |
| 125 | 44,3 | | | X | |
| 126 | 44,7 | | X | | |
| 127 | 46,8 | | X | | |
| 128 | 50,1 | | X | | |
| 129 | 53,6 | | X | | |
| 130 | 56,9 | | X | | |
| 131 | 59,4 | | X | | |
| 132 | 60,2 | | | | X |
| 133 | 59,3 | | | | X |
| 134 | 57,5 | | | | X |
| 135 | 55,4 | | | | X |
| 136 | 52,5 | | | | X |
| 137 | 47,9 | | | | X |
| 138 | 41,4 | | | | X |
| 139 | 34,4 | | | | X |
| 140 | 30,0 | | | | X |
| 141 | 27,0 | | | | X |
| 142 | 26,5 | | X | | |
| 143 | 28,7 | | X | | |
| 144 | 33,8 | | X | | |
| 145 | 40,3 | | X | | |
| 146 | 46,6 | | X | | |
| 147 | 50,4 | | X | | |
| 148 | 54,0 | | X | | |
| 149 | 56,9 | | X | | |
| 150 | 59,1 | | X | | |
| 151 | 60,6 | | X | | |
| 152 | 61,7 | | X | | |
| 153 | 62,6 | | X | | |
| 154 | 63,1 | | | | X |
| 155 | 62,9 | | | | X |
| 156 | 61,7 | | | | X |
| 157 | 59,4 | | | | X |
| 158 | 56,6 | | | | X |
| 159 | 53,7 | | | | X |
| 160 | 50,7 | | | | X |
| 161 | 47,7 | | | | X |
| 162 | 45,0 | | | | X |
| 163 | 43,1 | | | | X |
| 164 | 41,9 | | | X | |
| 165 | 41,6 | | | X | |
| 166 | 41,3 | | | X | |
| 167 | 40,9 | | | X | |
| 168 | 41,8 | | | X | |
| 169 | 42,1 | | | X | |
| 170 | 41,8 | | | X | |
| 171 | 41,3 | | | X | |
| 172 | 41,5 | | X | | |
| 173 | 43,5 | | X | | |
| 174 | 46,5 | | X | | |
| 175 | 49,7 | | X | | |
| 176 | 52,6 | | X | | |
| 177 | 55,0 | | X | | |
| 178 | 56,5 | | X | | |
| 179 | 57,1 | | X | | |
| 180 | 57,3 | | | | X |
| | | | | | |

3.1.5.

Ap6-15.   táblázat

WMTC 2. szakasz, ciklus 2. része, a 2-2. és a 3. járműosztályra 0–180 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

0

0,0

X

1

0,0

X

2

0,0

X

3

0,0

X

4

0,0

X

5

0,0

X

6

0,0

X

7

0,0

X

8

0,0

X

9

2,3

X

10

7,3

X

11

15,2

X

12

23,9

X

13

32,5

X

14

39,2

X

15

44,1

X

16

48,1

X

17

51,2

X

18

53,3

X

19

54,5

X

20

55,7

X

21

56,9

X

22

57,5

X

23

58,0

X

24

58,4

X

25

58,5

X

26

58,5

X

27

58,6

X

28

58,9

X

29

59,3

X

30

59,8

X

31

60,2

X

32

60,5

X

33

60,8

X

34

61,1

X

35

61,5

X

36

62,0

X

37

62,5

X

38

63,0

X

39

63,4

X

40

63,7

X

41

63,8

X

42

63,9

X

43

63,8

X

44

63,2

X

45

61,7

X

46

58,9

X

47

55,2

X

48

51,0

X

49

46,7

X

50

42,8

X

51

40,2

X

52

38,8

X

53

37,9

X

54

36,7

X

55

35,1

X

56

32,9

X

57

30,4

X

58

28,0

X

59

25,9

X

60

24,4

X

61

23,7

X

62

23,8

X

63

25,0

X

64

27,3

X

65

30,4

X

66

33,9

X

67

37,3

X

68

39,8

X

69

39,5

X

70

36,3

X

71

31,4

X

72

26,5

X

73

24,2

X

74

24,8

X

75

26,6

X

76

27,5

X

77

26,8

X

78

25,3

X

79

24,0

X

80

23,3

X

81

23,7

X

82

24,9

X

83

26,4

X

84

27,7

X

85

28,3

X

86

28,3

X

87

28,1

X

88

28,1

X

89

28,6

X

90

29,8

X

91

31,6

X

92

33,9

X

93

36,5

X

94

39,1

X

95

41,5

X

96

43,3

X

97

44,5

X

98

45,1

X

99

45,1

X

100

43,9

X

101

41,4

X

102

38,4

X

103

35,5

X

104

32,9

X

105

31,3

X

106

30,7

X

107

31,0

X

108

32,2

X

109

34,0

X

110

36,0

X

111

37,9

X

112

39,9

X

113

41,6

X

114

43,1

X

115

44,3

X

116

45,0

X

117

45,5

X

118

45,8

X

119

46,0

X

120

46,1

X

121

46,2

X

122

46,1

X

123

45,7

X

124

45,0

X

125

44,3

X

126

44,7

X

127

46,8

X

128

50,1

X

129

53,6

X

130

56,9

X

131

59,4

X

132

60,2

X

133

59,3

X

134

57,5

X

135

55,4

X

136

52,5

X

137

47,9

X

138

41,4

X

139

34,4

X

140

30,0

X

141

27,0

X

142

26,5

X

143

28,7

X

144

33,8

X

145

40,3

X

146

46,6

X

147

50,4

X

148

54,0

X

149

56,9

X

150

59,1

X

151

60,6

X

152

61,7

X

153

62,6

X

154

63,1

X

155

62,9

X

156

61,7

X

157

59,4

X

158

56,6

X

159

53,7

X

160

50,7

X

161

47,7

X

162

45,0

X

163

43,1

X

164

41,9

X

165

41,6

X

166

41,3

X

167

40,9

X

168

41,8

X

169

42,1

X

170

41,8

X

171

41,3

X

172

41,5

X

173

43,5

X

174

46,5

X

175

49,7

X

176

52,6

X

177

55,0

X

178

56,5

X

179

57,1

X

180

57,3

X

| 3.1.6. | Ap6-16.   táblázat


  WMTC 2. szakasz, ciklus 2. része, a 2-2. és a 3. járműosztályra 181–360 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 181 | 57,0 | | | | X |
| 182 | 56,3 | | | | X |
| 183 | 55,2 | | | | X |
| 184 | 53,9 | | | | X |
| 185 | 52,6 | | | | X |
| 186 | 51,4 | | | | X |
| 187 | 50,1 | | X | | |
| 188 | 51,5 | | X | | |
| 189 | 53,1 | | X | | |
| 190 | 54,8 | | X | | |
| 191 | 56,6 | | X | | |
| 192 | 58,5 | | X | | |
| 193 | 60,6 | | X | | |
| 194 | 62,8 | | X | | |
| 195 | 64,9 | | X | | |
| 196 | 67,0 | | X | | |
| 197 | 69,1 | | X | | |
| 198 | 70,9 | | X | | |
| 199 | 72,2 | | X | | |
| 200 | 72,8 | | | | X |
| 201 | 72,8 | | | | X |
| 202 | 71,9 | | | | X |
| 203 | 70,5 | | | | X |
| 204 | 68,8 | | | | X |
| 205 | 67,1 | | | | X |
| 206 | 65,4 | | | | X |
| 207 | 63,9 | | | | X |
| 208 | 62,8 | | | | X |
| 209 | 61,8 | | | | X |
| 210 | 61,0 | | | | X |
| 211 | 60,4 | | | | X |
| 212 | 60,0 | | | | X |
| 213 | 60,2 | | | X | |
| 214 | 61,4 | | | X | |
| 215 | 63,3 | | | X | |
| 216 | 65,5 | | | X | |
| 217 | 67,4 | | | X | |
| 218 | 68,5 | | | X | |
| 219 | 68,7 | | | | X |
| 220 | 68,1 | | | | X |
| 221 | 67,3 | | | | X |
| 222 | 66,5 | | | | X |
| 223 | 65,9 | | | | X |
| 224 | 65,5 | | | | X |
| 225 | 64,9 | | | | X |
| 226 | 64,1 | | | | X |
| 227 | 63,0 | | | | X |
| 228 | 62,1 | | | | X |
| 229 | 61,6 | | X | | |
| 230 | 61,7 | | X | | |
| 231 | 62,3 | | X | | |
| 232 | 63,5 | | X | | |
| 233 | 65,3 | | X | | |
| 234 | 67,3 | | X | | |
| 235 | 69,3 | | X | | |
| 236 | 71,4 | | X | | |
| 237 | 73,5 | | X | | |
| 238 | 75,6 | | X | | |
| 239 | 77,7 | | X | | |
| 240 | 79,7 | | X | | |
| 241 | 81,5 | | X | | |
| 242 | 83,1 | | X | | |
| 243 | 84,6 | | X | | |
| 244 | 86,0 | | X | | |
| 245 | 87,4 | | X | | |
| 246 | 88,7 | | X | | |
| 247 | 89,6 | | X | | |
| 248 | 90,2 | | X | | |
| 249 | 90,7 | | X | | |
| 250 | 91,2 | | X | | |
| 251 | 91,8 | | X | | |
| 252 | 92,4 | | X | | |
| 253 | 93,0 | | X | | |
| 254 | 93,6 | | X | | |
| 255 | 94,1 | | | X | |
| 256 | 94,3 | | | X | |
| 257 | 94,4 | | | X | |
| 258 | 94,4 | | | X | |
| 259 | 94,3 | | | X | |
| 260 | 94,3 | | | X | |
| 261 | 94,2 | | | X | |
| 262 | 94,2 | | | X | |
| 263 | 94,2 | | | X | |
| 264 | 94,1 | | | X | |
| 265 | 94,0 | | | X | |
| 266 | 94,0 | | | X | |
| 267 | 93,9 | | | X | |
| 268 | 93,9 | | | X | |
| 269 | 93,9 | | | X | |
| 270 | 93,9 | | | X | |
| 271 | 93,9 | | | X | |
| 272 | 94,0 | | | X | |
| 273 | 94,0 | | | X | |
| 274 | 94,1 | | | X | |
| 275 | 94,2 | | | X | |
| 276 | 94,3 | | | X | |
| 277 | 94,4 | | | X | |
| 278 | 94,5 | | | X | |
| 279 | 94,5 | | | X | |
| 280 | 94,5 | | | X | |
| 281 | 94,5 | | | X | |
| 282 | 94,4 | | | X | |
| 283 | 94,5 | | | X | |
| 284 | 94,6 | | | X | |
| 285 | 94,7 | | | X | |
| 286 | 94,8 | | | X | |
| 287 | 94,9 | | | X | |
| 288 | 94,8 | | | X | |
| 289 | 94,3 | | | | X |
| 290 | 93,3 | | | | X |
| 291 | 91,8 | | | | X |
| 292 | 89,6 | | | | X |
| 293 | 87,0 | | | | X |
| 294 | 84,1 | | | | X |
| 295 | 81,2 | | | | X |
| 296 | 78,4 | | | | X |
| 297 | 75,7 | | | | X |
| 298 | 73,2 | | | | X |
| 299 | 71,1 | | | | X |
| 300 | 69,5 | | | | X |
| 301 | 68,3 | | | | X |
| 302 | 67,3 | | | | X |
| 303 | 66,1 | | | | X |
| 304 | 63,9 | | | | X |
| 305 | 60,2 | | | | X |
| 306 | 54,9 | | | | X |
| 307 | 48,1 | | | | X |
| 308 | 40,9 | | | | X |
| 309 | 36,0 | | | | X |
| 310 | 33,9 | | | | X |
| 311 | 33,9 | | X | | |
| 312 | 36,5 | | X | | |
| 313 | 41,0 | | X | | |
| 314 | 45,3 | | X | | |
| 315 | 49,2 | | X | | |
| 316 | 51,5 | | X | | |
| 317 | 53,2 | | X | | |
| 318 | 53,9 | | X | | |
| 319 | 53,9 | | X | | |
| 320 | 53,7 | | X | | |
| 321 | 53,7 | | X | | |
| 322 | 54,3 | | X | | |
| 323 | 55,4 | | X | | |
| 324 | 56,8 | | X | | |
| 325 | 58,1 | | X | | |
| 326 | 58,9 | | | | X |
| 327 | 58,2 | | | | X |
| 328 | 55,8 | | | | X |
| 329 | 52,6 | | | | X |
| 330 | 49,2 | | | | X |
| 331 | 47,6 | | X | | |
| 332 | 48,4 | | X | | |
| 333 | 51,8 | | X | | |
| 334 | 55,7 | | X | | |
| 335 | 59,6 | | X | | |
| 336 | 63,0 | | X | | |
| 337 | 65,9 | | X | | |
| 338 | 68,1 | | X | | |
| 339 | 69,8 | | X | | |
| 340 | 71,1 | | X | | |
| 341 | 72,1 | | X | | |
| 342 | 72,9 | | X | | |
| 343 | 73,7 | | X | | |
| 344 | 74,4 | | X | | |
| 345 | 75,1 | | X | | |
| 346 | 75,8 | | X | | |
| 347 | 76,5 | | X | | |
| 348 | 77,2 | | X | | |
| 349 | 77,8 | | X | | |
| 350 | 78,5 | | X | | |
| 351 | 79,2 | | X | | |
| 352 | 80,0 | | X | | |
| 353 | 81,0 | | X | | |
| 354 | 82,0 | | X | | |
| 355 | 83,0 | | X | | |
| 356 | 83,7 | | X | | |
| 357 | 84,2 | | | X | |
| 358 | 84,4 | | | X | |
| 359 | 84,5 | | | X | |
| 360 | 84,4 | | | X | |

3.1.6.

Ap6-16.   táblázat

WMTC 2. szakasz, ciklus 2. része, a 2-2. és a 3. járműosztályra 181–360 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

181

57,0

X

182

56,3

X

183

55,2

X

184

53,9

X

185

52,6

X

186

51,4

X

187

50,1

X

188

51,5

X

189

53,1

X

190

54,8

X

191

56,6

X

192

58,5

X

193

60,6

X

194

62,8

X

195

64,9

X

196

67,0

X

197

69,1

X

198

70,9

X

199

72,2

X

200

72,8

X

201

72,8

X

202

71,9

X

203

70,5

X

204

68,8

X

205

67,1

X

206

65,4

X

207

63,9

X

208

62,8

X

209

61,8

X

210

61,0

X

211

60,4

X

212

60,0

X

213

60,2

X

214

61,4

X

215

63,3

X

216

65,5

X

217

67,4

X

218

68,5

X

219

68,7

X

220

68,1

X

221

67,3

X

222

66,5

X

223

65,9

X

224

65,5

X

225

64,9

X

226

64,1

X

227

63,0

X

228

62,1

X

229

61,6

X

230

61,7

X

231

62,3

X

232

63,5

X

233

65,3

X

234

67,3

X

235

69,3

X

236

71,4

X

237

73,5

X

238

75,6

X

239

77,7

X

240

79,7

X

241

81,5

X

242

83,1

X

243

84,6

X

244

86,0

X

245

87,4

X

246

88,7

X

247

89,6

X

248

90,2

X

249

90,7

X

250

91,2

X

251

91,8

X

252

92,4

X

253

93,0

X

254

93,6

X

255

94,1

X

256

94,3

X

257

94,4

X

258

94,4

X

259

94,3

X

260

94,3

X

261

94,2

X

262

94,2

X

263

94,2

X

264

94,1

X

265

94,0

X

266

94,0

X

267

93,9

X

268

93,9

X

269

93,9

X

270

93,9

X

271

93,9

X

272

94,0

X

273

94,0

X

274

94,1

X

275

94,2

X

276

94,3

X

277

94,4

X

278

94,5

X

279

94,5

X

280

94,5

X

281

94,5

X

282

94,4

X

283

94,5

X

284

94,6

X

285

94,7

X

286

94,8

X

287

94,9

X

288

94,8

X

289

94,3

X

290

93,3

X

291

91,8

X

292

89,6

X

293

87,0

X

294

84,1

X

295

81,2

X

296

78,4

X

297

75,7

X

298

73,2

X

299

71,1

X

300

69,5

X

301

68,3

X

302

67,3

X

303

66,1

X

304

63,9

X

305

60,2

X

306

54,9

X

307

48,1

X

308

40,9

X

309

36,0

X

310

33,9

X

311

33,9

X

312

36,5

X

313

41,0

X

314

45,3

X

315

49,2

X

316

51,5

X

317

53,2

X

318

53,9

X

319

53,9

X

320

53,7

X

321

53,7

X

322

54,3

X

323

55,4

X

324

56,8

X

325

58,1

X

326

58,9

X

327

58,2

X

328

55,8

X

329

52,6

X

330

49,2

X

331

47,6

X

332

48,4

X

333

51,8

X

334

55,7

X

335

59,6

X

336

63,0

X

337

65,9

X

338

68,1

X

339

69,8

X

340

71,1

X

341

72,1

X

342

72,9

X

343

73,7

X

344

74,4

X

345

75,1

X

346

75,8

X

347

76,5

X

348

77,2

X

349

77,8

X

350

78,5

X

351

79,2

X

352

80,0

X

353

81,0

X

354

82,0

X

355

83,0

X

356

83,7

X

357

84,2

X

358

84,4

X

359

84,5

X

360

84,4

X

| 3.1.7. | Ap6-17.   táblázat


  WMTC 2. szakasz, ciklus 2. része, a 2-2. és a 3. járműosztályra 361–540 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 361 | 84,1 | | | X | |
| 362 | 83,7 | | | X | |
| 363 | 83,2 | | | X | |
| 364 | 82,8 | | | X | |
| 365 | 82,6 | | | X | |
| 366 | 82,5 | | | X | |
| 367 | 82,4 | | | X | |
| 368 | 82,3 | | | X | |
| 369 | 82,2 | | | X | |
| 370 | 82,2 | | | X | |
| 371 | 82,2 | | | X | |
| 372 | 82,1 | | | X | |
| 373 | 81,9 | | | X | |
| 374 | 81,6 | | | X | |
| 375 | 81,3 | | | X | |
| 376 | 81,1 | | | X | |
| 377 | 80,8 | | | X | |
| 378 | 80,6 | | | X | |
| 379 | 80,4 | | | X | |
| 380 | 80,1 | | | X | |
| 381 | 79,7 | | | | X |
| 382 | 78,6 | | | | X |
| 383 | 76,8 | | | | X |
| 384 | 73,7 | | | | X |
| 385 | 69,4 | | | | X |
| 386 | 64,0 | | | | X |
| 387 | 58,6 | | | | X |
| 388 | 53,2 | | | | X |
| 389 | 47,8 | | | | X |
| 390 | 42,4 | | | | X |
| 391 | 37,0 | | | | X |
| 392 | 33,0 | | | | X |
| 393 | 30,9 | | | | X |
| 394 | 30,9 | | X | | |
| 395 | 33,5 | | X | | |
| 396 | 38,0 | | X | | |
| 397 | 42,5 | | X | | |
| 398 | 47,0 | | X | | |
| 399 | 51,0 | | X | | |
| 400 | 53,5 | | X | | |
| 401 | 55,1 | | X | | |
| 402 | 56,4 | | X | | |
| 403 | 57,3 | | X | | |
| 404 | 58,1 | | X | | |
| 405 | 58,8 | | X | | |
| 406 | 59,4 | | X | | |
| 407 | 59,8 | | | X | |
| 408 | 59,7 | | | X | |
| 409 | 59,4 | | | X | |
| 410 | 59,2 | | | X | |
| 411 | 59,2 | | | X | |
| 412 | 59,6 | | | X | |
| 413 | 60,0 | | | X | |
| 414 | 60,5 | | | X | |
| 415 | 61,0 | | | X | |
| 416 | 61,2 | | | X | |
| 417 | 61,3 | | | X | |
| 418 | 61,4 | | | X | |
| 419 | 61,7 | | | X | |
| 420 | 62,3 | | | X | |
| 421 | 63,1 | | | X | |
| 422 | 63,6 | | | X | |
| 423 | 63,9 | | | X | |
| 424 | 63,8 | | | X | |
| 425 | 63,6 | | | X | |
| 426 | 63,3 | | | | X |
| 427 | 62,8 | | | | X |
| 428 | 61,9 | | | | X |
| 429 | 60,5 | | | | X |
| 430 | 58,6 | | | | X |
| 431 | 56,5 | | | | X |
| 432 | 54,6 | | | | X |
| 433 | 53,8 | | | X | |
| 434 | 54,5 | | | X | |
| 435 | 56,1 | | | X | |
| 436 | 57,9 | | | X | |
| 437 | 59,7 | | | X | |
| 438 | 61,2 | | | X | |
| 439 | 62,3 | | | X | |
| 440 | 63,1 | | | X | |
| 441 | 63,6 | | | | X |
| 442 | 63,5 | | | | X |
| 443 | 62,7 | | | | X |
| 444 | 60,9 | | | | X |
| 445 | 58,7 | | | | X |
| 446 | 56,4 | | | | X |
| 447 | 54,5 | | | | X |
| 448 | 53,3 | | | | X |
| 449 | 53,0 | | | X | |
| 450 | 53,5 | | | X | |
| 451 | 54,6 | | | X | |
| 452 | 56,1 | | | X | |
| 453 | 57,6 | | | X | |
| 454 | 58,9 | | | X | |
| 455 | 59,8 | | | X | |
| 456 | 60,3 | | | X | |
| 457 | 60,7 | | | X | |
| 458 | 61,3 | | | X | |
| 459 | 62,4 | | | X | |
| 460 | 64,1 | | | X | |
| 461 | 66,2 | | | X | |
| 462 | 68,1 | | | X | |
| 463 | 69,7 | | | X | |
| 464 | 70,4 | | | X | |
| 465 | 70,7 | | | X | |
| 466 | 70,7 | | | X | |
| 467 | 70,7 | | | X | |
| 468 | 70,7 | | | X | |
| 469 | 70,6 | | | X | |
| 470 | 70,5 | | | X | |
| 471 | 70,4 | | | X | |
| 472 | 70,2 | | | X | |
| 473 | 70,1 | | | X | |
| 474 | 69,8 | | | X | |
| 475 | 69,5 | | | X | |
| 476 | 69,1 | | | X | |
| 477 | 69,1 | | | X | |
| 478 | 69,5 | | | X | |
| 479 | 70,3 | | | X | |
| 480 | 71,2 | | | X | |
| 481 | 72,0 | | | X | |
| 482 | 72,6 | | | X | |
| 483 | 72,8 | | | X | |
| 484 | 72,7 | | | X | |
| 485 | 72,0 | | | | X |
| 486 | 70,4 | | | | X |
| 487 | 67,7 | | | | X |
| 488 | 64,4 | | | | X |
| 489 | 61,0 | | | | X |
| 490 | 57,6 | | | | X |
| 491 | 54,0 | | | | X |
| 492 | 49,7 | | | | X |
| 493 | 44,4 | | | | X |
| 494 | 38,2 | | | | X |
| 495 | 31,2 | | | | X |
| 496 | 24,0 | | | | X |
| 497 | 16,8 | | | | X |
| 498 | 10,4 | | | | X |
| 499 | 5,7 | | | | X |
| 500 | 2,8 | | | | X |
| 501 | 1,6 | | | | X |
| 502 | 0,3 | | | | X |
| 503 | 0,0 | X | | | |
| 504 | 0,0 | X | | | |
| 505 | 0,0 | X | | | |
| 506 | 0,0 | X | | | |
| 507 | 0,0 | X | | | |
| 508 | 0,0 | X | | | |
| 509 | 0,0 | X | | | |
| 510 | 0,0 | X | | | |
| 511 | 0,0 | X | | | |
| 512 | 0,0 | X | | | |
| 513 | 0,0 | X | | | |
| 514 | 0,0 | X | | | |
| 515 | 0,0 | X | | | |
| 516 | 0,0 | X | | | |
| 517 | 0,0 | X | | | |
| 518 | 0,0 | X | | | |
| 519 | 0,0 | X | | | |
| 520 | 0,0 | X | | | |
| 521 | 0,0 | X | | | |
| 522 | 0,0 | X | | | |
| 523 | 0,0 | X | | | |
| 524 | 0,0 | X | | | |
| 525 | 0,0 | X | | | |
| 526 | 0,0 | X | | | |
| 527 | 0,0 | X | | | |
| 528 | 0,0 | X | | | |
| 529 | 0,0 | X | | | |
| 530 | 0,0 | X | | | |
| 531 | 0,0 | X | | | |
| 532 | 0,0 | X | | | |
| 533 | 2,3 | | X | | |
| 534 | 7,2 | | X | | |
| 535 | 14,6 | | X | | |
| 536 | 23,5 | | X | | |
| 537 | 33,0 | | X | | |
| 538 | 42,7 | | X | | |
| 539 | 51,8 | | X | | |
| 540 | 59,4 | | X | | |

3.1.7.

Ap6-17.   táblázat

WMTC 2. szakasz, ciklus 2. része, a 2-2. és a 3. járműosztályra 361–540 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

361

84,1

X

362

83,7

X

363

83,2

X

364

82,8

X

365

82,6

X

366

82,5

X

367

82,4

X

368

82,3

X

369

82,2

X

370

82,2

X

371

82,2

X

372

82,1

X

373

81,9

X

374

81,6

X

375

81,3

X

376

81,1

X

377

80,8

X

378

80,6

X

379

80,4

X

380

80,1

X

381

79,7

X

382

78,6

X

383

76,8

X

384

73,7

X

385

69,4

X

386

64,0

X

387

58,6

X

388

53,2

X

389

47,8

X

390

42,4

X

391

37,0

X

392

33,0

X

393

30,9

X

394

30,9

X

395

33,5

X

396

38,0

X

397

42,5

X

398

47,0

X

399

51,0

X

400

53,5

X

401

55,1

X

402

56,4

X

403

57,3

X

404

58,1

X

405

58,8

X

406

59,4

X

407

59,8

X

408

59,7

X

409

59,4

X

410

59,2

X

411

59,2

X

412

59,6

X

413

60,0

X

414

60,5

X

415

61,0

X

416

61,2

X

417

61,3

X

418

61,4

X

419

61,7

X

420

62,3

X

421

63,1

X

422

63,6

X

423

63,9

X

424

63,8

X

425

63,6

X

426

63,3

X

427

62,8

X

428

61,9

X

429

60,5

X

430

58,6

X

431

56,5

X

432

54,6

X

433

53,8

X

434

54,5

X

435

56,1

X

436

57,9

X

437

59,7

X

438

61,2

X

439

62,3

X

440

63,1

X

441

63,6

X

442

63,5

X

443

62,7

X

444

60,9

X

445

58,7

X

446

56,4

X

447

54,5

X

448

53,3

X

449

53,0

X

450

53,5

X

451

54,6

X

452

56,1

X

453

57,6

X

454

58,9

X

455

59,8

X

456

60,3

X

457

60,7

X

458

61,3

X

459

62,4

X

460

64,1

X

461

66,2

X

462

68,1

X

463

69,7

X

464

70,4

X

465

70,7

X

466

70,7

X

467

70,7

X

468

70,7

X

469

70,6

X

470

70,5

X

471

70,4

X

472

70,2

X

473

70,1

X

474

69,8

X

475

69,5

X

476

69,1

X

477

69,1

X

478

69,5

X

479

70,3

X

480

71,2

X

481

72,0

X

482

72,6

X

483

72,8

X

484

72,7

X

485

72,0

X

486

70,4

X

487

67,7

X

488

64,4

X

489

61,0

X

490

57,6

X

491

54,0

X

492

49,7

X

493

44,4

X

494

38,2

X

495

31,2

X

496

24,0

X

497

16,8

X

498

10,4

X

499

5,7

X

500

2,8

X

501

1,6

X

502

0,3

X

503

0,0

X

504

0,0

X

505

0,0

X

506

0,0

X

507

0,0

X

508

0,0

X

509

0,0

X

510

0,0

X

511

0,0

X

512

0,0

X

513

0,0

X

514

0,0

X

515

0,0

X

516

0,0

X

517

0,0

X

518

0,0

X

519

0,0

X

520

0,0

X

521

0,0

X

522

0,0

X

523

0,0

X

524

0,0

X

525

0,0

X

526

0,0

X

527

0,0

X

528

0,0

X

529

0,0

X

530

0,0

X

531

0,0

X

532

0,0

X

533

2,3

X

534

7,2

X

535

14,6

X

536

23,5

X

537

33,0

X

538

42,7

X

539

51,8

X

540

59,4

X

| 3.1.8. | Ap6-18.   táblázat


  WMTC 2. szakasz, ciklus 2. része, a 2-2. és a 3. járműosztályra 541–600 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 541 | 65,3 | | X | | |
| 542 | 69,6 | | X | | |
| 543 | 72,3 | | X | | |
| 544 | 73,9 | | X | | |
| 545 | 75,0 | | X | | |
| 546 | 75,7 | | X | | |
| 547 | 76,5 | | X | | |
| 548 | 77,3 | | X | | |
| 549 | 78,2 | | X | | |
| 550 | 78,9 | | X | | |
| 551 | 79,4 | | | X | |
| 552 | 79,6 | | | X | |
| 553 | 79,3 | | | X | |
| 554 | 78,8 | | | X | |
| 555 | 78,1 | | | X | |
| 556 | 77,5 | | | X | |
| 557 | 77,2 | | | X | |
| 558 | 77,2 | | | X | |
| 559 | 77,5 | | | X | |
| 560 | 77,9 | | | X | |
| 561 | 78,5 | | | X | |
| 562 | 79,1 | | | X | |
| 563 | 79,6 | | | X | |
| 564 | 80,0 | | | X | |
| 565 | 80,2 | | | X | |
| 566 | 80,3 | | | X | |
| 567 | 80,1 | | | X | |
| 568 | 79,8 | | | X | |
| 569 | 79,5 | | | X | |
| 570 | 79,1 | | | X | |
| 571 | 78,8 | | | X | |
| 572 | 78,6 | | | X | |
| 573 | 78,4 | | | X | |
| 574 | 78,3 | | | X | |
| 575 | 78,0 | | | | X |
| 576 | 76,7 | | | | X |
| 577 | 73,7 | | | | X |
| 578 | 69,5 | | | | X |
| 579 | 64,8 | | | | X |
| 580 | 60,3 | | | | X |
| 581 | 56,2 | | | | X |
| 582 | 52,5 | | | | X |
| 583 | 49,0 | | | | X |
| 584 | 45,2 | | | | X |
| 585 | 40,8 | | | | X |
| 586 | 35,4 | | | | X |
| 587 | 29,4 | | | | X |
| 588 | 23,4 | | | | X |
| 589 | 17,7 | | | | X |
| 590 | 12,6 | | | | X |
| 591 | 8,0 | | | | X |
| 592 | 4,1 | | | | X |
| 593 | 1,3 | | | | X |
| 594 | 0,0 | X | | | |
| 595 | 0,0 | X | | | |
| 596 | 0,0 | X | | | |
| 597 | 0,0 | X | | | |
| 598 | 0,0 | X | | | |
| 599 | 0,0 | X | | | |
| 600 | 0,0 | X | | | |

3.1.8.

Ap6-18.   táblázat

WMTC 2. szakasz, ciklus 2. része, a 2-2. és a 3. járműosztályra 541–600 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

541

65,3

X

542

69,6

X

543

72,3

X

544

73,9

X

545

75,0

X

546

75,7

X

547

76,5

X

548

77,3

X

549

78,2

X

550

78,9

X

551

79,4

X

552

79,6

X

553

79,3

X

554

78,8

X

555

78,1

X

556

77,5

X

557

77,2

X

558

77,2

X

559

77,5

X

560

77,9

X

561

78,5

X

562

79,1

X

563

79,6

X

564

80,0

X

565

80,2

X

566

80,3

X

567

80,1

X

568

79,8

X

569

79,5

X

570

79,1

X

571

78,8

X

572

78,6

X

573

78,4

X

574

78,3

X

575

78,0

X

576

76,7

X

577

73,7

X

578

69,5

X

579

64,8

X

580

60,3

X

581

56,2

X

582

52,5

X

583

49,0

X

584

45,2

X

585

40,8

X

586

35,4

X

587

29,4

X

588

23,4

X

589

17,7

X

590

12,6

X

591

8,0

X

592

4,1

X

593

1,3

X

594

0,0

X

595

0,0

X

596

0,0

X

597

0,0

X

598

0,0

X

599

0,0

X

600

0,0

X

4.   WMTC 2. szakasz, 3. rész

Ap6-8.   ábra

WMTC 2. szakasz, 3. rész

Image

4.1   A WMTC 2. szakasz tartalmazza a WMTC 1. szakaszra előírt járműsebesség-skálákat a sebességváltásra vonatkozó további utasításokkal együtt. A WMTC 2. szakasz 3. részének jellemző görgősebességét és vizsgálati idejét a következő táblázatok határozzák meg.

| 4.1.1. | Ap6-19.   táblázat


  WMTC 2. szakasz, ciklus 3. része, csökkentett sebesség a 3-1. járműosztályra 1–180 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 0 | 0,0 | X | | | |
| 1 | 0,0 | X | | | |
| 2 | 0,0 | X | | | |
| 3 | 0,0 | X | | | |
| 4 | 0,0 | X | | | |
| 5 | 0,0 | X | | | |
| 6 | 0,0 | X | | | |
| 7 | 0,0 | X | | | |
| 8 | 0,9 | | X | | |
| 9 | 3,2 | | X | | |
| 10 | 7,3 | | X | | |
| 11 | 12,4 | | X | | |
| 12 | 17,9 | | X | | |
| 13 | 23,5 | | X | | |
| 14 | 29,1 | | X | | |
| 15 | 34,3 | | X | | |
| 16 | 38,6 | | X | | |
| 17 | 41,6 | | X | | |
| 18 | 43,9 | | X | | |
| 19 | 45,9 | | X | | |
| 20 | 48,1 | | X | | |
| 21 | 50,3 | | X | | |
| 22 | 52,6 | | X | | |
| 23 | 54,8 | | X | | |
| 24 | 55,8 | | X | | |
| 25 | 55,2 | | X | | |
| 26 | 53,9 | | X | | |
| 27 | 52,7 | | X | | |
| 28 | 52,8 | | X | | |
| 29 | 55,0 | | X | | |
| 30 | 58,5 | | X | | |
| 31 | 62,3 | | X | | |
| 32 | 65,7 | | X | | |
| 33 | 68,1 | | X | | |
| 34 | 69,1 | | X | | |
| 35 | 69,5 | | X | | |
| 36 | 69,9 | | X | | |
| 37 | 70,6 | | X | | |
| 38 | 71,3 | | X | | |
| 39 | 72,2 | | X | | |
| 40 | 72,8 | | X | | |
| 41 | 73,2 | | X | | |
| 42 | 73,4 | | X | | |
| 43 | 73,8 | | X | | |
| 44 | 74,8 | | X | | |
| 45 | 76,7 | | X | | |
| 46 | 79,1 | | X | | |
| 47 | 81,1 | | X | | |
| 48 | 82,1 | | | | X |
| 49 | 81,7 | | | | X |
| 50 | 80,3 | | | | X |
| 51 | 78,8 | | | | X |
| 52 | 77,3 | | | | X |
| 53 | 75,9 | | | | X |
| 54 | 75,0 | | | | X |
| 55 | 74,7 | | | | X |
| 56 | 74,7 | | | | X |
| 57 | 74,7 | | | | X |
| 58 | 74,6 | | | | X |
| 59 | 74,4 | | | | X |
| 60 | 74,1 | | | | X |
| 61 | 73,9 | | | | X |
| 62 | 74,1 | | X | | |
| 63 | 75,1 | | X | | |
| 64 | 76,8 | | X | | |
| 65 | 78,7 | | X | | |
| 66 | 80,4 | | X | | |
| 67 | 81,7 | | X | | |
| 68 | 82,6 | | X | | |
| 69 | 83,5 | | X | | |
| 70 | 84,4 | | X | | |
| 71 | 85,1 | | X | | |
| 72 | 85,7 | | X | | |
| 73 | 86,3 | | X | | |
| 74 | 87,0 | | X | | |
| 75 | 87,9 | | X | | |
| 76 | 88,8 | | X | | |
| 77 | 89,7 | | X | | |
| 78 | 90,3 | | | X | |
| 79 | 90,6 | | | X | |
| 80 | 90,6 | | | X | |
| 81 | 90,5 | | | X | |
| 82 | 90,4 | | | X | |
| 83 | 90,1 | | | X | |
| 84 | 89,7 | | | X | |
| 85 | 89,3 | | | X | |
| 86 | 89,0 | | | X | |
| 87 | 88,8 | | | X | |
| 88 | 88,9 | | | X | |
| 89 | 89,1 | | | X | |
| 90 | 89,3 | | | X | |
| 91 | 89,4 | | | X | |
| 92 | 89,4 | | | X | |
| 93 | 89,2 | | | X | |
| 94 | 88,9 | | | X | |
| 95 | 88,5 | | | X | |
| 96 | 88,0 | | | X | |
| 97 | 87,5 | | | X | |
| 98 | 87,2 | | | X | |
| 99 | 87,1 | | | X | |
| 100 | 87,2 | | | X | |
| 101 | 87,3 | | | X | |
| 102 | 87,4 | | | X | |
| 103 | 87,5 | | | X | |
| 104 | 87,4 | | | X | |
| 105 | 87,1 | | | X | |
| 106 | 86,8 | | | X | |
| 107 | 86,4 | | | X | |
| 108 | 85,9 | | | X | |
| 109 | 85,2 | | | | X |
| 110 | 84,0 | | | | X |
| 111 | 82,2 | | | | X |
| 112 | 80,3 | | | | X |
| 113 | 78,6 | | | | X |
| 114 | 77,2 | | | | X |
| 115 | 75,9 | | | | X |
| 116 | 73,8 | | | | X |
| 117 | 70,4 | | | | X |
| 118 | 65,7 | | | | X |
| 119 | 60,5 | | | | X |
| 120 | 55,9 | | | | X |
| | | | | | |
| 121 | 53,0 | | | | X |
| 122 | 51,6 | | | | X |
| 123 | 50,9 | | | | X |
| 124 | 50,5 | | | | X |
| 125 | 50,2 | | | | X |
| 126 | 50,3 | | X | | |
| 127 | 50,6 | | X | | |
| 128 | 51,2 | | X | | |
| 129 | 51,8 | | X | | |
| 130 | 52,5 | | X | | |
| 131 | 53,4 | | X | | |
| 132 | 54,9 | | X | | |
| 133 | 57,0 | | X | | |
| 134 | 59,4 | | X | | |
| 135 | 61,9 | | X | | |
| 136 | 64,3 | | X | | |
| 137 | 66,4 | | X | | |
| 138 | 68,1 | | X | | |
| 139 | 69,6 | | X | | |
| 140 | 70,7 | | X | | |
| 141 | 71,4 | | X | | |
| 142 | 71,8 | | X | | |
| 143 | 72,8 | | X | | |
| 144 | 75,0 | | X | | |
| 145 | 77,8 | | X | | |
| 146 | 80,7 | | X | | |
| 147 | 83,3 | | X | | |
| 148 | 75,4 | | X | | |
| 149 | 87,3 | | X | | |
| 150 | 89,1 | | X | | |
| 151 | 90,6 | | X | | |
| 152 | 91,9 | | X | | |
| 153 | 93,2 | | X | | |
| 154 | 94,6 | | X | | |
| 155 | 96,0 | | X | | |
| 156 | 97,5 | | X | | |
| 157 | 99,0 | | X | | |
| 158 | 99,8 | | | | X |
| 159 | 99,0 | | | | X |
| 160 | 96,7 | | | | X |
| 161 | 93,7 | | | | X |
| 162 | 91,3 | | | | X |
| 163 | 90,4 | | | | X |
| 164 | 90,6 | | | | X |
| 165 | 91,1 | | | | X |
| 166 | 90,9 | | | | X |
| 167 | 89,0 | | | | X |
| 168 | 85,6 | | | | X |
| 169 | 81,6 | | | | X |
| 170 | 77,6 | | | | X |
| 171 | 73,6 | | | | X |
| 172 | 69,7 | | | | X |
| 173 | 66,0 | | | | X |
| 174 | 62,7 | | | | X |
| 175 | 60,0 | | | | X |
| 176 | 58,0 | | | | X |
| 177 | 56,4 | | | | X |
| 178 | 54,8 | | | | X |
| 179 | 53,3 | | | | X |
| 180 | 51,7 | | | | X |
| | | | | | |

4.1.1.

Ap6-19.   táblázat

WMTC 2. szakasz, ciklus 3. része, csökkentett sebesség a 3-1. járműosztályra 1–180 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

0

0,0

X

1

0,0

X

2

0,0

X

3

0,0

X

4

0,0

X

5

0,0

X

6

0,0

X

7

0,0

X

8

0,9

X

9

3,2

X

10

7,3

X

11

12,4

X

12

17,9

X

13

23,5

X

14

29,1

X

15

34,3

X

16

38,6

X

17

41,6

X

18

43,9

X

19

45,9

X

20

48,1

X

21

50,3

X

22

52,6

X

23

54,8

X

24

55,8

X

25

55,2

X

26

53,9

X

27

52,7

X

28

52,8

X

29

55,0

X

30

58,5

X

31

62,3

X

32

65,7

X

33

68,1

X

34

69,1

X

35

69,5

X

36

69,9

X

37

70,6

X

38

71,3

X

39

72,2

X

40

72,8

X

41

73,2

X

42

73,4

X

43

73,8

X

44

74,8

X

45

76,7

X

46

79,1

X

47

81,1

X

48

82,1

X

49

81,7

X

50

80,3

X

51

78,8

X

52

77,3

X

53

75,9

X

54

75,0

X

55

74,7

X

56

74,7

X

57

74,7

X

58

74,6

X

59

74,4

X

60

74,1

X

61

73,9

X

62

74,1

X

63

75,1

X

64

76,8

X

65

78,7

X

66

80,4

X

67

81,7

X

68

82,6

X

69

83,5

X

70

84,4

X

71

85,1

X

72

85,7

X

73

86,3

X

74

87,0

X

75

87,9

X

76

88,8

X

77

89,7

X

78

90,3

X

79

90,6

X

80

90,6

X

81

90,5

X

82

90,4

X

83

90,1

X

84

89,7

X

85

89,3

X

86

89,0

X

87

88,8

X

88

88,9

X

89

89,1

X

90

89,3

X

91

89,4

X

92

89,4

X

93

89,2

X

94

88,9

X

95

88,5

X

96

88,0

X

97

87,5

X

98

87,2

X

99

87,1

X

100

87,2

X

101

87,3

X

102

87,4

X

103

87,5

X

104

87,4

X

105

87,1

X

106

86,8

X

107

86,4

X

108

85,9

X

109

85,2

X

110

84,0

X

111

82,2

X

112

80,3

X

113

78,6

X

114

77,2

X

115

75,9

X

116

73,8

X

117

70,4

X

118

65,7

X

119

60,5

X

120

55,9

X

121

53,0

X

122

51,6

X

123

50,9

X

124

50,5

X

125

50,2

X

126

50,3

X

127

50,6

X

128

51,2

X

129

51,8

X

130

52,5

X

131

53,4

X

132

54,9

X

133

57,0

X

134

59,4

X

135

61,9

X

136

64,3

X

137

66,4

X

138

68,1

X

139

69,6

X

140

70,7

X

141

71,4

X

142

71,8

X

143

72,8

X

144

75,0

X

145

77,8

X

146

80,7

X

147

83,3

X

148

75,4

X

149

87,3

X

150

89,1

X

151

90,6

X

152

91,9

X

153

93,2

X

154

94,6

X

155

96,0

X

156

97,5

X

157

99,0

X

158

99,8

X

159

99,0

X

160

96,7

X

161

93,7

X

162

91,3

X

163

90,4

X

164

90,6

X

165

91,1

X

166

90,9

X

167

89,0

X

168

85,6

X

169

81,6

X

170

77,6

X

171

73,6

X

172

69,7

X

173

66,0

X

174

62,7

X

175

60,0

X

176

58,0

X

177

56,4

X

178

54,8

X

179

53,3

X

180

51,7

X

| 4.1.2. | Ap6-20.   táblázat


  WMTC 2. szakasz, ciklus 3. része, csökkentett sebesség a 3-1. járműosztályra 181–360 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 181 | 50,2 | | | | X |
| 182 | 48,7 | | | | X |
| 183 | 47,2 | | | X | |
| 184 | 47,1 | | | X | |
| 185 | 47,0 | | | X | |
| 186 | 46,9 | | | X | |
| 187 | 46,6 | | | X | |
| 188 | 46,3 | | | X | |
| 189 | 46,1 | | | X | |
| 190 | 46,1 | | X | | |
| 191 | 46,5 | | X | | |
| 192 | 47,1 | | X | | |
| 193 | 48,1 | | X | | |
| 194 | 49,8 | | X | | |
| 195 | 52,2 | | X | | |
| 196 | 54,8 | | X | | |
| 197 | 57,3 | | X | | |
| 198 | 59,5 | | X | | |
| 199 | 61,7 | | X | | |
| 200 | 64,4 | | X | | |
| 201 | 67,7 | | X | | |
| 202 | 71,4 | | X | | |
| 203 | 74,9 | | X | | |
| 204 | 78,2 | | X | | |
| 205 | 81,1 | | X | | |
| 206 | 83,9 | | X | | |
| 207 | 86,6 | | X | | |
| 208 | 89,1 | | X | | |
| 209 | 91,6 | | X | | |
| 210 | 94,0 | | X | | |
| 211 | 96,3 | | X | | |
| 212 | 98,4 | | X | | |
| 213 | 100,4 | | X | | |
| 214 | 102,1 | | X | | |
| 215 | 103,6 | | X | | |
| 216 | 104,9 | | X | | |
| 217 | 106,2 | | | X | |
| 218 | 106,5 | | | X | |
| 219 | 106,5 | | | X | |
| 220 | 106,6 | | | X | |
| 221 | 106,6 | | | X | |
| 222 | 107,0 | | | X | |
| 223 | 107,3 | | | X | |
| 224 | 107,3 | | | X | |
| 225 | 107,2 | | | X | |
| 226 | 107,2 | | | X | |
| 227 | 107,2 | | | X | |
| 228 | 107,3 | | | X | |
| 229 | 107,5 | | | X | |
| 230 | 107,3 | | | X | |
| 231 | 107,3 | | | X | |
| 232 | 107,3 | | | X | |
| 233 | 107,3 | | | X | |
| 234 | 108,0 | | | X | |
| 235 | 108,2 | | | X | |
| 236 | 108,9 | | | X | |
| 237 | 109,0 | | | X | |
| 238 | 108,9 | | | X | |
| 239 | 108,8 | | | X | |
| 240 | 108,6 | | | X | |
| 241 | 108,4 | | | X | |
| 242 | 108,3 | | | X | |
| 243 | 108,2 | | | X | |
| 244 | 108,2 | | | X | |
| 245 | 108,2 | | | X | |
| 246 | 108,2 | | | X | |
| 247 | 108,3 | | | X | |
| 248 | 108,4 | | | X | |
| 249 | 108,5 | | | X | |
| 250 | 108,5 | | | X | |
| 251 | 108,5 | | | X | |
| 252 | 108,5 | | | X | |
| 253 | 108,5 | | | X | |
| 254 | 108,7 | | | X | |
| 255 | 108,8 | | | X | |
| 256 | 109,0 | | | X | |
| 257 | 109,2 | | | X | |
| 258 | 109,3 | | | X | |
| 259 | 109,4 | | | X | |
| 260 | 109,5 | | | X | |
| 261 | 109,5 | | | X | |
| 262 | 109,6 | | | X | |
| 263 | 109,8 | | | X | |
| 264 | 110,0 | | | X | |
| 265 | 110,2 | | | X | |
| 266 | 110,5 | | | X | |
| 267 | 110,7 | | | X | |
| 268 | 111,0 | | | X | |
| 269 | 111,1 | | | X | |
| 270 | 111,2 | | | X | |
| 271 | 111,3 | | | X | |
| 272 | 111,3 | | | X | |
| 273 | 111,3 | | | X | |
| 274 | 111,2 | | | X | |
| 275 | 111,0 | | | X | |
| 276 | 110,8 | | | X | |
| 277 | 110,6 | | | X | |
| 278 | 110,4 | | | X | |
| 279 | 110,3 | | | X | |
| 280 | 109,9 | | | X | |
| 281 | 109,3 | | | | X |
| 282 | 108,1 | | | | X |
| 283 | 106,3 | | | | X |
| 284 | 104,0 | | | | X |
| 285 | 101,5 | | | | X |
| 286 | 99,2 | | | | X |
| 287 | 97,2 | | | | X |
| 288 | 96,1 | | | | X |
| 289 | 95,7 | | | X | |
| 290 | 95,8 | | | X | |
| 291 | 96,1 | | | X | |
| 292 | 96,4 | | | X | |
| 293 | 96,7 | | | X | |
| 294 | 96,9 | | | X | |
| 295 | 96,9 | | | X | |
| 296 | 96,8 | | | X | |
| 297 | 96,7 | | | X | |
| 298 | 96,4 | | | X | |
| 299 | 96,1 | | | X | |
| 300 | 95,9 | | | X | |
| 301 | 95,8 | | | X | |
| 302 | 95,9 | | | X | |
| 303 | 96,2 | | | X | |
| 304 | 96,4 | | | X | |
| 305 | 96,7 | | | X | |
| 306 | 96,7 | | | X | |
| 307 | 96,3 | | | X | |
| 308 | 95,3 | | | | X |
| 309 | 94,0 | | | | X |
| 310 | 92,5 | | | | X |
| 311 | 91,4 | | | | X |
| 312 | 90,9 | | | | X |
| 313 | 90,7 | | | | X |
| 314 | 90,3 | | | | X |
| 315 | 89,6 | | | | X |
| 316 | 88,6 | | | | X |
| 317 | 87,7 | | | | X |
| 318 | 86,8 | | | | X |
| 319 | 86,2 | | | | X |
| 320 | 85,8 | | | | X |
| 321 | 85,7 | | | | X |
| 322 | 85,7 | | | | X |
| 323 | 86,0 | | | X | |
| 324 | 86,7 | | | X | |
| 325 | 87,8 | | | X | |
| 326 | 89,2 | | | X | |
| 327 | 90,9 | | | X | |
| 328 | 92,6 | | | X | |
| 329 | 94,3 | | | X | |
| 330 | 95,9 | | | X | |
| 331 | 97,4 | | | X | |
| 332 | 98,7 | | | X | |
| 333 | 99,7 | | | X | |
| 334 | 100,3 | | | X | |
| 335 | 100,6 | | | X | |
| 336 | 101,0 | | | X | |
| 337 | 101,4 | | | X | |
| 338 | 101,8 | | | X | |
| 339 | 102,2 | | | X | |
| 340 | 102,5 | | | X | |
| 341 | 102,6 | | | X | |
| 342 | 102,7 | | | X | |
| 343 | 102,8 | | | X | |
| 344 | 103,0 | | | X | |
| 345 | 103,5 | | | X | |
| 346 | 104,3 | | | X | |
| 347 | 105,2 | | | X | |
| 348 | 106,1 | | | X | |
| 349 | 106,8 | | | X | |
| 350 | 107,1 | | | | X |
| 351 | 106,7 | | | | X |
| 352 | 105,0 | | | | X |
| 353 | 102,3 | | | | X |
| 354 | 99,1 | | | | X |
| 355 | 96,3 | | | | X |
| 356 | 95,0 | | | | X |
| 357 | 95,4 | | | | X |
| 358 | 96,4 | | | | X |
| 359 | 97,3 | | | | X |
| 360 | 97,5 | | | | X |

4.1.2.

Ap6-20.   táblázat

WMTC 2. szakasz, ciklus 3. része, csökkentett sebesség a 3-1. járműosztályra 181–360 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

181

50,2

X

182

48,7

X

183

47,2

X

184

47,1

X

185

47,0

X

186

46,9

X

187

46,6

X

188

46,3

X

189

46,1

X

190

46,1

X

191

46,5

X

192

47,1

X

193

48,1

X

194

49,8

X

195

52,2

X

196

54,8

X

197

57,3

X

198

59,5

X

199

61,7

X

200

64,4

X

201

67,7

X

202

71,4

X

203

74,9

X

204

78,2

X

205

81,1

X

206

83,9

X

207

86,6

X

208

89,1

X

209

91,6

X

210

94,0

X

211

96,3

X

212

98,4

X

213

100,4

X

214

102,1

X

215

103,6

X

216

104,9

X

217

106,2

X

218

106,5

X

219

106,5

X

220

106,6

X

221

106,6

X

222

107,0

X

223

107,3

X

224

107,3

X

225

107,2

X

226

107,2

X

227

107,2

X

228

107,3

X

229

107,5

X

230

107,3

X

231

107,3

X

232

107,3

X

233

107,3

X

234

108,0

X

235

108,2

X

236

108,9

X

237

109,0

X

238

108,9

X

239

108,8

X

240

108,6

X

241

108,4

X

242

108,3

X

243

108,2

X

244

108,2

X

245

108,2

X

246

108,2

X

247

108,3

X

248

108,4

X

249

108,5

X

250

108,5

X

251

108,5

X

252

108,5

X

253

108,5

X

254

108,7

X

255

108,8

X

256

109,0

X

257

109,2

X

258

109,3

X

259

109,4

X

260

109,5

X

261

109,5

X

262

109,6

X

263

109,8

X

264

110,0

X

265

110,2

X

266

110,5

X

267

110,7

X

268

111,0

X

269

111,1

X

270

111,2

X

271

111,3

X

272

111,3

X

273

111,3

X

274

111,2

X

275

111,0

X

276

110,8

X

277

110,6

X

278

110,4

X

279

110,3

X

280

109,9

X

281

109,3

X

282

108,1

X

283

106,3

X

284

104,0

X

285

101,5

X

286

99,2

X

287

97,2

X

288

96,1

X

289

95,7

X

290

95,8

X

291

96,1

X

292

96,4

X

293

96,7

X

294

96,9

X

295

96,9

X

296

96,8

X

297

96,7

X

298

96,4

X

299

96,1

X

300

95,9

X

301

95,8

X

302

95,9

X

303

96,2

X

304

96,4

X

305

96,7

X

306

96,7

X

307

96,3

X

308

95,3

X

309

94,0

X

310

92,5

X

311

91,4

X

312

90,9

X

313

90,7

X

314

90,3

X

315

89,6

X

316

88,6

X

317

87,7

X

318

86,8

X

319

86,2

X

320

85,8

X

321

85,7

X

322

85,7

X

323

86,0

X

324

86,7

X

325

87,8

X

326

89,2

X

327

90,9

X

328

92,6

X

329

94,3

X

330

95,9

X

331

97,4

X

332

98,7

X

333

99,7

X

334

100,3

X

335

100,6

X

336

101,0

X

337

101,4

X

338

101,8

X

339

102,2

X

340

102,5

X

341

102,6

X

342

102,7

X

343

102,8

X

344

103,0

X

345

103,5

X

346

104,3

X

347

105,2

X

348

106,1

X

349

106,8

X

350

107,1

X

351

106,7

X

352

105,0

X

353

102,3

X

354

99,1

X

355

96,3

X

356

95,0

X

357

95,4

X

358

96,4

X

359

97,3

X

360

97,5

X

| 4.1.3. | Ap6-21.   táblázat


  WMTC 2. szakasz, ciklus 3. része, csökkentett sebesség a 3-1. járműosztályra 361–540 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 361 | 96,1 | | | | X |
| 362 | 93,4 | | | | X |
| 363 | 90,4 | | | | X |
| 364 | 87,8 | | | | X |
| 365 | 86,0 | | | | X |
| 366 | 85,1 | | | | X |
| 367 | 84,7 | | | | X |
| 368 | 84,2 | | | X | |
| 369 | 85,0 | | | X | |
| 370 | 86,5 | | | X | |
| 371 | 88,3 | | | X | |
| 372 | 89,9 | | | X | |
| 373 | 91,0 | | | X | |
| 374 | 91,8 | | | X | |
| 375 | 92,5 | | | X | |
| 376 | 93,1 | | | X | |
| 377 | 93,7 | | | X | |
| 378 | 94,4 | | | X | |
| 379 | 95,0 | | | X | |
| 380 | 95,6 | | | X | |
| 381 | 96,3 | | | X | |
| 382 | 96,9 | | | X | |
| 383 | 97,5 | | | X | |
| 384 | 98,0 | | | X | |
| 385 | 98,3 | | | X | |
| 386 | 98,6 | | | X | |
| 387 | 98,9 | | | X | |
| 388 | 99,1 | | | X | |
| 389 | 99,3 | | | X | |
| 390 | 99,3 | | | X | |
| 391 | 99,2 | | | X | |
| 392 | 99,2 | | | X | |
| 393 | 99,3 | | | X | |
| 394 | 99,5 | | | X | |
| 395 | 99,9 | | | X | |
| 396 | 100,3 | | | X | |
| 397 | 100,6 | | | X | |
| 398 | 100,9 | | | X | |
| 399 | 101,1 | | | X | |
| 400 | 101,3 | | | X | |
| 401 | 101,4 | | | X | |
| 402 | 101,5 | | | X | |
| 403 | 101,6 | | | X | |
| 404 | 101,8 | | | X | |
| 405 | 101,9 | | | X | |
| 406 | 102,0 | | | X | |
| 407 | 102,0 | | | X | |
| 408 | 102,0 | | | X | |
| 409 | 102,0 | | | X | |
| 410 | 101,9 | | | X | |
| 411 | 101,9 | | | X | |
| 412 | 101,9 | | | X | |
| 413 | 101,8 | | | X | |
| 414 | 101,8 | | | X | |
| 415 | 101,8 | | | X | |
| 416 | 101,8 | | | X | |
| 417 | 101,8 | | | X | |
| 418 | 101,8 | | | X | |
| 419 | 101,9 | | | X | |
| 420 | 102,0 | | | X | |
| 421 | 102,2 | | | X | |
| 422 | 102,4 | | | X | |
| 423 | 102,6 | | | X | |
| 424 | 102,8 | | | X | |
| 425 | 103,1 | | | X | |
| 426 | 103,4 | | | X | |
| 427 | 103,9 | | | X | |
| 428 | 104,4 | | | X | |
| 429 | 104,9 | | | X | |
| 430 | 105,2 | | | X | |
| 431 | 105,5 | | | X | |
| 432 | 105,7 | | | X | |
| 433 | 105,9 | | | X | |
| 434 | 106,1 | | | X | |
| 435 | 106,3 | | | X | |
| 436 | 106,5 | | | X | |
| 437 | 106,8 | | | X | |
| 438 | 107,1 | | | X | |
| 439 | 107,5 | | | X | |
| 440 | 108,0 | | | X | |
| 441 | 108,3 | | | X | |
| 442 | 108,6 | | | X | |
| 443 | 108,9 | | | X | |
| 444 | 109,1 | | | X | |
| 445 | 109,2 | | | X | |
| 446 | 109,4 | | | X | |
| 447 | 109,5 | | | X | |
| 448 | 109,7 | | | X | |
| 449 | 109,9 | | | X | |
| 450 | 110,2 | | | X | |
| 451 | 110,5 | | | X | |
| 452 | 110,8 | | | X | |
| 453 | 111,0 | | | X | |
| 454 | 111,2 | | | X | |
| 455 | 111,3 | | | X | |
| 456 | 111,1 | | | X | |
| 457 | 110,4 | | | X | |
| 458 | 109,3 | | | X | |
| 459 | 108,1 | | | X | |
| 460 | 106,8 | | | X | |
| 461 | 105,5 | | | X | |
| 462 | 104,4 | | | X | |
| 463 | 103,8 | | | X | |
| 464 | 103,6 | | | X | |
| 465 | 103,5 | | | X | |
| 466 | 103,5 | | | X | |
| 467 | 103,4 | | | X | |
| 468 | 103,3 | | | X | |
| 469 | 103,1 | | | X | |
| 470 | 102,9 | | | X | |
| 471 | 102,6 | | | X | |
| 472 | 102,5 | | | X | |
| 473 | 102,4 | | | X | |
| 474 | 102,4 | | | X | |
| 475 | 102,5 | | | X | |
| 476 | 102,7 | | | X | |
| 477 | 103,0 | | | X | |
| 478 | 103,3 | | | X | |
| 479 | 103,7 | | | X | |
| 480 | 104,1 | | | X | |
| 481 | 104,5 | | | X | |
| 482 | 104,8 | | | X | |
| 483 | 104,9 | | | X | |
| 484 | 105,1 | | | X | |
| 485 | 105,1 | | | X | |
| 486 | 105,2 | | | X | |
| 487 | 105,2 | | | X | |
| 488 | 105,2 | | | X | |
| 489 | 105,3 | | | X | |
| 490 | 105,3 | | | X | |
| 491 | 105,4 | | | X | |
| 492 | 105,5 | | | X | |
| 493 | 105,5 | | | X | |
| 494 | 105,3 | | | X | |
| 495 | 105,1 | | | X | |
| 496 | 104,7 | | | X | |
| 497 | 104,2 | | | X | |
| 498 | 103,9 | | | X | |
| 499 | 103,6 | | | X | |
| 500 | 103,5 | | | X | |
| 501 | 103,5 | | | X | |
| 502 | 103,4 | | | X | |
| 503 | 103,3 | | | X | |
| 504 | 103,0 | | | X | |
| 505 | 102,7 | | | X | |
| 506 | 102,4 | | | X | |
| 507 | 102,1 | | | X | |
| 508 | 101,9 | | | X | |
| 509 | 101,7 | | | X | |
| 510 | 101,5 | | | X | |
| 511 | 101,3 | | | X | |
| 512 | 101,2 | | | X | |
| 513 | 101,0 | | | X | |
| 514 | 100,9 | | | X | |
| 515 | 100,9 | | | X | |
| 516 | 101,0 | | | X | |
| 517 | 101,2 | | | X | |
| 518 | 101,3 | | | X | |
| 519 | 101,4 | | | X | |
| 520 | 101,4 | | | X | |
| 521 | 101,2 | | | X | |
| 522 | 100,8 | | | X | |
| 523 | 100,4 | | | X | |
| 524 | 99,9 | | | X | |
| 525 | 99,6 | | | X | |
| 526 | 99,5 | | | X | |
| 527 | 99,5 | | | X | |
| 528 | 99,6 | | | X | |
| 529 | 99,7 | | | X | |
| 530 | 99,8 | | | X | |
| 531 | 99,9 | | | X | |
| 532 | 100,0 | | | X | |
| 533 | 100,0 | | | X | |
| 534 | 100,1 | | | X | |
| 535 | 100,2 | | | X | |
| 536 | 100,4 | | | X | |
| 537 | 100,5 | | | X | |
| 538 | 100,6 | | | X | |
| 539 | 100,7 | | | X | |
| 540 | 100,8 | | | X | |

4.1.3.

Ap6-21.   táblázat

WMTC 2. szakasz, ciklus 3. része, csökkentett sebesség a 3-1. járműosztályra 361–540 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

361

96,1

X

362

93,4

X

363

90,4

X

364

87,8

X

365

86,0

X

366

85,1

X

367

84,7

X

368

84,2

X

369

85,0

X

370

86,5

X

371

88,3

X

372

89,9

X

373

91,0

X

374

91,8

X

375

92,5

X

376

93,1

X

377

93,7

X

378

94,4

X

379

95,0

X

380

95,6

X

381

96,3

X

382

96,9

X

383

97,5

X

384

98,0

X

385

98,3

X

386

98,6

X

387

98,9

X

388

99,1

X

389

99,3

X

390

99,3

X

391

99,2

X

392

99,2

X

393

99,3

X

394

99,5

X

395

99,9

X

396

100,3

X

397

100,6

X

398

100,9

X

399

101,1

X

400

101,3

X

401

101,4

X

402

101,5

X

403

101,6

X

404

101,8

X

405

101,9

X

406

102,0

X

407

102,0

X

408

102,0

X

409

102,0

X

410

101,9

X

411

101,9

X

412

101,9

X

413

101,8

X

414

101,8

X

415

101,8

X

416

101,8

X

417

101,8

X

418

101,8

X

419

101,9

X

420

102,0

X

421

102,2

X

422

102,4

X

423

102,6

X

424

102,8

X

425

103,1

X

426

103,4

X

427

103,9

X

428

104,4

X

429

104,9

X

430

105,2

X

431

105,5

X

432

105,7

X

433

105,9

X

434

106,1

X

435

106,3

X

436

106,5

X

437

106,8

X

438

107,1

X

439

107,5

X

440

108,0

X

441

108,3

X

442

108,6

X

443

108,9

X

444

109,1

X

445

109,2

X

446

109,4

X

447

109,5

X

448

109,7

X

449

109,9

X

450

110,2

X

451

110,5

X

452

110,8

X

453

111,0

X

454

111,2

X

455

111,3

X

456

111,1

X

457

110,4

X

458

109,3

X

459

108,1

X

460

106,8

X

461

105,5

X

462

104,4

X

463

103,8

X

464

103,6

X

465

103,5

X

466

103,5

X

467

103,4

X

468

103,3

X

469

103,1

X

470

102,9

X

471

102,6

X

472

102,5

X

473

102,4

X

474

102,4

X

475

102,5

X

476

102,7

X

477

103,0

X

478

103,3

X

479

103,7

X

480

104,1

X

481

104,5

X

482

104,8

X

483

104,9

X

484

105,1

X

485

105,1

X

486

105,2

X

487

105,2

X

488

105,2

X

489

105,3

X

490

105,3

X

491

105,4

X

492

105,5

X

493

105,5

X

494

105,3

X

495

105,1

X

496

104,7

X

497

104,2

X

498

103,9

X

499

103,6

X

500

103,5

X

501

103,5

X

502

103,4

X

503

103,3

X

504

103,0

X

505

102,7

X

506

102,4

X

507

102,1

X

508

101,9

X

509

101,7

X

510

101,5

X

511

101,3

X

512

101,2

X

513

101,0

X

514

100,9

X

515

100,9

X

516

101,0

X

517

101,2

X

518

101,3

X

519

101,4

X

520

101,4

X

521

101,2

X

522

100,8

X

523

100,4

X

524

99,9

X

525

99,6

X

526

99,5

X

527

99,5

X

528

99,6

X

529

99,7

X

530

99,8

X

531

99,9

X

532

100,0

X

533

100,0

X

534

100,1

X

535

100,2

X

536

100,4

X

537

100,5

X

538

100,6

X

539

100,7

X

540

100,8

X

| 4.1.4. | Ap6-22.   táblázat


  WMTC 2. szakasz, ciklus 3. része, csökkentett sebesség a 3-1. járműosztályra 541–600 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 541 | 101,0 | | | X | |
| 542 | 101,3 | | | X | |
| 543 | 102,0 | | | X | |
| 544 | 102,7 | | | X | |
| 545 | 103,5 | | | X | |
| 546 | 104,2 | | | X | |
| 547 | 104,6 | | | X | |
| 548 | 104,7 | | | X | |
| 549 | 104,8 | | | X | |
| 550 | 104,8 | | | X | |
| 551 | 104,9 | | | X | |
| 552 | 105,1 | | | X | |
| 553 | 105,4 | | | X | |
| 554 | 105,7 | | | X | |
| 555 | 105,9 | | | X | |
| 556 | 106,0 | | | X | |
| 557 | 105,7 | | | | X |
| 558 | 105,4 | | | | X |
| 559 | 103,9 | | | | X |
| 560 | 102,2 | | | | X |
| 561 | 100,5 | | | | X |
| 562 | 99,2 | | | | X |
| 563 | 98,0 | | | | X |
| 564 | 96,4 | | | | X |
| 565 | 94,8 | | | | X |
| 566 | 92,8 | | | | X |
| 567 | 88,9 | | | | X |
| 568 | 84,9 | | | | X |
| 569 | 80,6 | | | | X |
| 570 | 76,3 | | | | X |
| 571 | 72,3 | | | | X |
| 572 | 68,7 | | | | X |
| 573 | 65,5 | | | | X |
| 574 | 63,0 | | | | X |
| 575 | 61,2 | | | | X |
| 576 | 60,5 | | | | X |
| 577 | 60,0 | | | | X |
| 578 | 59,7 | | | | X |
| 579 | 59,4 | | | | X |
| 580 | 59,4 | | | | X |
| 581 | 58,0 | | | | X |
| 582 | 55,0 | | | | X |
| 583 | 51,0 | | | | X |
| 584 | 46,0 | | | | X |
| 585 | 38,8 | | | | X |
| 586 | 31,6 | | | | X |
| 587 | 24,4 | | | | X |
| 588 | 17,2 | | | | X |
| 589 | 10,0 | | | | X |
| 590 | 5,0 | | | | X |
| 591 | 2,0 | | | | X |
| 592 | 0,0 | X | | | |
| 593 | 0,0 | X | | | |
| 594 | 0,0 | X | | | |
| 595 | 0,0 | X | | | |
| 596 | 0,0 | X | | | |
| 597 | 0,0 | X | | | |
| 598 | 0,0 | X | | | |
| 599 | 0,0 | X | | | |
| 600 | 0,0 | X | | | |

4.1.4.

Ap6-22.   táblázat

WMTC 2. szakasz, ciklus 3. része, csökkentett sebesség a 3-1. járműosztályra 541–600 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

541

101,0

X

542

101,3

X

543

102,0

X

544

102,7

X

545

103,5

X

546

104,2

X

547

104,6

X

548

104,7

X

549

104,8

X

550

104,8

X

551

104,9

X

552

105,1

X

553

105,4

X

554

105,7

X

555

105,9

X

556

106,0

X

557

105,7

X

558

105,4

X

559

103,9

X

560

102,2

X

561

100,5

X

562

99,2

X

563

98,0

X

564

96,4

X

565

94,8

X

566

92,8

X

567

88,9

X

568

84,9

X

569

80,6

X

570

76,3

X

571

72,3

X

572

68,7

X

573

65,5

X

574

63,0

X

575

61,2

X

576

60,5

X

577

60,0

X

578

59,7

X

579

59,4

X

580

59,4

X

581

58,0

X

582

55,0

X

583

51,0

X

584

46,0

X

585

38,8

X

586

31,6

X

587

24,4

X

588

17,2

X

589

10,0

X

590

5,0

X

591

2,0

X

592

0,0

X

593

0,0

X

594

0,0

X

595

0,0

X

596

0,0

X

597

0,0

X

598

0,0

X

599

0,0

X

600

0,0

X

| 4.1.5. | Ap6-23.   táblázat


  WMTC 2. szakasz, ciklus 3. része a 3-2. járműosztályra 0–180 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 0 | 0,0 | X | | | |
| 1 | 0,0 | X | | | |
| 2 | 0,0 | X | | | |
| 3 | 0,0 | X | | | |
| 4 | 0,0 | X | | | |
| 5 | 0,0 | X | | | |
| 6 | 0,0 | X | | | |
| 7 | 0,0 | X | | | |
| 8 | 0,9 | | X | | |
| 9 | 3,2 | | X | | |
| 10 | 7,3 | | X | | |
| 11 | 12,4 | | X | | |
| 12 | 17,9 | | X | | |
| 13 | 23,5 | | X | | |
| 14 | 29,1 | | X | | |
| 15 | 34,3 | | X | | |
| 16 | 38,6 | | X | | |
| 17 | 41,6 | | X | | |
| 18 | 43,9 | | X | | |
| 19 | 45,9 | | X | | |
| 20 | 48,1 | | X | | |
| 21 | 50,3 | | X | | |
| 22 | 52,6 | | X | | |
| 23 | 54,8 | | X | | |
| 24 | 55,8 | | X | | |
| 25 | 55,2 | | X | | |
| 26 | 53,9 | | X | | |
| 27 | 52,7 | | X | | |
| 28 | 52,8 | | X | | |
| 29 | 55,0 | | X | | |
| 30 | 58,5 | | X | | |
| 31 | 62,3 | | X | | |
| 32 | 65,7 | | X | | |
| 33 | 68,1 | | X | | |
| 34 | 69,1 | | X | | |
| 35 | 69,5 | | X | | |
| 36 | 69,9 | | X | | |
| 37 | 70,6 | | X | | |
| 38 | 71,3 | | X | | |
| 39 | 72,2 | | X | | |
| 40 | 72,8 | | X | | |
| 41 | 73,2 | | X | | |
| 42 | 73,4 | | X | | |
| 43 | 73,8 | | X | | |
| 44 | 74,8 | | X | | |
| 45 | 76,7 | | X | | |
| 46 | 79,1 | | X | | |
| 47 | 81,1 | | X | | |
| 48 | 82,1 | | | | X |
| 49 | 81,7 | | | | X |
| 50 | 80,3 | | | | X |
| 51 | 78,8 | | | | X |
| 52 | 77,3 | | | | X |
| 53 | 75,9 | | | | X |
| 54 | 75,0 | | | | X |
| 55 | 74,7 | | | | X |
| 56 | 74,7 | | | | X |
| 57 | 74,7 | | | | X |
| 58 | 74,6 | | | | X |
| 59 | 74,4 | | | | X |
| 60 | 74,1 | | | | X |
| 61 | 73,9 | | | | X |
| 62 | 74,1 | | X | | |
| 63 | 75,1 | | X | | |
| 64 | 76,8 | | X | | |
| 65 | 78,7 | | X | | |
| 66 | 80,4 | | X | | |
| 67 | 81,7 | | X | | |
| 68 | 82,6 | | X | | |
| 69 | 83,5 | | X | | |
| 70 | 84,4 | | X | | |
| 71 | 85,1 | | X | | |
| 72 | 85,7 | | X | | |
| 73 | 86,3 | | X | | |
| 74 | 87,0 | | X | | |
| 75 | 87,9 | | X | | |
| 76 | 88,8 | | X | | |
| 77 | 89,7 | | X | | |
| 78 | 90,3 | | | X | |
| 79 | 90,6 | | | X | |
| 80 | 90,6 | | | X | |
| 81 | 90,5 | | | X | |
| 82 | 90,4 | | | X | |
| 83 | 90,1 | | | X | |
| 84 | 89,7 | | | X | |
| 85 | 89,3 | | | X | |
| 86 | 89,0 | | | X | |
| 87 | 88,8 | | | X | |
| 88 | 88,9 | | | X | |
| 89 | 89,1 | | | X | |
| 90 | 89,3 | | | X | |
| 91 | 89,4 | | | X | |
| 92 | 89,4 | | | X | |
| 93 | 89,2 | | | X | |
| 94 | 88,9 | | | X | |
| 95 | 88,5 | | | X | |
| 96 | 88,0 | | | X | |
| 97 | 87,5 | | | X | |
| 98 | 87,2 | | | X | |
| 99 | 87,1 | | | X | |
| 100 | 87,2 | | | X | |
| 101 | 87,3 | | | X | |
| 102 | 87,4 | | | X | |
| 103 | 87,5 | | | X | |
| 104 | 87,4 | | | X | |
| 105 | 87,1 | | | X | |
| 106 | 86,8 | | | X | |
| 107 | 86,4 | | | X | |
| 108 | 85,9 | | | X | |
| 109 | 85,2 | | | | X |
| 110 | 84,0 | | | | X |
| 111 | 82,2 | | | | X |
| 112 | 80,3 | | | | X |
| 113 | 78,6 | | | | X |
| 114 | 77,2 | | | | X |
| 115 | 75,9 | | | | X |
| 116 | 73,8 | | | | X |
| 117 | 70,4 | | | | X |
| 118 | 65,7 | | | | X |
| 119 | 60,5 | | | | X |
| 120 | 55,9 | | | | X |
| | | | | | |
| 121 | 53,0 | | | | X |
| 122 | 51,6 | | | | X |
| 123 | 50,9 | | | | X |
| 124 | 50,5 | | | | X |
| 125 | 50,2 | | | | X |
| 126 | 50,3 | | X | | |
| 127 | 50,6 | | X | | |
| 128 | 51,2 | | X | | |
| 129 | 51,8 | | X | | |
| 130 | 52,5 | | X | | |
| 131 | 53,4 | | X | | |
| 132 | 54,9 | | X | | |
| 133 | 57,0 | | X | | |
| 134 | 59,4 | | X | | |
| 135 | 61,9 | | X | | |
| 136 | 64,3 | | X | | |
| 137 | 66,4 | | X | | |
| 138 | 68,1 | | X | | |
| 139 | 69,6 | | X | | |
| 140 | 70,7 | | X | | |
| 141 | 71,4 | | X | | |
| 142 | 71,8 | | X | | |
| 143 | 72,8 | | X | | |
| 144 | 75,0 | | X | | |
| 145 | 77,8 | | X | | |
| 146 | 80,7 | | X | | |
| 147 | 83,3 | | X | | |
| 148 | 85,4 | | X | | |
| 149 | 87,3 | | X | | |
| 150 | 89,1 | | X | | |
| 151 | 90,6 | | X | | |
| 152 | 91,9 | | X | | |
| 153 | 93,2 | | X | | |
| 154 | 94,6 | | X | | |
| 155 | 96,0 | | X | | |
| 156 | 97,5 | | X | | |
| 157 | 99,0 | | X | | |
| 158 | 99,8 | | | | X |
| 159 | 99,0 | | | | X |
| 160 | 96,7 | | | | X |
| 161 | 93,7 | | | | X |
| 162 | 91,3 | | | | X |
| 163 | 90,4 | | | | X |
| 164 | 90,6 | | | | X |
| 165 | 91,1 | | | | X |
| 166 | 90,9 | | | | X |
| 167 | 89,0 | | | | X |
| 168 | 85,6 | | | | X |
| 169 | 81,6 | | | | X |
| 170 | 77,6 | | | | X |
| 171 | 73,6 | | | | X |
| 172 | 69,7 | | | | X |
| 173 | 66,0 | | | | X |
| 174 | 62,7 | | | | X |
| 175 | 60,0 | | | | X |
| 176 | 58,0 | | | | X |
| 177 | 56,4 | | | | X |
| 178 | 54,8 | | | | X |
| 179 | 53,3 | | | | X |
| 180 | 51,7 | | | | X |
| | | | | | |

4.1.5.

Ap6-23.   táblázat

WMTC 2. szakasz, ciklus 3. része a 3-2. járműosztályra 0–180 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

0

0,0

X

1

0,0

X

2

0,0

X

3

0,0

X

4

0,0

X

5

0,0

X

6

0,0

X

7

0,0

X

8

0,9

X

9

3,2

X

10

7,3

X

11

12,4

X

12

17,9

X

13

23,5

X

14

29,1

X

15

34,3

X

16

38,6

X

17

41,6

X

18

43,9

X

19

45,9

X

20

48,1

X

21

50,3

X

22

52,6

X

23

54,8

X

24

55,8

X

25

55,2

X

26

53,9

X

27

52,7

X

28

52,8

X

29

55,0

X

30

58,5

X

31

62,3

X

32

65,7

X

33

68,1

X

34

69,1

X

35

69,5

X

36

69,9

X

37

70,6

X

38

71,3

X

39

72,2

X

40

72,8

X

41

73,2

X

42

73,4

X

43

73,8

X

44

74,8

X

45

76,7

X

46

79,1

X

47

81,1

X

48

82,1

X

49

81,7

X

50

80,3

X

51

78,8

X

52

77,3

X

53

75,9

X

54

75,0

X

55

74,7

X

56

74,7

X

57

74,7

X

58

74,6

X

59

74,4

X

60

74,1

X

61

73,9

X

62

74,1

X

63

75,1

X

64

76,8

X

65

78,7

X

66

80,4

X

67

81,7

X

68

82,6

X

69

83,5

X

70

84,4

X

71

85,1

X

72

85,7

X

73

86,3

X

74

87,0

X

75

87,9

X

76

88,8

X

77

89,7

X

78

90,3

X

79

90,6

X

80

90,6

X

81

90,5

X

82

90,4

X

83

90,1

X

84

89,7

X

85

89,3

X

86

89,0

X

87

88,8

X

88

88,9

X

89

89,1

X

90

89,3

X

91

89,4

X

92

89,4

X

93

89,2

X

94

88,9

X

95

88,5

X

96

88,0

X

97

87,5

X

98

87,2

X

99

87,1

X

100

87,2

X

101

87,3

X

102

87,4

X

103

87,5

X

104

87,4

X

105

87,1

X

106

86,8

X

107

86,4

X

108

85,9

X

109

85,2

X

110

84,0

X

111

82,2

X

112

80,3

X

113

78,6

X

114

77,2

X

115

75,9

X

116

73,8

X

117

70,4

X

118

65,7

X

119

60,5

X

120

55,9

X

121

53,0

X

122

51,6

X

123

50,9

X

124

50,5

X

125

50,2

X

126

50,3

X

127

50,6

X

128

51,2

X

129

51,8

X

130

52,5

X

131

53,4

X

132

54,9

X

133

57,0

X

134

59,4

X

135

61,9

X

136

64,3

X

137

66,4

X

138

68,1

X

139

69,6

X

140

70,7

X

141

71,4

X

142

71,8

X

143

72,8

X

144

75,0

X

145

77,8

X

146

80,7

X

147

83,3

X

148

85,4

X

149

87,3

X

150

89,1

X

151

90,6

X

152

91,9

X

153

93,2

X

154

94,6

X

155

96,0

X

156

97,5

X

157

99,0

X

158

99,8

X

159

99,0

X

160

96,7

X

161

93,7

X

162

91,3

X

163

90,4

X

164

90,6

X

165

91,1

X

166

90,9

X

167

89,0

X

168

85,6

X

169

81,6

X

170

77,6

X

171

73,6

X

172

69,7

X

173

66,0

X

174

62,7

X

175

60,0

X

176

58,0

X

177

56,4

X

178

54,8

X

179

53,3

X

180

51,7

X

| 4.1.6. | Ap6-24.   táblázat


  WMTC 2. szakasz, ciklus 3. része a 3-2. járműosztályra 181–360 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 181 | 50,2 | | | | X |
| 182 | 48,7 | | | | X |
| 183 | 47,2 | | | X | |
| 184 | 47,1 | | | X | |
| 185 | 47,0 | | | X | |
| 186 | 46,9 | | | X | |
| 187 | 46,6 | | | X | |
| 188 | 46,3 | | | X | |
| 189 | 46,1 | | | X | |
| 190 | 46,1 | | X | | |
| 191 | 46,5 | | X | | |
| 192 | 47,1 | | X | | |
| 193 | 48,1 | | X | | |
| 194 | 49,8 | | X | | |
| 195 | 52,2 | | X | | |
| 196 | 54,8 | | X | | |
| 197 | 57,3 | | X | | |
| 198 | 59,5 | | X | | |
| 199 | 61,7 | | X | | |
| 200 | 64,4 | | X | | |
| 201 | 67,7 | | X | | |
| 202 | 71,4 | | X | | |
| 203 | 74,9 | | X | | |
| 204 | 78,2 | | X | | |
| 205 | 81,1 | | X | | |
| 206 | 83,9 | | X | | |
| 207 | 86,6 | | X | | |
| 208 | 89,1 | | X | | |
| 209 | 91,6 | | X | | |
| 210 | 94,0 | | X | | |
| 211 | 96,3 | | X | | |
| 212 | 98,4 | | X | | |
| 213 | 100,4 | | X | | |
| 214 | 102,1 | | X | | |
| 215 | 103,6 | | X | | |
| 216 | 104,9 | | X | | |
| 217 | 106,2 | | X | | |
| 218 | 107,5 | | X | | |
| 219 | 108,5 | | X | | |
| 220 | 109,3 | | X | | |
| 221 | 109,9 | | X | | |
| 222 | 110,5 | | X | | |
| 223 | 110,9 | | X | | |
| 224 | 111,2 | | X | | |
| 225 | 111,4 | | X | | |
| 226 | 111,7 | | X | | |
| 227 | 111,9 | | X | | |
| 228 | 112,3 | | X | | |
| 229 | 113,0 | | X | | |
| 230 | 114,1 | | X | | |
| 231 | 115,7 | | X | | |
| 232 | 117,5 | | X | | |
| 233 | 119,3 | | X | | |
| 234 | 121,0 | | X | | |
| 235 | 122,2 | | | X | |
| 236 | 122,9 | | | X | |
| 237 | 123,0 | | | X | |
| 238 | 122,9 | | | X | |
| 239 | 122,8 | | | X | |
| 240 | 122,6 | | | X | |
| 241 | 122,4 | | | X | |
| 242 | 122,3 | | | X | |
| 243 | 122,2 | | | X | |
| 244 | 122,2 | | | X | |
| 245 | 122,2 | | | X | |
| 246 | 122,2 | | | X | |
| 247 | 122,3 | | | X | |
| 248 | 122,4 | | | X | |
| 249 | 122,5 | | | X | |
| 250 | 122,5 | | | X | |
| 251 | 122,5 | | | X | |
| 252 | 122,5 | | | X | |
| 253 | 122,5 | | | X | |
| 254 | 122,7 | | | X | |
| 255 | 122,8 | | | X | |
| 256 | 123,0 | | | X | |
| 257 | 123,2 | | | X | |
| 258 | 123,3 | | | X | |
| 259 | 123,4 | | | X | |
| 260 | 123,5 | | | X | |
| 261 | 123,5 | | | X | |
| 262 | 123,6 | | | X | |
| 263 | 123,8 | | | X | |
| 264 | 124,0 | | | X | |
| 265 | 124,2 | | | X | |
| 266 | 124,5 | | | X | |
| 267 | 124,7 | | | X | |
| 268 | 125,0 | | | X | |
| 269 | 125,1 | | | X | |
| 270 | 125,2 | | | X | |
| 271 | 125,3 | | | X | |
| 272 | 125,3 | | | X | |
| 273 | 125,3 | | | X | |
| 274 | 125,2 | | | X | |
| 275 | 125,0 | | | X | |
| 276 | 124,8 | | | X | |
| 277 | 124,6 | | | X | |
| 278 | 124,4 | | | X | |
| 279 | 124,3 | | | X | |
| 280 | 123,9 | | | X | |
| 281 | 123,3 | | | | X |
| 282 | 122,1 | | | | X |
| 283 | 120,3 | | | | X |
| 284 | 118,0 | | | | X |
| 285 | 115,5 | | | | X |
| 286 | 113,2 | | | | X |
| 287 | 111,2 | | | | X |
| 288 | 110,1 | | | | X |
| 289 | 109,7 | | | X | |
| 290 | 109,8 | | | X | |
| 291 | 110,1 | | | X | |
| 292 | 110,4 | | | X | |
| 293 | 110,7 | | | X | |
| 294 | 110,9 | | | X | |
| 295 | 110,9 | | | X | |
| 296 | 110,8 | | | X | |
| 297 | 110,7 | | | X | |
| 298 | 110,4 | | | X | |
| 299 | 110,1 | | | X | |
| 300 | 109,9 | | | X | |
| 301 | 109,8 | | | X | |
| 302 | 109,9 | | | X | |
| 303 | 110,2 | | | X | |
| 304 | 110,4 | | | X | |
| 305 | 110,7 | | | X | |
| 306 | 110,7 | | | X | |
| 307 | 110,3 | | | X | |
| 308 | 109,3 | | | | X |
| 309 | 108,0 | | | | X |
| 310 | 106,5 | | | | X |
| 311 | 105,4 | | | | X |
| 312 | 104,9 | | | | X |
| 313 | 104,7 | | | | X |
| 314 | 104,3 | | | | X |
| 315 | 103,6 | | | | X |
| 316 | 102,6 | | | | X |
| 317 | 101,7 | | | | X |
| 318 | 100,8 | | | | X |
| 319 | 100,2 | | | | X |
| 320 | 99,8 | | | | X |
| 321 | 99,7 | | | | X |
| 322 | 99,7 | | | | X |
| 323 | 100,0 | | | X | |
| 324 | 100,7 | | | X | |
| 325 | 101,8 | | | X | |
| 326 | 103,2 | | | X | |
| 327 | 104,9 | | | X | |
| 328 | 106,6 | | | X | |
| 329 | 108,3 | | | X | |
| 330 | 109,9 | | | X | |
| 331 | 111,4 | | | X | |
| 332 | 112,7 | | | X | |
| 333 | 113,7 | | | X | |
| 334 | 114,3 | | | X | |
| 335 | 114,6 | | | X | |
| 336 | 115,0 | | | X | |
| 337 | 115,4 | | | X | |
| 338 | 115,8 | | | X | |
| 339 | 116,2 | | | X | |
| 340 | 116,5 | | | X | |
| 341 | 116,6 | | | X | |
| 342 | 116,7 | | | X | |
| 343 | 116,8 | | | X | |
| 344 | 117,0 | | | X | |
| 345 | 117,5 | | | X | |
| 346 | 118,3 | | | X | |
| 347 | 119,2 | | | X | |
| 348 | 120,1 | | | X | |
| 349 | 120,8 | | | X | |
| 350 | 121,1 | | | | X |
| 351 | 120,7 | | | | X |
| 352 | 119,0 | | | | X |
| 353 | 116,3 | | | | X |
| 354 | 113,1 | | | | X |
| 355 | 110,3 | | | | X |
| 356 | 109,0 | | | | X |
| 357 | 109,4 | | | | X |
| 358 | 110,4 | | | | X |
| 359 | 111,3 | | | | X |
| 360 | 111,5 | | | | X |

4.1.6.

Ap6-24.   táblázat

WMTC 2. szakasz, ciklus 3. része a 3-2. járműosztályra 181–360 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

181

50,2

X

182

48,7

X

183

47,2

X

184

47,1

X

185

47,0

X

186

46,9

X

187

46,6

X

188

46,3

X

189

46,1

X

190

46,1

X

191

46,5

X

192

47,1

X

193

48,1

X

194

49,8

X

195

52,2

X

196

54,8

X

197

57,3

X

198

59,5

X

199

61,7

X

200

64,4

X

201

67,7

X

202

71,4

X

203

74,9

X

204

78,2

X

205

81,1

X

206

83,9

X

207

86,6

X

208

89,1

X

209

91,6

X

210

94,0

X

211

96,3

X

212

98,4

X

213

100,4

X

214

102,1

X

215

103,6

X

216

104,9

X

217

106,2

X

218

107,5

X

219

108,5

X

220

109,3

X

221

109,9

X

222

110,5

X

223

110,9

X

224

111,2

X

225

111,4

X

226

111,7

X

227

111,9

X

228

112,3

X

229

113,0

X

230

114,1

X

231

115,7

X

232

117,5

X

233

119,3

X

234

121,0

X

235

122,2

X

236

122,9

X

237

123,0

X

238

122,9

X

239

122,8

X

240

122,6

X

241

122,4

X

242

122,3

X

243

122,2

X

244

122,2

X

245

122,2

X

246

122,2

X

247

122,3

X

248

122,4

X

249

122,5

X

250

122,5

X

251

122,5

X

252

122,5

X

253

122,5

X

254

122,7

X

255

122,8

X

256

123,0

X

257

123,2

X

258

123,3

X

259

123,4

X

260

123,5

X

261

123,5

X

262

123,6

X

263

123,8

X

264

124,0

X

265

124,2

X

266

124,5

X

267

124,7

X

268

125,0

X

269

125,1

X

270

125,2

X

271

125,3

X

272

125,3

X

273

125,3

X

274

125,2

X

275

125,0

X

276

124,8

X

277

124,6

X

278

124,4

X

279

124,3

X

280

123,9

X

281

123,3

X

282

122,1

X

283

120,3

X

284

118,0

X

285

115,5

X

286

113,2

X

287

111,2

X

288

110,1

X

289

109,7

X

290

109,8

X

291

110,1

X

292

110,4

X

293

110,7

X

294

110,9

X

295

110,9

X

296

110,8

X

297

110,7

X

298

110,4

X

299

110,1

X

300

109,9

X

301

109,8

X

302

109,9

X

303

110,2

X

304

110,4

X

305

110,7

X

306

110,7

X

307

110,3

X

308

109,3

X

309

108,0

X

310

106,5

X

311

105,4

X

312

104,9

X

313

104,7

X

314

104,3

X

315

103,6

X

316

102,6

X

317

101,7

X

318

100,8

X

319

100,2

X

320

99,8

X

321

99,7

X

322

99,7

X

323

100,0

X

324

100,7

X

325

101,8

X

326

103,2

X

327

104,9

X

328

106,6

X

329

108,3

X

330

109,9

X

331

111,4

X

332

112,7

X

333

113,7

X

334

114,3

X

335

114,6

X

336

115,0

X

337

115,4

X

338

115,8

X

339

116,2

X

340

116,5

X

341

116,6

X

342

116,7

X

343

116,8

X

344

117,0

X

345

117,5

X

346

118,3

X

347

119,2

X

348

120,1

X

349

120,8

X

350

121,1

X

351

120,7

X

352

119,0

X

353

116,3

X

354

113,1

X

355

110,3

X

356

109,0

X

357

109,4

X

358

110,4

X

359

111,3

X

360

111,5

X

| 4.1.7. | Ap6-25.   táblázat


  WMTC 2. szakasz, ciklus 3. része a 3-2. járműosztályra 361–540 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 361 | 110,1 | | | | X |
| 362 | 107,4 | | | | X |
| 363 | 104,4 | | | | X |
| 364 | 101,8 | | | | X |
| 365 | 100,0 | | | | X |
| 366 | 99,1 | | | | X |
| 367 | 98,7 | | | | X |
| 368 | 98,2 | | | X | |
| 369 | 99,0 | | | X | |
| 370 | 100,5 | | | X | |
| 371 | 102,3 | | | X | |
| 372 | 103,9 | | | X | |
| 373 | 105,0 | | | X | |
| 374 | 105,8 | | | X | |
| 375 | 106,5 | | | X | |
| 376 | 107,1 | | | X | |
| 377 | 107,7 | | | X | |
| 378 | 108,4 | | | X | |
| 379 | 109,0 | | | X | |
| 380 | 109,6 | | | X | |
| 381 | 110,3 | | | X | |
| 382 | 110,9 | | | X | |
| 383 | 111,5 | | | X | |
| 384 | 112,0 | | | X | |
| 385 | 112,3 | | | X | |
| 386 | 112,6 | | | X | |
| 387 | 112,9 | | | X | |
| 388 | 113,1 | | | X | |
| 389 | 113,3 | | | X | |
| 390 | 113,3 | | | X | |
| 391 | 113,2 | | | X | |
| 392 | 113,2 | | | X | |
| 393 | 113,3 | | | X | |
| 394 | 113,5 | | | X | |
| 395 | 113,9 | | | X | |
| 396 | 114,3 | | | X | |
| 397 | 114,6 | | | X | |
| 398 | 114,9 | | | X | |
| 399 | 115,1 | | | X | |
| 400 | 115,3 | | | X | |
| 401 | 115,4 | | | X | |
| 402 | 115,5 | | | X | |
| 403 | 115,6 | | | X | |
| 404 | 115,8 | | | X | |
| 405 | 115,9 | | | X | |
| 406 | 116,0 | | | X | |
| 407 | 116,0 | | | X | |
| 408 | 116,0 | | | X | |
| 409 | 116,0 | | | X | |
| 410 | 115,9 | | | X | |
| 411 | 115,9 | | | X | |
| 412 | 115,9 | | | X | |
| 413 | 115,8 | | | X | |
| 414 | 115,8 | | | X | |
| 415 | 115,8 | | | X | |
| 416 | 115,8 | | | X | |
| 417 | 115,8 | | | X | |
| 418 | 115,8 | | | X | |
| 419 | 115,9 | | | X | |
| 420 | 116,0 | | | X | |
| 421 | 116,2 | | | X | |
| 422 | 116,4 | | | X | |
| 423 | 116,6 | | | X | |
| 424 | 116,8 | | | X | |
| 425 | 117,1 | | | X | |
| 426 | 117,4 | | | X | |
| 427 | 117,9 | | | X | |
| 428 | 118,4 | | | X | |
| 429 | 118,9 | | | X | |
| 430 | 119,2 | | | X | |
| 431 | 119,5 | | | X | |
| 432 | 119,7 | | | X | |
| 433 | 119,9 | | | X | |
| 434 | 120,1 | | | X | |
| 435 | 120,3 | | | X | |
| 436 | 120,5 | | | X | |
| 437 | 120,8 | | | X | |
| 438 | 121,1 | | | X | |
| 439 | 121,5 | | | X | |
| 440 | 122,0 | | | X | |
| 441 | 122,3 | | | X | |
| 442 | 122,6 | | | X | |
| 443 | 122,9 | | | X | |
| 444 | 123,1 | | | X | |
| 445 | 123,2 | | | X | |
| 446 | 123,4 | | | X | |
| 447 | 123,5 | | | X | |
| 448 | 123,7 | | | X | |
| 449 | 123,9 | | | X | |
| 450 | 124,2 | | | X | |
| 451 | 124,5 | | | X | |
| 452 | 124,8 | | | X | |
| 453 | 125,0 | | | X | |
| 454 | 125,2 | | | X | |
| 455 | 125,3 | | | X | |
| 456 | 125,1 | | | X | |
| 457 | 124,4 | | | X | |
| 458 | 123,3 | | | X | |
| 459 | 122,1 | | | X | |
| 460 | 120,8 | | | X | |
| 461 | 119,5 | | | X | |
| 462 | 118,4 | | | X | |
| 463 | 117,8 | | | X | |
| 464 | 117,6 | | | X | |
| 465 | 117,5 | | | X | |
| 466 | 117,5 | | | X | |
| 467 | 117,4 | | | X | |
| 468 | 117,3 | | | X | |
| 469 | 117,1 | | | X | |
| 470 | 116,9 | | | X | |
| 471 | 116,6 | | | X | |
| 472 | 116,5 | | | X | |
| 473 | 116,4 | | | X | |
| 474 | 116,4 | | | X | |
| 475 | 116,5 | | | X | |
| 476 | 116,7 | | | X | |
| 477 | 117,0 | | | X | |
| 478 | 117,3 | | | X | |
| 479 | 117,7 | | | X | |
| 480 | 118,1 | | | X | |
| 481 | 118,5 | | | X | |
| 482 | 118,8 | | | X | |
| 483 | 118,9 | | | X | |
| 484 | 119,1 | | | X | |
| 485 | 119,1 | | | X | |
| 486 | 119,2 | | | X | |
| 487 | 119,2 | | | X | |
| 488 | 119,2 | | | X | |
| 489 | 119,3 | | | X | |
| 490 | 119,3 | | | X | |
| 491 | 119,4 | | | X | |
| 492 | 119,5 | | | X | |
| 493 | 119,5 | | | X | |
| 494 | 119,3 | | | X | |
| 495 | 119,1 | | | X | |
| 496 | 118,7 | | | X | |
| 497 | 118,2 | | | X | |
| 498 | 117,9 | | | X | |
| 499 | 117,6 | | | X | |
| 500 | 117,5 | | | X | |
| 501 | 117,5 | | | X | |
| 502 | 117,4 | | | X | |
| 503 | 117,3 | | | X | |
| 504 | 117,0 | | | X | |
| 505 | 116,7 | | | X | |
| 506 | 116,4 | | | X | |
| 507 | 116,1 | | | X | |
| 508 | 115,9 | | | X | |
| 509 | 115,7 | | | X | |
| 510 | 115,5 | | | X | |
| 511 | 115,3 | | | X | |
| 512 | 115,2 | | | X | |
| 513 | 115,0 | | | X | |
| 514 | 114,9 | | | X | |
| 515 | 114,9 | | | X | |
| 516 | 115,0 | | | X | |
| 517 | 115,2 | | | X | |
| 518 | 115,3 | | | X | |
| 519 | 115,4 | | | X | |
| 520 | 115,4 | | | X | |
| 521 | 115,2 | | | X | |
| 522 | 114,8 | | | X | |
| 523 | 114,4 | | | X | |
| 524 | 113,9 | | | X | |
| 525 | 113,6 | | | X | |
| 526 | 113,5 | | | X | |
| 527 | 113,5 | | | X | |
| 528 | 113,6 | | | X | |
| 529 | 113,7 | | | X | |
| 530 | 113,8 | | | X | |
| 531 | 113,9 | | | X | |
| 532 | 114,0 | | | X | |
| 533 | 114,0 | | | X | |
| 534 | 114,1 | | | X | |
| 535 | 114,2 | | | X | |
| 536 | 114,4 | | | X | |
| 537 | 114,5 | | | X | |
| 538 | 114,6 | | | X | |
| 539 | 114,7 | | | X | |
| 540 | 114,8 | | | X | |

4.1.7.

Ap6-25.   táblázat

WMTC 2. szakasz, ciklus 3. része a 3-2. járműosztályra 361–540 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

361

110,1

X

362

107,4

X

363

104,4

X

364

101,8

X

365

100,0

X

366

99,1

X

367

98,7

X

368

98,2

X

369

99,0

X

370

100,5

X

371

102,3

X

372

103,9

X

373

105,0

X

374

105,8

X

375

106,5

X

376

107,1

X

377

107,7

X

378

108,4

X

379

109,0

X

380

109,6

X

381

110,3

X

382

110,9

X

383

111,5

X

384

112,0

X

385

112,3

X

386

112,6

X

387

112,9

X

388

113,1

X

389

113,3

X

390

113,3

X

391

113,2

X

392

113,2

X

393

113,3

X

394

113,5

X

395

113,9

X

396

114,3

X

397

114,6

X

398

114,9

X

399

115,1

X

400

115,3

X

401

115,4

X

402

115,5

X

403

115,6

X

404

115,8

X

405

115,9

X

406

116,0

X

407

116,0

X

408

116,0

X

409

116,0

X

410

115,9

X

411

115,9

X

412

115,9

X

413

115,8

X

414

115,8

X

415

115,8

X

416

115,8

X

417

115,8

X

418

115,8

X

419

115,9

X

420

116,0

X

421

116,2

X

422

116,4

X

423

116,6

X

424

116,8

X

425

117,1

X

426

117,4

X

427

117,9

X

428

118,4

X

429

118,9

X

430

119,2

X

431

119,5

X

432

119,7

X

433

119,9

X

434

120,1

X

435

120,3

X

436

120,5

X

437

120,8

X

438

121,1

X

439

121,5

X

440

122,0

X

441

122,3

X

442

122,6

X

443

122,9

X

444

123,1

X

445

123,2

X

446

123,4

X

447

123,5

X

448

123,7

X

449

123,9

X

450

124,2

X

451

124,5

X

452

124,8

X

453

125,0

X

454

125,2

X

455

125,3

X

456

125,1

X

457

124,4

X

458

123,3

X

459

122,1

X

460

120,8

X

461

119,5

X

462

118,4

X

463

117,8

X

464

117,6

X

465

117,5

X

466

117,5

X

467

117,4

X

468

117,3

X

469

117,1

X

470

116,9

X

471

116,6

X

472

116,5

X

473

116,4

X

474

116,4

X

475

116,5

X

476

116,7

X

477

117,0

X

478

117,3

X

479

117,7

X

480

118,1

X

481

118,5

X

482

118,8

X

483

118,9

X

484

119,1

X

485

119,1

X

486

119,2

X

487

119,2

X

488

119,2

X

489

119,3

X

490

119,3

X

491

119,4

X

492

119,5

X

493

119,5

X

494

119,3

X

495

119,1

X

496

118,7

X

497

118,2

X

498

117,9

X

499

117,6

X

500

117,5

X

501

117,5

X

502

117,4

X

503

117,3

X

504

117,0

X

505

116,7

X

506

116,4

X

507

116,1

X

508

115,9

X

509

115,7

X

510

115,5

X

511

115,3

X

512

115,2

X

513

115,0

X

514

114,9

X

515

114,9

X

516

115,0

X

517

115,2

X

518

115,3

X

519

115,4

X

520

115,4

X

521

115,2

X

522

114,8

X

523

114,4

X

524

113,9

X

525

113,6

X

526

113,5

X

527

113,5

X

528

113,6

X

529

113,7

X

530

113,8

X

531

113,9

X

532

114,0

X

533

114,0

X

534

114,1

X

535

114,2

X

536

114,4

X

537

114,5

X

538

114,6

X

539

114,7

X

540

114,8

X

| 4.1.8. | Ap6-26.   táblázat


  WMTC 2. szakasz, ciklus 3. része a 3-2. járműosztályra 541–600 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 541 | 115,0 | | | X | |
| 542 | 115,3 | | | X | |
| 543 | 116,0 | | | X | |
| 544 | 116,7 | | | X | |
| 545 | 117,5 | | | X | |
| 546 | 118,2 | | | X | |
| 547 | 118,6 | | | X | |
| 548 | 118,7 | | | X | |
| 549 | 118,8 | | | X | |
| 550 | 118,8 | | | X | |
| 551 | 118,9 | | | X | |
| 552 | 119,1 | | | X | |
| 553 | 119,4 | | | X | |
| 554 | 119,7 | | | X | |
| 555 | 119,9 | | | X | |
| 556 | 120,0 | | | X | |
| 557 | 119,7 | | | | X |
| 558 | 118,4 | | | | X |
| 559 | 115,9 | | | | X |
| 560 | 113,2 | | | | X |
| 561 | 110,5 | | | | X |
| 562 | 107,2 | | | | X |
| 563 | 104,0 | | | | X |
| 564 | 100,4 | | | | X |
| 565 | 96,8 | | | | X |
| 566 | 92,8 | | | | X |
| 567 | 88,9 | | | | X |
| 568 | 84,9 | | | | X |
| 569 | 80,6 | | | | X |
| 570 | 76,3 | | | | X |
| 571 | 72,3 | | | | X |
| 572 | 68,7 | | | | X |
| 573 | 65,5 | | | | X |
| 574 | 63,0 | | | | X |
| 575 | 61,2 | | | | X |
| 576 | 60,5 | | | | X |
| 577 | 60,0 | | | | X |
| 578 | 59,7 | | | | X |
| 579 | 59,4 | | | | X |
| 580 | 59,4 | | | | X |
| 581 | 58,0 | | | | X |
| 582 | 55,0 | | | | X |
| 583 | 51,0 | | | | X |
| 584 | 46,0 | | | | X |
| 585 | 38,8 | | | | X |
| 586 | 31,6 | | | | X |
| 587 | 24,4 | | | | X |
| 588 | 17,2 | | | | X |
| 589 | 10,0 | | | | X |
| 590 | 5,0 | | | | X |
| 591 | 2,0 | | | | X |
| 592 | 0,0 | X | | | |
| 593 | 0,0 | X | | | |
| 594 | 0,0 | X | | | |
| 595 | 0,0 | X | | | |
| 596 | 0,0 | X | | | |
| 597 | 0,0 | X | | | |
| 598 | 0,0 | X | | | |
| 599 | 0,0 | X | | | |
| 600 | 0,0 | X | | | |

4.1.8.

Ap6-26.   táblázat

WMTC 2. szakasz, ciklus 3. része a 3-2. járműosztályra 541–600 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

541

115,0

X

542

115,3

X

543

116,0

X

544

116,7

X

545

117,5

X

546

118,2

X

547

118,6

X

548

118,7

X

549

118,8

X

550

118,8

X

551

118,9

X

552

119,1

X

553

119,4

X

554

119,7

X

555

119,9

X

556

120,0

X

557

119,7

X

558

118,4

X

559

115,9

X

560

113,2

X

561

110,5

X

562

107,2

X

563

104,0

X

564

100,4

X

565

96,8

X

566

92,8

X

567

88,9

X

568

84,9

X

569

80,6

X

570

76,3

X

571

72,3

X

572

68,7

X

573

65,5

X

574

63,0

X

575

61,2

X

576

60,5

X

577

60,0

X

578

59,7

X

579

59,4

X

580

59,4

X

581

58,0

X

582

55,0

X

583

51,0

X

584

46,0

X

585

38,8

X

586

31,6

X

587

24,4

X

588

17,2

X

589

10,0

X

590

5,0

X

591

2,0

X

592

0,0

X

593

0,0

X

594

0,0

X

595

0,0

X

596

0,0

X

597

0,0

X

598

0,0

X

599

0,0

X

600

0,0

X

4)   Világszinten harmonizált motorkerékpár-vizsgálati ciklus (WMTC), 3. szakasz (felülvizsgált WMTC)

1.   A WMTC 3. szakasz L3e, L4e, L5e-A, L7e-A, L7e-B és L7e-C (al)kategóriájú járművekre vonatkozó vizsgálati ciklusának ismertetése

A járműfékpadon az ezen a grafikonon ábrázolt WMTC 3. szakaszt kell használni az L3e, L4e, L5e-A, L7e-A, L7e-B és L7e-C (al)kategóriájú járművek esetében:

Ap6-9.   ábra

A WMTC 3. szakasz L3e, L4e, L5e-A, L7e-A, L7e-B és L7e-C kategóriájú járművekre

Image

A WMTC 3. szakaszának is nevezett, az Ap6-9. ábrán bemutatott „felülvizsgált WMTC”-t az L3e, L4e, L5e-A, L7e-A, L7e-B és L7e-C járművekre kell alkalmazni. A WMTC 3. szakasz járműsebesség-skálája megegyezik a WMTC 1. és 2. szakaszáéval. A WMTC 3. szakasz időtartama 1 800 másodperc és két részből áll az alacsony legnagyobb tervezési sebességű járművek esetében, és három részből a többi L kategóriájú jármű esetében, amelyeket megszakítás nélkül kell elvégezni, ha a legnagyobb járműsebességre vonatkozó korlátozás ezt lehetővé teszi. A WMTC 3. szakaszára jellemző vezetési feltételeket (alapjárat, gyorsítás, állandó sebesség, lassítás stb.) a 3. fejezet állapítja meg, amely meghatározza a WMTC 2. szakasz részletes járműsebesség-skáláját is.

2.   Az L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-A és L6e-B (al)kategóriájú járművekre vonatkozó WMTC 3. szakasz ismertetése

A járműfékpadon az ezen a grafikonon ábrázolt WMTC 3. szakaszt kell használni az alacsony legmagasabb tervezési sebességű L1e-A, L1e-B, L2e, L6e-A és L6e-B (al)kategóriájú járművek esetében:

Ap6-10.   ábra

Az L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-A és L6e-B járművekre vonatkozó WMTC 3. szakasz. A legfeljebb 25 km/h legnagyobb tervezési sebességű L1e-A és L1e-B kategóriájú járművekre legfeljebb 25 km/h-ra korlátozott, rövidített járműsebesség-skála vonatkozik.

Image

2.1   A hideg és meleg járműsebesség-skálák azonosak.

3.   Az L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-A és L6e-B (al)kategóriájú járművekre vonatkozó WMTC 3. szakasz ismertetése

Ap6-11.   ábra

Az L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-A és L6e-B (al)kategóriájú járművekre vonatkozó WMTC 3. szakasz. A legfeljebb 25 km/h legnagyobb tervezési sebességű L1e-A és L1e-B kategóriájú járművekre legfeljebb 25 km/h-ra korlátozott, rövidített járműsebesség-skála vonatkozik.

Image

3.1.   A WMTC 3. szakasz Ap6-10. ábrán szereplő járműsebesség-skálája irányadó az L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-A és L6e-B (al)kategóriájú járművekre és megegyezik az 1. osztályba sorolt járművek WMTC 1. és 2. szakasz szerinti vizsgálatának 1. részével, amelyet egy alkalommal hideg, majd pedig azonos járműsebességgel felmelegedett meghajtással tesznek meg. Az L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-A és L6e-B (al)kategóriájú járművekre vonatkozó WMTC 3. szakasz időtartama 1 200 másodperc és megszakítás nélkül elvégzendő, két egyenértékű részből áll.

3.2.   Az L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-A és L6e-B járművek WMTC 3. szakaszára jellemző vezetési feltételeket (alapjárat, gyorsítás, állandó sebesség, lassítás stb.) a következő pontok és táblázatok határozzák meg.

| 3.2.1. | Ap6-27.   táblázat


  WMTC 3. szakasz, 1. rész, 1. osztály, az L1e-A és L1e-B (vmax ≤ 25 km/h) alkategóriájú járművekre vonatkozik, hideg- vagy melegindítással, 0–180 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 0 | 0 | X | | | |
| 1 | 0 | X | | | |
| 2 | 0 | X | | | |
| 3 | 0 | X | | | |
| 4 | 0 | X | | | |
| 5 | 0 | X | | | |
| 6 | 0 | X | | | |
| 7 | 0 | X | | | |
| 8 | 0 | X | | | |
| 9 | 0 | X | | | |
| 10 | 0 | X | | | |
| 11 | 0 | X | | | |
| 12 | 0 | X | | | |
| 13 | 0 | X | | | |
| 14 | 0 | X | | | |
| 15 | 0 | X | | | |
| 16 | 0 | X | | | |
| 17 | 0 | X | | | |
| 18 | 0 | X | | | |
| 19 | 0 | X | | | |
| 20 | 0 | X | | | |
| 21 | 0 | X | | | |
| 22 | 1 | | X | | |
| 23 | 2,6 | | X | | |
| 24 | 4,8 | | X | | |
| 25 | 7,2 | | X | | |
| 26 | 9,6 | | X | | |
| 27 | 12 | | X | | |
| 28 | 14,3 | | X | | |
| 29 | 16,6 | | X | | |
| 30 | 18,9 | | X | | |
| 31 | 21,2 | | X | | |
| 32 | 23,5 | | X | | |
| 33 | 25 | | | | |
| 34 | 25 | | | | |
| 35 | 25 | | | | |
| 36 | 25 | | | | |
| 37 | 25 | | | | |
| 38 | 25 | | | | |
| 39 | 25 | | | X | |
| 40 | 25 | | | X | |
| 41 | 25 | | | X | |
| 42 | 25 | | | X | |
| 43 | 25 | | | X | |
| 44 | 25 | | | X | |
| 45 | 25 | | | X | |
| 46 | 25 | | | X | |
| 47 | 25 | | | X | |
| 48 | 25 | | | X | |
| 49 | 25 | | | X | |
| 50 | 25 | | | X | |
| 51 | 25 | | | X | |
| 52 | 25 | | | X | |
| 53 | 25 | | | X | |
| 54 | 25 | | | X | |
| 55 | 25 | | | X | |
| 56 | 25 | | | X | |
| 57 | 25 | | | X | |
| 58 | 25 | | | X | |
| 59 | 25 | | | X | |
| 60 | 25 | | | | X |
| 61 | 25 | | | | |
| 62 | 25 | | | | |
| 63 | 23 | | | | X |
| 64 | 18,6 | | | | X |
| 65 | 14,1 | | | | X |
| 66 | 9,3 | | | | X |
| 67 | 4,8 | | | | X |
| 68 | 1,9 | | | | X |
| 69 | 0 | X | | | |
| 70 | 0 | X | | | |
| 71 | 0 | X | | | |
| 72 | 0 | X | | | |
| 73 | 0 | X | | | |
| 74 | 1,7 | | X | | |
| 75 | 5,8 | | X | | |
| 76 | 11,8 | | X | | |
| 77 | 17,3 | | X | | |
| 78 | 22 | | X | | |
| 79 | 25 | | | | |
| 80 | 25 | | | | |
| 81 | 25 | | | | |
| 82 | 25 | | | | |
| 83 | 25 | | | | |
| 84 | 25 | | | | |
| 85 | 25 | | | | |
| 86 | 25 | | | | |
| 87 | 25 | | | | |
| 88 | 25 | | | | |
| 89 | 25 | | | | |
| 90 | 25 | | | | |
| 91 | 25 | | | X | |
| 92 | 25 | | | X | |
| 93 | 25 | | | X | |
| 94 | 25 | | | X | |
| 95 | 25 | | | X | |
| 96 | 25 | | | X | |
| 97 | 25 | | | X | |
| 98 | 25 | | | X | |
| 99 | 25 | | | X | |
| 100 | 25 | | | X | |
| 101 | 25 | | | X | |
| 102 | 25 | | | X | |
| 103 | 25 | | | X | |
| 104 | 25 | | | X | |
| 105 | 25 | | | X | |
| 106 | 25 | | | X | |
| 107 | 25 | | | X | |
| 108 | 25 | | | X | |
| 109 | 25 | | | X | |
| 110 | 25 | | | | |
| 111 | 25 | | | | |
| 112 | 25 | | | | |
| 113 | 25 | | | | |
| 114 | 25 | | | | |
| 115 | 25 | | | | |
| 116 | 24,7 | | | X | |
| 117 | 25 | | | X | |
| 118 | 25 | | | X | |
| 119 | 25 | | | X | |
| 120 | 25 | | | X | |
| | | | | | |
| 121 | 25 | | | X | |
| 122 | 25 | | | X | |
| 123 | 25 | | | X | |
| 124 | 25 | | | X | |
| 125 | 25 | | | | |
| 126 | 25 | | | | |
| 127 | 25 | | | | |
| 128 | 25 | | | | |
| 129 | 25 | | | | |
| 130 | 25 | | | | |
| 131 | 25 | | | | |
| 132 | 22,1 | | | | X |
| 133 | 18,6 | | | | X |
| 134 | 16,8 | | X | | |
| 135 | 17,7 | | X | | |
| 136 | 21,1 | | X | | |
| 137 | 25 | | | | |
| 138 | 25 | | | | |
| 139 | 25 | | | | |
| 140 | 25 | | | | |
| 141 | 25 | | | | |
| 142 | 25 | | | | |
| 143 | 25 | | | | |
| 144 | 25 | | | | |
| 145 | 25 | | | | |
| 146 | 20,3 | | | | X |
| 147 | 15 | | | | X |
| 148 | 9,7 | | | | X |
| 149 | 5 | | | | X |
| 150 | 1,6 | | | | X |
| 151 | 0 | X | | | |
| 152 | 0 | X | | | |
| 153 | 0 | X | | | |
| 154 | 0 | X | | | |
| 155 | 0 | X | | | |
| 156 | 0 | X | | | |
| 157 | 0 | X | | | |
| 158 | 0 | X | | | |
| 159 | 0 | X | | | |
| 160 | 0 | X | | | |
| 161 | 0 | X | | | |
| 162 | 0 | X | | | |
| 163 | 0 | X | | | |
| 164 | 0 | X | | | |
| 165 | 0 | X | | | |
| 166 | 0 | X | | | |
| 167 | 0 | X | | | |
| 168 | 0 | X | | | |
| 169 | 0 | X | | | |
| 170 | 0 | X | | | |
| 171 | 0 | X | | | |
| 172 | 0 | X | | | |
| 173 | 0 | X | | | |
| 174 | 0 | X | | | |
| 175 | 0 | X | | | |
| 176 | 0 | X | | | |
| 177 | 0 | X | | | |
| 178 | 0 | X | | | |
| 179 | 0 | X | | | |
| 180 | 0 | X | | | |
| | | | | | |

3.2.1.

Ap6-27.   táblázat

WMTC 3. szakasz, 1. rész, 1. osztály, az L1e-A és L1e-B (vmax ≤ 25 km/h) alkategóriájú járművekre vonatkozik, hideg- vagy melegindítással, 0–180 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

0

0

X

1

0

X

2

0

X

3

0

X

4

0

X

5

0

X

6

0

X

7

0

X

8

0

X

9

0

X

10

0

X

11

0

X

12

0

X

13

0

X

14

0

X

15

0

X

16

0

X

17

0

X

18

0

X

19

0

X

20

0

X

21

0

X

22

1

X

23

2,6

X

24

4,8

X

25

7,2

X

26

9,6

X

27

12

X

28

14,3

X

29

16,6

X

30

18,9

X

31

21,2

X

32

23,5

X

33

25

34

25

35

25

36

25

37

25

38

25

39

25

X

40

25

X

41

25

X

42

25

X

43

25

X

44

25

X

45

25

X

46

25

X

47

25

X

48

25

X

49

25

X

50

25

X

51

25

X

52

25

X

53

25

X

54

25

X

55

25

X

56

25

X

57

25

X

58

25

X

59

25

X

60

25

X

61

25

62

25

63

23

X

64

18,6

X

65

14,1

X

66

9,3

X

67

4,8

X

68

1,9

X

69

0

X

70

0

X

71

0

X

72

0

X

73

0

X

74

1,7

X

75

5,8

X

76

11,8

X

77

17,3

X

78

22

X

79

25

80

25

81

25

82

25

83

25

84

25

85

25

86

25

87

25

88

25

89

25

90

25

91

25

X

92

25

X

93

25

X

94

25

X

95

25

X

96

25

X

97

25

X

98

25

X

99

25

X

100

25

X

101

25

X

102

25

X

103

25

X

104

25

X

105

25

X

106

25

X

107

25

X

108

25

X

109

25

X

110

25

111

25

112

25

113

25

114

25

115

25

116

24,7

X

117

25

X

118

25

X

119

25

X

120

25

X

121

25

X

122

25

X

123

25

X

124

25

X

125

25

126

25

127

25

128

25

129

25

130

25

131

25

132

22,1

X

133

18,6

X

134

16,8

X

135

17,7

X

136

21,1

X

137

25

138

25

139

25

140

25

141

25

142

25

143

25

144

25

145

25

146

20,3

X

147

15

X

148

9,7

X

149

5

X

150

1,6

X

151

0

X

152

0

X

153

0

X

154

0

X

155

0

X

156

0

X

157

0

X

158

0

X

159

0

X

160

0

X

161

0

X

162

0

X

163

0

X

164

0

X

165

0

X

166

0

X

167

0

X

168

0

X

169

0

X

170

0

X

171

0

X

172

0

X

173

0

X

174

0

X

175

0

X

176

0

X

177

0

X

178

0

X

179

0

X

180

0

X

| 3.2.2. | Ap6-28.   táblázat


  WMTC 3. szakasz, 1. rész, 1. osztály, az L1e-A és L1e-B (vmax ≤ 25 km/h) alkategóriájú járművekre vonatkozik, hideg- vagy melegindítással, 181–360 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 181 | 0 | X | | | |
| 182 | 0 | X | | | |
| 183 | 0 | X | | | |
| 184 | 0 | X | | | |
| 185 | 0,4 | | X | | |
| 186 | 1,8 | | X | | |
| 187 | 5,4 | | X | | |
| 188 | 11,1 | | X | | |
| 189 | 16,7 | | X | | |
| 190 | 21,3 | | X | | |
| 191 | 24,8 | | X | | |
| 192 | 25 | | | | |
| 193 | 25 | | | | |
| 194 | 25 | | | | |
| 195 | 25 | | | | |
| 196 | 25 | | | | |
| 197 | 25 | | | | |
| 198 | 25 | | | | |
| 199 | 25 | | | | |
| 200 | 25 | | | | |
| 201 | 25 | | | | |
| 202 | 25 | | | | |
| 203 | 25 | | | X | |
| 204 | 25 | | | X | |
| 205 | 25 | | | X | |
| 206 | 25 | | | X | |
| 207 | 25 | | | X | |
| 208 | 25 | | | X | |
| 209 | 25 | | | X | |
| 210 | 25 | | | X | |
| 211 | 25 | | | X | |
| 212 | 25 | | | X | |
| 213 | 25 | | | X | |
| 214 | 25 | | | X | |
| 215 | 25 | | | X | |
| 216 | 25 | | | X | |
| 217 | 25 | | | X | |
| 218 | 25 | | | X | |
| 219 | 25 | | | X | |
| 220 | 25 | | | X | |
| 221 | 25 | | | X | |
| 222 | 25 | | | X | |
| 223 | 25 | | | X | |
| 224 | 25 | | | X | |
| 225 | 25 | | | X | |
| 226 | 25 | | | X | |
| 227 | 25 | | | X | |
| 228 | 25 | | | X | |
| 229 | 25 | | | X | |
| 230 | 25 | | | X | |
| 231 | 25 | | | X | |
| 232 | 25 | | | X | |
| 233 | 25 | | | X | |
| 234 | 25 | | | X | |
| 235 | 25 | | | X | |
| 236 | 25 | | | X | |
| 237 | 25 | | | X | |
| 238 | 25 | | | X | |
| 239 | 25 | | | X | |
| 240 | 25 | | | X | |
| 241 | 25 | | | X | |
| 242 | 25 | | | | |
| 243 | 25 | | | | |
| 244 | 25 | | | | |
| 245 | 25 | | | | |
| 246 | 25 | | | | |
| 247 | 25 | | | | |
| 248 | 21,8 | | | | X |
| 249 | 17,2 | | | | X |
| 250 | 13,7 | | | | X |
| 251 | 10,3 | | | | X |
| 252 | 7 | | | | X |
| 253 | 3,5 | | | | X |
| 254 | 0 | X | | | |
| 255 | 0 | X | | | |
| 256 | 0 | X | | | |
| 257 | 0 | X | | | |
| 258 | 0 | X | | | |
| 259 | 0 | X | | | |
| 260 | 0 | X | | | |
| 261 | 0 | X | | | |
| 262 | 0 | X | | | |
| 263 | 0 | X | | | |
| 264 | 0 | X | | | |
| 265 | 0 | X | | | |
| 266 | 0 | X | | | |
| 267 | 0,5 | | X | | |
| 268 | 2,9 | | X | | |
| 269 | 8,2 | | X | | |
| 270 | 13,2 | | X | | |
| 271 | 17,8 | | X | | |
| 272 | 21,4 | | X | | |
| 273 | 24,1 | | X | | |
| 274 | 25 | | | | |
| 275 | 25 | | | | |
| 276 | 25 | | | | |
| 277 | 25 | | | X | |
| 278 | 25 | | | X | |
| 279 | 25 | | | X | |
| 280 | 25 | | | X | |
| 281 | 25 | | | X | |
| 282 | 25 | | | X | |
| 283 | 25 | | | X | |
| 284 | 25 | | | X | |
| 285 | 25 | | | X | |
| 286 | 25 | | | X | |
| 287 | 25 | | | X | |
| 288 | 25 | | | X | |
| 289 | 25 | | | X | |
| 290 | 25 | | | X | |
| 291 | 25 | | | X | |
| 292 | 25 | | | X | |
| 293 | 25 | | | X | |
| 294 | 25 | | | X | |
| 295 | 25 | | | X | |
| 296 | 25 | | | X | |
| 297 | 25 | | | X | |
| 298 | 25 | | | X | |
| 299 | 25 | | | X | |
| 300 | 25 | | | X | |
| 301 | 25 | | | X | |
| 302 | 25 | | | X | |
| 303 | 25 | | | X | |
| 304 | 25 | | | X | |
| 305 | 25 | | | X | |
| 306 | 25 | | | X | |
| 307 | 25 | | | X | |
| 308 | 25 | | | X | |
| 309 | 25 | | | X | |
| 310 | 25 | | | X | |
| 311 | 25 | | | X | |
| 312 | 25 | | | X | |
| 313 | 25 | | | X | |
| 314 | 25 | | | | |
| 315 | 25 | | | | |
| 316 | 22,7 | | | | X |
| 317 | 19 | | | | X |
| 318 | 16 | | | | X |
| 319 | 14,6 | | X | | |
| 320 | 15,2 | | X | | |
| 321 | 16,9 | | X | | |
| 322 | 19,3 | | X | | |
| 323 | 22 | | X | | |
| 324 | 24,6 | | X | | |
| 325 | 25 | | | | |
| 326 | 25 | | | | |
| 327 | 25 | | | X | |
| 328 | 25 | | | X | |
| 329 | 25 | | | X | |
| 330 | 25 | | | X | |
| 331 | 25 | | | X | |
| 332 | 25 | | | X | |
| 333 | 25 | | | X | |
| 334 | 25 | | | X | |
| 335 | 25 | | | X | |
| 336 | 25 | | | X | |
| 337 | 25 | | | X | |
| 338 | 25 | | | X | |
| 339 | 25 | | | X | |
| 340 | 25 | | | X | |
| 341 | 25 | | | X | |
| 342 | 25 | | | X | |
| 343 | 25 | | | X | |
| 344 | 25 | | | X | |
| 345 | 25 | | | X | |
| 346 | 25 | | | X | |
| 347 | 25 | | | X | |
| 348 | 25 | | | X | |
| 349 | 25 | | | X | |
| 350 | 25 | | | X | |
| 351 | 25 | | | X | |
| 352 | 25 | | | X | |
| 353 | 25 | | | X | |
| 354 | 25 | | | X | |
| 355 | 25 | | | X | |
| 356 | 25 | | | X | |
| 357 | 25 | | | X | |
| 358 | 25 | | | X | |
| 359 | 25 | | | X | |
| 360 | 25 | | | X | |

3.2.2.

Ap6-28.   táblázat

WMTC 3. szakasz, 1. rész, 1. osztály, az L1e-A és L1e-B (vmax ≤ 25 km/h) alkategóriájú járművekre vonatkozik, hideg- vagy melegindítással, 181–360 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

181

0

X

182

0

X

183

0

X

184

0

X

185

0,4

X

186

1,8

X

187

5,4

X

188

11,1

X

189

16,7

X

190

21,3

X

191

24,8

X

192

25

193

25

194

25

195

25

196

25

197

25

198

25

199

25

200

25

201

25

202

25

203

25

X

204

25

X

205

25

X

206

25

X

207

25

X

208

25

X

209

25

X

210

25

X

211

25

X

212

25

X

213

25

X

214

25

X

215

25

X

216

25

X

217

25

X

218

25

X

219

25

X

220

25

X

221

25

X

222

25

X

223

25

X

224

25

X

225

25

X

226

25

X

227

25

X

228

25

X

229

25

X

230

25

X

231

25

X

232

25

X

233

25

X

234

25

X

235

25

X

236

25

X

237

25

X

238

25

X

239

25

X

240

25

X

241

25

X

242

25

243

25

244

25

245

25

246

25

247

25

248

21,8

X

249

17,2

X

250

13,7

X

251

10,3

X

252

7

X

253

3,5

X

254

0

X

255

0

X

256

0

X

257

0

X

258

0

X

259

0

X

260

0

X

261

0

X

262

0

X

263

0

X

264

0

X

265

0

X

266

0

X

267

0,5

X

268

2,9

X

269

8,2

X

270

13,2

X

271

17,8

X

272

21,4

X

273

24,1

X

274

25

275

25

276

25

277

25

X

278

25

X

279

25

X

280

25

X

281

25

X

282

25

X

283

25

X

284

25

X

285

25

X

286

25

X

287

25

X

288

25

X

289

25

X

290

25

X

291

25

X

292

25

X

293

25

X

294

25

X

295

25

X

296

25

X

297

25

X

298

25

X

299

25

X

300

25

X

301

25

X

302

25

X

303

25

X

304

25

X

305

25

X

306

25

X

307

25

X

308

25

X

309

25

X

310

25

X

311

25

X

312

25

X

313

25

X

314

25

315

25

316

22,7

X

317

19

X

318

16

X

319

14,6

X

320

15,2

X

321

16,9

X

322

19,3

X

323

22

X

324

24,6

X

325

25

326

25

327

25

X

328

25

X

329

25

X

330

25

X

331

25

X

332

25

X

333

25

X

334

25

X

335

25

X

336

25

X

337

25

X

338

25

X

339

25

X

340

25

X

341

25

X

342

25

X

343

25

X

344

25

X

345

25

X

346

25

X

347

25

X

348

25

X

349

25

X

350

25

X

351

25

X

352

25

X

353

25

X

354

25

X

355

25

X

356

25

X

357

25

X

358

25

X

359

25

X

360

25

X

| 3.2.3. | Ap6-29.   táblázat


  WMTC 3. szakasz, 1. rész, 1. osztály, az L1e-A és L1e-B (vmax ≤ 25 km/h) alkategóriájú járművekre vonatkozik, hideg- vagy melegindítással, 361–540 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 361 | 25 | | | X | |
| 362 | 25 | | | X | |
| 363 | 25 | | | X | |
| 364 | 25 | | | X | |
| 365 | 25 | | | X | |
| 366 | 25 | | | X | |
| 367 | 25 | | | X | |
| 368 | 25 | | | X | |
| 369 | 25 | | | X | |
| 370 | 25 | | | X | |
| 371 | 25 | | | X | |
| 372 | 25 | | | X | |
| 373 | 25 | | | X | |
| 374 | 25 | | | X | |
| 375 | 25 | | | X | |
| 376 | 25 | | | X | |
| 377 | 25 | | | X | |
| 378 | 25 | | | X | |
| 379 | 25 | | | X | |
| 380 | 25 | | | X | |
| 381 | 25 | | | X | |
| 382 | 25 | | | X | |
| 383 | 25 | | | X | |
| 384 | 25 | | | X | |
| 385 | 25 | | | X | |
| 386 | 25 | | | X | |
| 387 | 25 | | | X | |
| 388 | 25 | | | X | |
| 389 | 25 | | | X | |
| 390 | 25 | | | X | |
| 391 | 25 | | | X | |
| 392 | 25 | | | | |
| 393 | 25 | | | | |
| 394 | 25 | | | | |
| 395 | 24,9 | | | | X |
| 396 | 21,4 | | | | X |
| 397 | 15,9 | | | | X |
| 398 | 9,9 | | | | X |
| 399 | 4,9 | | | | X |
| 400 | 2,1 | | | | X |
| 401 | 0,9 | | | | X |
| 402 | 0 | X | | | |
| 403 | 0 | X | | | |
| 404 | 0 | X | | | |
| 405 | 0 | X | | | |
| 406 | 0 | X | | | |
| 407 | 0 | X | | | |
| 408 | 1,2 | | X | | |
| 409 | 3,2 | | X | | |
| 410 | 5,9 | | X | | |
| 411 | 8,8 | | X | | |
| 412 | 12 | | X | | |
| 413 | 15,4 | | X | | |
| 414 | 18,9 | | X | | |
| 415 | 22,1 | | X | | |
| 416 | 24,7 | | X | | |
| 417 | 25 | | | | |
| 418 | 25 | | | | |
| 419 | 25 | | | | |
| 420 | 25 | | | | |
| 421 | 25 | | X | | |
| 422 | 25 | | X | | |
| 423 | 25 | | X | | |
| 424 | 25 | | X | | |
| 425 | 25 | | X | | |
| 426 | 25 | | X | | |
| 427 | 25 | | X | | |
| 428 | 25 | | X | | |
| 429 | 25 | | | X | |
| 430 | 25 | | | X | |
| 431 | 25 | | | X | |
| 432 | 25 | | | X | |
| 433 | 25 | | | X | |
| 434 | 25 | | | X | |
| 435 | 25 | | | X | |
| 436 | 25 | | | | |
| 437 | 25 | | | | |
| 438 | 25 | | | | |
| 439 | 25 | | | | |
| 440 | 25 | | | | |
| 441 | 25 | | | | |
| 442 | 25 | | | | |
| 443 | 25 | | | | |
| 444 | 25 | | | | |
| 445 | 25 | | | | |
| 446 | 25 | | | | |
| 447 | 23,4 | | | | X |
| 448 | 21,8 | | | | X |
| 449 | 20,3 | | | | X |
| 450 | 19,3 | | | | X |
| 451 | 18,7 | | | | X |
| 452 | 18,3 | | | | X |
| 453 | 17,8 | | | | X |
| 454 | 17,4 | | | | X |
| 455 | 16,8 | | | | X |
| 456 | 16,3 | | | X | |
| 457 | 16,5 | | | X | |
| 458 | 17,6 | | | X | |
| 459 | 19,2 | | | X | |
| 460 | 20,8 | | | X | |
| 461 | 22,2 | | | X | |
| 462 | 23 | | | X | |
| 463 | 23 | | | | X |
| 464 | 22 | | | | X |
| 465 | 20,1 | | | | X |
| 466 | 17,7 | | | | X |
| 467 | 15 | | | | X |
| 468 | 12,1 | | | | X |
| 469 | 9,1 | | | | X |
| 470 | 6,2 | | | | X |
| 471 | 3,6 | | | | X |
| 472 | 1,8 | | | | X |
| 473 | 0,8 | | | | X |
| 474 | 0 | X | | | |
| 475 | 0 | X | | | |
| 476 | 0 | X | | | |
| 477 | 0 | X | | | |
| 478 | 0 | X | | | |
| 479 | 0 | X | | | |
| 480 | 0 | X | | | |
| 481 | 0 | X | | | |
| 482 | 0 | X | | | |
| 483 | 0 | X | | | |
| 484 | 0 | X | | | |
| 485 | 0 | X | | | |
| 486 | 1,4 | | X | | |
| 487 | 4,5 | | X | | |
| 488 | 8,8 | | X | | |
| 489 | 13,4 | | X | | |
| 490 | 17,3 | | X | | |
| 491 | 19,2 | | X | | |
| 492 | 19,7 | | X | | |
| 493 | 19,8 | | X | | |
| 494 | 20,7 | | X | | |
| 495 | 23,7 | | X | | |
| 496 | 25 | | | | |
| 497 | 25 | | | | |
| 498 | 25 | | | | |
| 499 | 25 | | | | |
| 500 | 25 | | | | |
| 501 | 25 | | | | |
| 502 | 25 | | | | |
| 503 | 25 | | | | |
| 504 | 25 | | | | |
| 505 | 25 | | | | |
| 506 | 25 | | | | |
| 507 | 25 | | | | |
| 508 | 25 | | | | |
| 509 | 25 | | | | |
| 510 | 23,1 | | | | X |
| 511 | 16,7 | | | | X |
| 512 | 10,7 | | | | X |
| 513 | 4,7 | | | | X |
| 514 | 1,2 | | | | X |
| 515 | 0 | X | | | |
| 516 | 0 | X | | | |
| 517 | 0 | X | | | |
| 518 | 0 | X | | | |
| 519 | 3 | | X | | |
| 520 | 8,2 | | X | | |
| 521 | 14,3 | | X | | |
| 522 | 19,3 | | X | | |
| 523 | 23,5 | | X | | |
| 524 | 25 | | | | |
| 525 | 25 | | | | |
| 526 | 25 | | | | |
| 527 | 25 | | | | |
| 528 | 25 | | | | |
| 529 | 25 | | | | |
| 530 | 25 | | | | |
| 531 | 23,2 | | | | X |
| 532 | 18,5 | | | | X |
| 533 | 13,8 | | | | X |
| 534 | 9,1 | | | | X |
| 535 | 4,5 | | | | X |
| 536 | 2,3 | | | | X |
| 537 | 0 | X | | | |
| 538 | 0 | X | | | |
| 539 | 0 | X | | | |
| 540 | 0 | | | | |

3.2.3.

Ap6-29.   táblázat

WMTC 3. szakasz, 1. rész, 1. osztály, az L1e-A és L1e-B (vmax ≤ 25 km/h) alkategóriájú járművekre vonatkozik, hideg- vagy melegindítással, 361–540 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

361

25

X

362

25

X

363

25

X

364

25

X

365

25

X

366

25

X

367

25

X

368

25

X

369

25

X

370

25

X

371

25

X

372

25

X

373

25

X

374

25

X

375

25

X

376

25

X

377

25

X

378

25

X

379

25

X

380

25

X

381

25

X

382

25

X

383

25

X

384

25

X

385

25

X

386

25

X

387

25

X

388

25

X

389

25

X

390

25

X

391

25

X

392

25

393

25

394

25

395

24,9

X

396

21,4

X

397

15,9

X

398

9,9

X

399

4,9

X

400

2,1

X

401

0,9

X

402

0

X

403

0

X

404

0

X

405

0

X

406

0

X

407

0

X

408

1,2

X

409

3,2

X

410

5,9

X

411

8,8

X

412

12

X

413

15,4

X

414

18,9

X

415

22,1

X

416

24,7

X

417

25

418

25

419

25

420

25

421

25

X

422

25

X

423

25

X

424

25

X

425

25

X

426

25

X

427

25

X

428

25

X

429

25

X

430

25

X

431

25

X

432

25

X

433

25

X

434

25

X

435

25

X

436

25

437

25

438

25

439

25

440

25

441

25

442

25

443

25

444

25

445

25

446

25

447

23,4

X

448

21,8

X

449

20,3

X

450

19,3

X

451

18,7

X

452

18,3

X

453

17,8

X

454

17,4

X

455

16,8

X

456

16,3

X

457

16,5

X

458

17,6

X

459

19,2

X

460

20,8

X

461

22,2

X

462

23

X

463

23

X

464

22

X

465

20,1

X

466

17,7

X

467

15

X

468

12,1

X

469

9,1

X

470

6,2

X

471

3,6

X

472

1,8

X

473

0,8

X

474

0

X

475

0

X

476

0

X

477

0

X

478

0

X

479

0

X

480

0

X

481

0

X

482

0

X

483

0

X

484

0

X

485

0

X

486

1,4

X

487

4,5

X

488

8,8

X

489

13,4

X

490

17,3

X

491

19,2

X

492

19,7

X

493

19,8

X

494

20,7

X

495

23,7

X

496

25

497

25

498

25

499

25

500

25

501

25

502

25

503

25

504

25

505

25

506

25

507

25

508

25

509

25

510

23,1

X

511

16,7

X

512

10,7

X

513

4,7

X

514

1,2

X

515

0

X

516

0

X

517

0

X

518

0

X

519

3

X

520

8,2

X

521

14,3

X

522

19,3

X

523

23,5

X

524

25

525

25

526

25

527

25

528

25

529

25

530

25

531

23,2

X

532

18,5

X

533

13,8

X

534

9,1

X

535

4,5

X

536

2,3

X

537

0

X

538

0

X

539

0

X

540

0

| 3.2.4. | Ap6-30.   táblázat


  WMTC 3. szakasz, 1. rész, 1. osztály, az L1e-A és L1e-B (vmax ≤ 25 km/h) alkategóriájú járművekre vonatkozik, hideg- vagy melegindítással, 541–600 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 541 | 0 | X | | | |
| 542 | 2,8 | | X | | |
| 543 | 8,1 | | X | | |
| 544 | 14,3 | | X | | |
| 545 | 19,2 | | X | | |
| 546 | 23,5 | | X | | |
| 547 | 25 | | | | |
| 548 | 25 | | | | |
| 549 | 25 | | | | |
| 550 | 25 | | | | |
| 551 | 25 | | | | |
| 552 | 25 | | | | |
| 553 | 25 | | | X | |
| 554 | 25 | | | X | |
| 555 | 25 | | | X | |
| 556 | 25 | | | X | |
| 557 | 25 | | | X | |
| 558 | 25 | | | X | |
| 559 | 25 | | | X | |
| 560 | 25 | | | X | |
| 561 | 25 | | | X | |
| 562 | 25 | | | X | |
| 563 | 25 | | | X | |
| 564 | 25 | | | X | |
| 565 | 25 | | | X | |
| 566 | 25 | | | X | |
| 567 | 25 | | | X | |
| 568 | 25 | | | X | |
| 569 | 25 | | | X | |
| 570 | 25 | | | X | |
| 571 | 25 | | | X | |
| 572 | 25 | | | X | |
| 573 | 25 | | | | |
| 574 | 25 | | | | |
| 575 | 25 | | | | |
| 576 | 25 | | | | |
| 577 | 25 | | | | |
| 578 | 25 | | | | |
| 579 | 25 | | | | |
| 580 | 25 | | | | |
| 581 | 25 | | | | |
| 582 | 21,8 | | | | X |
| 583 | 17,7 | | | | X |
| 584 | 13,5 | | | | X |
| 585 | 9,4 | | | | X |
| 586 | 5,6 | | | | X |
| 587 | 2,1 | | | | X |
| 588 | 0 | X | | | |
| 589 | 0 | X | | | |
| 590 | 0 | X | | | |
| 591 | 0 | X | | | |
| 592 | 0 | X | | | |
| 593 | 0 | X | | | |
| 594 | 0 | X | | | |
| 595 | 0 | X | | | |
| 596 | 0 | X | | | |
| 597 | 0 | X | | | |
| 598 | 0 | X | | | |
| 599 | 0 | X | | | |
| 600 | 0 | X | | | |

3.2.4.

Ap6-30.   táblázat

WMTC 3. szakasz, 1. rész, 1. osztály, az L1e-A és L1e-B (vmax ≤ 25 km/h) alkategóriájú járművekre vonatkozik, hideg- vagy melegindítással, 541–600 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

541

0

X

542

2,8

X

543

8,1

X

544

14,3

X

545

19,2

X

546

23,5

X

547

25

548

25

549

25

550

25

551

25

552

25

553

25

X

554

25

X

555

25

X

556

25

X

557

25

X

558

25

X

559

25

X

560

25

X

561

25

X

562

25

X

563

25

X

564

25

X

565

25

X

566

25

X

567

25

X

568

25

X

569

25

X

570

25

X

571

25

X

572

25

X

573

25

574

25

575

25

576

25

577

25

578

25

579

25

580

25

581

25

582

21,8

X

583

17,7

X

584

13,5

X

585

9,4

X

586

5,6

X

587

2,1

X

588

0

X

589

0

X

590

0

X

591

0

X

592

0

X

593

0

X

594

0

X

595

0

X

596

0

X

597

0

X

598

0

X

599

0

X

600

0

X

| 3.2.5. | Ap6-31.   táblázat


  WMTC 3. szakasz, 1. rész, 1. osztály, az L1e-A és L1e-B (vmax ≤ 45 km/h) alkategóriájú járművekre vonatkozik, hideg- vagy melegindítással, 0–180 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 0 | 0 | X | | | |
| 1 | 0 | X | | | |
| 2 | 0 | X | | | |
| 3 | 0 | X | | | |
| 4 | 0 | X | | | |
| 5 | 0 | X | | | |
| 6 | 0 | X | | | |
| 7 | 0 | X | | | |
| 8 | 0 | X | | | |
| 9 | 0 | X | | | |
| 10 | 0 | X | | | |
| 11 | 0 | X | | | |
| 12 | 0 | X | | | |
| 13 | 0 | X | | | |
| 14 | 0 | X | | | |
| 15 | 0 | X | | | |
| 16 | 0 | X | | | |
| 17 | 0 | X | | | |
| 18 | 0 | X | | | |
| 19 | 0 | X | | | |
| 20 | 0 | X | | | |
| 21 | 0 | X | | | |
| 22 | 1 | | X | | |
| 23 | 2,6 | | X | | |
| 24 | 4,8 | | X | | |
| 25 | 7,2 | | X | | |
| 26 | 9,6 | | X | | |
| 27 | 12 | | X | | |
| 28 | 14,3 | | X | | |
| 29 | 16,6 | | X | | |
| 30 | 18,9 | | X | | |
| 31 | 21,2 | | X | | |
| 32 | 23,5 | | X | | |
| 33 | 25,6 | | X | | |
| 34 | 27,1 | | X | | |
| 35 | 28 | | X | | |
| 36 | 28,7 | | X | | |
| 37 | 29,2 | | X | | |
| 38 | 29,8 | | X | | |
| 39 | 30,3 | | | X | |
| 40 | 29,6 | | | X | |
| 41 | 28,7 | | | X | |
| 42 | 27,9 | | | X | |
| 43 | 27,4 | | | X | |
| 44 | 27,3 | | | X | |
| 45 | 27,3 | | | X | |
| 46 | 27,4 | | | X | |
| 47 | 27,5 | | | X | |
| 48 | 27,6 | | | X | |
| 49 | 27,6 | | | X | |
| 50 | 27,6 | | | X | |
| 51 | 27,8 | | | X | |
| 52 | 28,1 | | | X | |
| 53 | 28,5 | | | X | |
| 54 | 28,9 | | | X | |
| 55 | 29,2 | | | X | |
| 56 | 29,4 | | | X | |
| 57 | 29,7 | | | X | |
| 58 | 30 | | | X | |
| 59 | 30,5 | | | X | |
| 60 | 30,6 | | | | X |
| 61 | 29,6 | | | | X |
| 62 | 26,9 | | | | X |
| 63 | 23 | | | | X |
| 64 | 18,6 | | | | X |
| 65 | 14,1 | | | | X |
| 66 | 9,3 | | | | X |
| 67 | 4,8 | | | | X |
| 68 | 1,9 | | | | X |
| 69 | 0 | X | | | |
| 70 | 0 | X | | | |
| 71 | 0 | X | | | |
| 72 | 0 | X | | | |
| 73 | 0 | X | | | |
| 74 | 1,7 | | X | | |
| 75 | 5,8 | | X | | |
| 76 | 11,8 | | X | | |
| 77 | 17,3 | | X | | |
| 78 | 22 | | X | | |
| 79 | 26,2 | | X | | |
| 80 | 29,4 | | X | | |
| 81 | 31,1 | | X | | |
| 82 | 32,9 | | X | | |
| 83 | 34,7 | | X | | |
| 84 | 34,8 | | X | | |
| 85 | 34,8 | | X | | |
| 86 | 34,9 | | X | | |
| 87 | 35,4 | | X | | |
| 88 | 36,2 | | X | | |
| 89 | 37,1 | | X | | |
| 90 | 38 | | X | | |
| 91 | 38,7 | | | X | |
| 92 | 38,9 | | | X | |
| 93 | 38,9 | | | X | |
| 94 | 38,8 | | | X | |
| 95 | 38,5 | | | X | |
| 96 | 38,1 | | | X | |
| 97 | 37,5 | | | X | |
| 98 | 37 | | | X | |
| 99 | 36,7 | | | X | |
| 100 | 36,5 | | | X | |
| 101 | 36,5 | | | X | |
| 102 | 36,6 | | | X | |
| 103 | 36,8 | | | X | |
| 104 | 37 | | | X | |
| 105 | 37,1 | | | X | |
| 106 | 37,3 | | | X | |
| 107 | 37,4 | | | X | |
| 108 | 37,5 | | | X | |
| 109 | 37,4 | | | X | |
| 110 | 36,9 | | | | X |
| 111 | 36 | | | | X |
| 112 | 34,8 | | | | X |
| 113 | 31,9 | | | | X |
| 114 | 29 | | | | X |
| 115 | 26,9 | | | | X |
| 116 | 24,7 | | | X | |
| 117 | 25,4 | | | X | |
| 118 | 26,4 | | | X | |
| 119 | 27,7 | | | X | |
| 120 | 29,4 | | | X | |
| | | | | | |
| 121 | 31,2 | | | X | |
| 122 | 33 | | | X | |
| 123 | 34,4 | | | X | |
| 124 | 35,2 | | | X | |
| 125 | 35,4 | | | | X |
| 126 | 35,2 | | | | X |
| 127 | 34,7 | | | | X |
| 128 | 33,9 | | | | X |
| 129 | 32,4 | | | | X |
| 130 | 29,8 | | | | X |
| 131 | 26,1 | | | | X |
| 132 | 22,1 | | | | X |
| 133 | 18,6 | | | | X |
| 134 | 16,8 | | X | | |
| 135 | 17,7 | | X | | |
| 136 | 21,1 | | X | | |
| 137 | 25,4 | | X | | |
| 138 | 29,2 | | X | | |
| 139 | 31,6 | | X | | |
| 140 | 32,1 | | | | X |
| 141 | 31,6 | | | | X |
| 142 | 30,7 | | | | X |
| 143 | 29,7 | | | | X |
| 144 | 28,1 | | | | X |
| 145 | 25 | | | | X |
| 146 | 20,3 | | | | X |
| 147 | 15 | | | | X |
| 148 | 9,7 | | | | X |
| 149 | 5 | | | | X |
| 150 | 1,6 | | | | X |
| 151 | 0 | X | | | |
| 152 | 0 | X | | | |
| 153 | 0 | X | | | |
| 154 | 0 | X | | | |
| 155 | 0 | X | | | |
| 156 | 0 | X | | | |
| 157 | 0 | X | | | |
| 158 | 0 | X | | | |
| 159 | 0 | X | | | |
| 160 | 0 | X | | | |
| 161 | 0 | X | | | |
| 162 | 0 | X | | | |
| 163 | 0 | X | | | |
| 164 | 0 | X | | | |
| 165 | 0 | X | | | |
| 166 | 0 | X | | | |
| 167 | 0 | X | | | |
| 168 | 0 | X | | | |
| 169 | 0 | X | | | |
| 170 | 0 | X | | | |
| 171 | 0 | X | | | |
| 172 | 0 | X | | | |
| 173 | 0 | X | | | |
| 174 | 0 | X | | | |
| 175 | 0 | X | | | |
| 176 | 0 | X | | | |
| 177 | 0 | X | | | |
| 178 | 0 | X | | | |
| 179 | 0 | X | | | |
| 180 | 0 | X | | | |
| | | | | | |

3.2.5.

Ap6-31.   táblázat

WMTC 3. szakasz, 1. rész, 1. osztály, az L1e-A és L1e-B (vmax ≤ 45 km/h) alkategóriájú járművekre vonatkozik, hideg- vagy melegindítással, 0–180 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

0

0

X

1

0

X

2

0

X

3

0

X

4

0

X

5

0

X

6

0

X

7

0

X

8

0

X

9

0

X

10

0

X

11

0

X

12

0

X

13

0

X

14

0

X

15

0

X

16

0

X

17

0

X

18

0

X

19

0

X

20

0

X

21

0

X

22

1

X

23

2,6

X

24

4,8

X

25

7,2

X

26

9,6

X

27

12

X

28

14,3

X

29

16,6

X

30

18,9

X

31

21,2

X

32

23,5

X

33

25,6

X

34

27,1

X

35

28

X

36

28,7

X

37

29,2

X

38

29,8

X

39

30,3

X

40

29,6

X

41

28,7

X

42

27,9

X

43

27,4

X

44

27,3

X

45

27,3

X

46

27,4

X

47

27,5

X

48

27,6

X

49

27,6

X

50

27,6

X

51

27,8

X

52

28,1

X

53

28,5

X

54

28,9

X

55

29,2

X

56

29,4

X

57

29,7

X

58

30

X

59

30,5

X

60

30,6

X

61

29,6

X

62

26,9

X

63

23

X

64

18,6

X

65

14,1

X

66

9,3

X

67

4,8

X

68

1,9

X

69

0

X

70

0

X

71

0

X

72

0

X

73

0

X

74

1,7

X

75

5,8

X

76

11,8

X

77

17,3

X

78

22

X

79

26,2

X

80

29,4

X

81

31,1

X

82

32,9

X

83

34,7

X

84

34,8

X

85

34,8

X

86

34,9

X

87

35,4

X

88

36,2

X

89

37,1

X

90

38

X

91

38,7

X

92

38,9

X

93

38,9

X

94

38,8

X

95

38,5

X

96

38,1

X

97

37,5

X

98

37

X

99

36,7

X

100

36,5

X

101

36,5

X

102

36,6

X

103

36,8

X

104

37

X

105

37,1

X

106

37,3

X

107

37,4

X

108

37,5

X

109

37,4

X

110

36,9

X

111

36

X

112

34,8

X

113

31,9

X

114

29

X

115

26,9

X

116

24,7

X

117

25,4

X

118

26,4

X

119

27,7

X

120

29,4

X

121

31,2

X

122

33

X

123

34,4

X

124

35,2

X

125

35,4

X

126

35,2

X

127

34,7

X

128

33,9

X

129

32,4

X

130

29,8

X

131

26,1

X

132

22,1

X

133

18,6

X

134

16,8

X

135

17,7

X

136

21,1

X

137

25,4

X

138

29,2

X

139

31,6

X

140

32,1

X

141

31,6

X

142

30,7

X

143

29,7

X

144

28,1

X

145

25

X

146

20,3

X

147

15

X

148

9,7

X

149

5

X

150

1,6

X

151

0

X

152

0

X

153

0

X

154

0

X

155

0

X

156

0

X

157

0

X

158

0

X

159

0

X

160

0

X

161

0

X

162

0

X

163

0

X

164

0

X

165

0

X

166

0

X

167

0

X

168

0

X

169

0

X

170

0

X

171

0

X

172

0

X

173

0

X

174

0

X

175

0

X

176

0

X

177

0

X

178

0

X

179

0

X

180

0

X

| 3.2.6. | Ap6-32.   táblázat


  WMTC 3. szakasz, 1. rész, 1. osztály, az L1e-A és L1e-B (vmax ≤ 45 km/h) alkategóriájú járművekre vonatkozik, hideg- vagy melegindítással, 181–360 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 181 | 0 | X | | | |
| 182 | 0 | X | | | |
| 183 | 0 | X | | | |
| 184 | 0 | X | | | |
| 185 | 0,4 | | X | | |
| 186 | 1,8 | | X | | |
| 187 | 5,4 | | X | | |
| 188 | 11,1 | | X | | |
| 189 | 16,7 | | X | | |
| 190 | 21,3 | | X | | |
| 191 | 24,8 | | X | | |
| 192 | 28,4 | | X | | |
| 193 | 31,8 | | X | | |
| 194 | 34,6 | | X | | |
| 195 | 36,3 | | X | | |
| 196 | 37,8 | | X | | |
| 197 | 39,6 | | X | | |
| 198 | 41,3 | | X | | |
| 199 | 43,3 | | X | | |
| 200 | 45 | | | | |
| 201 | 45 | | | | |
| 202 | 45 | | | | |
| 203 | 45 | | | X | |
| 204 | 45 | | | X | |
| 205 | 45 | | | X | |
| 206 | 45 | | | X | |
| 207 | 45 | | | X | |
| 208 | 45 | | | X | |
| 209 | 45 | | | X | |
| 210 | 45 | | | X | |
| 211 | 45 | | | X | |
| 212 | 45 | | | X | |
| 213 | 45 | | | X | |
| 214 | 45 | | | X | |
| 215 | 45 | | | X | |
| 216 | 45 | | | X | |
| 217 | 45 | | | X | |
| 218 | 45 | | | X | |
| 219 | 45 | | | X | |
| 220 | 45 | | | X | |
| 221 | 45 | | | X | |
| 222 | 45 | | | X | |
| 223 | 45 | | | X | |
| 224 | 45 | | | X | |
| 225 | 45 | | | X | |
| 226 | 45 | | | X | |
| 227 | 45 | | | X | |
| 228 | 45 | | | X | |
| 229 | 45 | | | X | |
| 230 | 45 | | | X | |
| 231 | 45 | | | X | |
| 232 | 45 | | | X | |
| 233 | 45 | | | X | |
| 234 | 45 | | | X | |
| 235 | 45 | | | X | |
| 236 | 44,4 | | | X | |
| 237 | 43,5 | | | X | |
| 238 | 43,2 | | | X | |
| 239 | 43,3 | | | X | |
| 240 | 43,7 | | | X | |
| 241 | 43,9 | | | X | |
| 242 | 43,8 | | | | X |
| 243 | 43 | | | | X |
| 244 | 40,9 | | | | X |
| 245 | 36,9 | | | | X |
| 246 | 32,1 | | | | X |
| 247 | 26,6 | | | | X |
| 248 | 21,8 | | | | X |
| 249 | 17,2 | | | | X |
| 250 | 13,7 | | | | X |
| 251 | 10,3 | | | | X |
| 252 | 7 | | | | X |
| 253 | 3,5 | | | | X |
| 254 | 0 | X | | | |
| 255 | 0 | X | | | |
| 256 | 0 | X | | | |
| 257 | 0 | X | | | |
| 258 | 0 | X | | | |
| 259 | 0 | X | | | |
| 260 | 0 | X | | | |
| 261 | 0 | X | | | |
| 262 | 0 | X | | | |
| 263 | 0 | X | | | |
| 264 | 0 | X | | | |
| 265 | 0 | X | | | |
| 266 | 0 | X | | | |
| 267 | 0,5 | | X | | |
| 268 | 2,9 | | X | | |
| 269 | 8,2 | | X | | |
| 270 | 13,2 | | X | | |
| 271 | 17,8 | | X | | |
| 272 | 21,4 | | X | | |
| 273 | 24,1 | | X | | |
| 274 | 26,4 | | X | | |
| 275 | 28,4 | | X | | |
| 276 | 29,9 | | X | | |
| 277 | 30,5 | | | X | |
| 278 | 30,5 | | | X | |
| 279 | 30,3 | | | X | |
| 280 | 30,2 | | | X | |
| 281 | 30,1 | | | X | |
| 282 | 30,1 | | | X | |
| 283 | 30,1 | | | X | |
| 284 | 30,2 | | | X | |
| 285 | 30,2 | | | X | |
| 286 | 30,2 | | | X | |
| 287 | 30,2 | | | X | |
| 288 | 30,5 | | | X | |
| 289 | 31 | | | X | |
| 290 | 31,9 | | | X | |
| 291 | 32,8 | | | X | |
| 292 | 33,7 | | | X | |
| 293 | 34,5 | | | X | |
| 294 | 35,1 | | | X | |
| 295 | 35,5 | | | X | |
| 296 | 35,6 | | | X | |
| 297 | 35,4 | | | X | |
| 298 | 35 | | | X | |
| 299 | 34 | | | X | |
| 300 | 32,4 | | | X | |
| 301 | 30,6 | | | X | |
| 302 | 29 | | | X | |
| 303 | 27,8 | | | X | |
| 304 | 27,2 | | | X | |
| 305 | 26,9 | | | X | |
| 306 | 26,5 | | | X | |
| 307 | 26,1 | | | X | |
| 308 | 25,7 | | | X | |
| 309 | 25,5 | | | X | |
| 310 | 25,7 | | | X | |
| 311 | 26,4 | | | X | |
| 312 | 27,3 | | | X | |
| 313 | 28,1 | | | X | |
| 314 | 27,9 | | | | X |
| 315 | 26 | | | | X |
| 316 | 22,7 | | | | X |
| 317 | 19 | | | | X |
| 318 | 16 | | | | X |
| 319 | 14,6 | | X | | |
| 320 | 15,2 | | X | | |
| 321 | 16,9 | | X | | |
| 322 | 19,3 | | X | | |
| 323 | 22 | | X | | |
| 324 | 24,6 | | X | | |
| 325 | 26,8 | | X | | |
| 326 | 27,9 | | X | | |
| 327 | 28 | | | X | |
| 328 | 27,7 | | | X | |
| 329 | 27,1 | | | X | |
| 330 | 26,8 | | | X | |
| 331 | 26,6 | | | X | |
| 332 | 26,8 | | | X | |
| 333 | 27 | | | X | |
| 334 | 27,2 | | | X | |
| 335 | 27,4 | | | X | |
| 336 | 27,5 | | | X | |
| 337 | 27,7 | | | X | |
| 338 | 27,9 | | | X | |
| 339 | 28,1 | | | X | |
| 340 | 28,3 | | | X | |
| 341 | 28,6 | | | X | |
| 342 | 29,1 | | | X | |
| 343 | 29,6 | | | X | |
| 344 | 30,1 | | | X | |
| 345 | 30,6 | | | X | |
| 346 | 30,8 | | | X | |
| 347 | 30,8 | | | X | |
| 348 | 30,8 | | | X | |
| 349 | 30,8 | | | X | |
| 350 | 30,8 | | | X | |
| 351 | 30,8 | | | X | |
| 352 | 30,8 | | | X | |
| 353 | 30,8 | | | X | |
| 354 | 30,9 | | | X | |
| 355 | 30,9 | | | X | |
| 356 | 30,9 | | | X | |
| 357 | 30,8 | | | X | |
| 358 | 30,4 | | | X | |
| 359 | 29,6 | | | X | |
| 360 | 28,4 | | | X | |

3.2.6.

Ap6-32.   táblázat

WMTC 3. szakasz, 1. rész, 1. osztály, az L1e-A és L1e-B (vmax ≤ 45 km/h) alkategóriájú járművekre vonatkozik, hideg- vagy melegindítással, 181–360 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

181

0

X

182

0

X

183

0

X

184

0

X

185

0,4

X

186

1,8

X

187

5,4

X

188

11,1

X

189

16,7

X

190

21,3

X

191

24,8

X

192

28,4

X

193

31,8

X

194

34,6

X

195

36,3

X

196

37,8

X

197

39,6

X

198

41,3

X

199

43,3

X

200

45

201

45

202

45

203

45

X

204

45

X

205

45

X

206

45

X

207

45

X

208

45

X

209

45

X

210

45

X

211

45

X

212

45

X

213

45

X

214

45

X

215

45

X

216

45

X

217

45

X

218

45

X

219

45

X

220

45

X

221

45

X

222

45

X

223

45

X

224

45

X

225

45

X

226

45

X

227

45

X

228

45

X

229

45

X

230

45

X

231

45

X

232

45

X

233

45

X

234

45

X

235

45

X

236

44,4

X

237

43,5

X

238

43,2

X

239

43,3

X

240

43,7

X

241

43,9

X

242

43,8

X

243

43

X

244

40,9

X

245

36,9

X

246

32,1

X

247

26,6

X

248

21,8

X

249

17,2

X

250

13,7

X

251

10,3

X

252

7

X

253

3,5

X

254

0

X

255

0

X

256

0

X

257

0

X

258

0

X

259

0

X

260

0

X

261

0

X

262

0

X

263

0

X

264

0

X

265

0

X

266

0

X

267

0,5

X

268

2,9

X

269

8,2

X

270

13,2

X

271

17,8

X

272

21,4

X

273

24,1

X

274

26,4

X

275

28,4

X

276

29,9

X

277

30,5

X

278

30,5

X

279

30,3

X

280

30,2

X

281

30,1

X

282

30,1

X

283

30,1

X

284

30,2

X

285

30,2

X

286

30,2

X

287

30,2

X

288

30,5

X

289

31

X

290

31,9

X

291

32,8

X

292

33,7

X

293

34,5

X

294

35,1

X

295

35,5

X

296

35,6

X

297

35,4

X

298

35

X

299

34

X

300

32,4

X

301

30,6

X

302

29

X

303

27,8

X

304

27,2

X

305

26,9

X

306

26,5

X

307

26,1

X

308

25,7

X

309

25,5

X

310

25,7

X

311

26,4

X

312

27,3

X

313

28,1

X

314

27,9

X

315

26

X

316

22,7

X

317

19

X

318

16

X

319

14,6

X

320

15,2

X

321

16,9

X

322

19,3

X

323

22

X

324

24,6

X

325

26,8

X

326

27,9

X

327

28

X

328

27,7

X

329

27,1

X

330

26,8

X

331

26,6

X

332

26,8

X

333

27

X

334

27,2

X

335

27,4

X

336

27,5

X

337

27,7

X

338

27,9

X

339

28,1

X

340

28,3

X

341

28,6

X

342

29,1

X

343

29,6

X

344

30,1

X

345

30,6

X

346

30,8

X

347

30,8

X

348

30,8

X

349

30,8

X

350

30,8

X

351

30,8

X

352

30,8

X

353

30,8

X

354

30,9

X

355

30,9

X

356

30,9

X

357

30,8

X

358

30,4

X

359

29,6

X

360

28,4

X

| 3.2.7. | Ap6-33.   táblázat


  WMTC 3. szakasz, 1. rész, 1. osztály, az L1e-A és L1e-B (vmax ≤ 45 km/h) alkategóriájú járművekre vonatkozik, hideg- vagy melegindítással, 361–540 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 361 | 27,1 | | | X | |
| 362 | 26 | | | X | |
| 363 | 25,4 | | | X | |
| 364 | 25,5 | | | X | |
| 365 | 26,3 | | | X | |
| 366 | 27,3 | | | X | |
| 367 | 28,3 | | | X | |
| 368 | 29,2 | | | X | |
| 369 | 29,5 | | | X | |
| 370 | 29,4 | | | X | |
| 371 | 28,9 | | | X | |
| 372 | 28,1 | | | X | |
| 373 | 27,1 | | | X | |
| 374 | 26,3 | | | X | |
| 375 | 25,7 | | | X | |
| 376 | 25,5 | | | X | |
| 377 | 25,6 | | | X | |
| 378 | 25,9 | | | X | |
| 379 | 26,3 | | | X | |
| 380 | 26,9 | | | X | |
| 381 | 27,6 | | | X | |
| 382 | 28,4 | | | X | |
| 383 | 29,3 | | | X | |
| 384 | 30,1 | | | X | |
| 385 | 30,4 | | | X | |
| 386 | 30,2 | | | X | |
| 387 | 29,5 | | | X | |
| 388 | 28,6 | | | X | |
| 389 | 27,9 | | | X | |
| 390 | 27,5 | | | X | |
| 391 | 27,2 | | | X | |
| 392 | 26,9 | | | | X |
| 393 | 26,4 | | | | X |
| 394 | 25,7 | | | | X |
| 395 | 24,9 | | | | X |
| 396 | 21,4 | | | | X |
| 397 | 15,9 | | | | X |
| 398 | 9,9 | | | | X |
| 399 | 4,9 | | | | X |
| 400 | 2,1 | | | | X |
| 401 | 0,9 | | | | X |
| 402 | 0 | X | | | |
| 403 | 0 | X | | | |
| 404 | 0 | X | | | |
| 405 | 0 | X | | | |
| 406 | 0 | X | | | |
| 407 | 0 | X | | | |
| 408 | 1,2 | | X | | |
| 409 | 3,2 | | X | | |
| 410 | 5,9 | | X | | |
| 411 | 8,8 | | X | | |
| 412 | 12 | | X | | |
| 413 | 15,4 | | X | | |
| 414 | 18,9 | | X | | |
| 415 | 22,1 | | X | | |
| 416 | 24,7 | | X | | |
| 417 | 26,8 | | X | | |
| 418 | 28,7 | | X | | |
| 419 | 30,6 | | X | | |
| 420 | 32,4 | | X | | |
| 421 | 34 | | X | | |
| 422 | 35,4 | | X | | |
| 423 | 36,5 | | X | | |
| 424 | 37,5 | | X | | |
| 425 | 38,6 | | X | | |
| 426 | 39,6 | | X | | |
| 427 | 40,7 | | X | | |
| 428 | 41,4 | | X | | |
| 429 | 41,7 | | | X | |
| 430 | 41,4 | | | X | |
| 431 | 40,9 | | | X | |
| 432 | 40,5 | | | X | |
| 433 | 40,2 | | | X | |
| 434 | 40,1 | | | X | |
| 435 | 40,1 | | | X | |
| 436 | 39,8 | | | | X |
| 437 | 38,9 | | | | X |
| 438 | 37,4 | | | | X |
| 439 | 35,8 | | | | X |
| 440 | 34,1 | | | | X |
| 441 | 32,5 | | | | X |
| 442 | 30,9 | | | | X |
| 443 | 29,4 | | | | X |
| 444 | 27,9 | | | | X |
| 445 | 26,5 | | | | X |
| 446 | 25 | | | | X |
| 447 | 23,4 | | | | X |
| 448 | 21,8 | | | | X |
| 449 | 20,3 | | | | X |
| 450 | 19,3 | | | | X |
| 451 | 18,7 | | | | X |
| 452 | 18,3 | | | | X |
| 453 | 17,8 | | | | X |
| 454 | 17,4 | | | | X |
| 455 | 16,8 | | | | X |
| 456 | 16,3 | | | X | |
| 457 | 16,5 | | | X | |
| 458 | 17,6 | | | X | |
| 459 | 19,2 | | | X | |
| 460 | 20,8 | | | X | |
| 461 | 22,2 | | | X | |
| 462 | 23 | | | X | |
| 463 | 23 | | | | X |
| 464 | 22 | | | | X |
| 465 | 20,1 | | | | X |
| 466 | 17,7 | | | | X |
| 467 | 15 | | | | X |
| 468 | 12,1 | | | | X |
| 469 | 9,1 | | | | X |
| 470 | 6,2 | | | | X |
| 471 | 3,6 | | | | X |
| 472 | 1,8 | | | | X |
| 473 | 0,8 | | | | X |
| 474 | 0 | X | | | |
| 475 | 0 | X | | | |
| 476 | 0 | X | | | |
| 477 | 0 | X | | | |
| 478 | 0 | X | | | |
| 479 | 0 | X | | | |
| 480 | 0 | X | | | |
| 481 | 0 | X | | | |
| 482 | 0 | X | | | |
| 483 | 0 | X | | | |
| 484 | 0 | X | | | |
| 485 | 0 | X | | | |
| 486 | 1,4 | | X | | |
| 487 | 4,5 | | X | | |
| 488 | 8,8 | | X | | |
| 489 | 13,4 | | X | | |
| 490 | 17,3 | | X | | |
| 491 | 19,2 | | X | | |
| 492 | 19,7 | | X | | |
| 493 | 19,8 | | X | | |
| 494 | 20,7 | | X | | |
| 495 | 23,7 | | X | | |
| 496 | 27,9 | | X | | |
| 497 | 31,9 | | X | | |
| 498 | 35,4 | | X | | |
| 499 | 36,2 | | | | X |
| 500 | 34,2 | | | | X |
| 501 | 30,2 | | | | X |
| 502 | 27,1 | | | | X |
| 503 | 26,6 | | X | | |
| 504 | 28,6 | | X | | |
| 505 | 32,6 | | X | | |
| 506 | 35,5 | | X | | |
| 507 | 36,6 | | | | X |
| 508 | 34,6 | | | | X |
| 509 | 30 | | | | X |
| 510 | 23,1 | | | | X |
| 511 | 16,7 | | | | X |
| 512 | 10,7 | | | | X |
| 513 | 4,7 | | | | X |
| 514 | 1,2 | | | | X |
| 515 | 0 | X | | | |
| 516 | 0 | X | | | |
| 517 | 0 | X | | | |
| 518 | 0 | X | | | |
| 519 | 3 | | X | | |
| 520 | 8,2 | | X | | |
| 521 | 14,3 | | X | | |
| 522 | 19,3 | | X | | |
| 523 | 23,5 | | X | | |
| 524 | 27,3 | | X | | |
| 525 | 30,8 | | X | | |
| 526 | 33,7 | | X | | |
| 527 | 35,2 | | X | | |
| 528 | 35,2 | | | | X |
| 529 | 32,5 | | | | X |
| 530 | 27,9 | | | | X |
| 531 | 23,2 | | | | X |
| 532 | 18,5 | | | | X |
| 533 | 13,8 | | | | X |
| 534 | 9,1 | | | | X |
| 535 | 4,5 | | | | X |
| 536 | 2,3 | | | | X |
| 537 | 0 | X | | | |
| 538 | 0 | X | | | |
| 539 | 0 | X | | | |
| 540 | 0 | X | | | |

3.2.7.

Ap6-33.   táblázat

WMTC 3. szakasz, 1. rész, 1. osztály, az L1e-A és L1e-B (vmax ≤ 45 km/h) alkategóriájú járművekre vonatkozik, hideg- vagy melegindítással, 361–540 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

361

27,1

X

362

26

X

363

25,4

X

364

25,5

X

365

26,3

X

366

27,3

X

367

28,3

X

368

29,2

X

369

29,5

X

370

29,4

X

371

28,9

X

372

28,1

X

373

27,1

X

374

26,3

X

375

25,7

X

376

25,5

X

377

25,6

X

378

25,9

X

379

26,3

X

380

26,9

X

381

27,6

X

382

28,4

X

383

29,3

X

384

30,1

X

385

30,4

X

386

30,2

X

387

29,5

X

388

28,6

X

389

27,9

X

390

27,5

X

391

27,2

X

392

26,9

X

393

26,4

X

394

25,7

X

395

24,9

X

396

21,4

X

397

15,9

X

398

9,9

X

399

4,9

X

400

2,1

X

401

0,9

X

402

0

X

403

0

X

404

0

X

405

0

X

406

0

X

407

0

X

408

1,2

X

409

3,2

X

410

5,9

X

411

8,8

X

412

12

X

413

15,4

X

414

18,9

X

415

22,1

X

416

24,7

X

417

26,8

X

418

28,7

X

419

30,6

X

420

32,4

X

421

34

X

422

35,4

X

423

36,5

X

424

37,5

X

425

38,6

X

426

39,6

X

427

40,7

X

428

41,4

X

429

41,7

X

430

41,4

X

431

40,9

X

432

40,5

X

433

40,2

X

434

40,1

X

435

40,1

X

436

39,8

X

437

38,9

X

438

37,4

X

439

35,8

X

440

34,1

X

441

32,5

X

442

30,9

X

443

29,4

X

444

27,9

X

445

26,5

X

446

25

X

447

23,4

X

448

21,8

X

449

20,3

X

450

19,3

X

451

18,7

X

452

18,3

X

453

17,8

X

454

17,4

X

455

16,8

X

456

16,3

X

457

16,5

X

458

17,6

X

459

19,2

X

460

20,8

X

461

22,2

X

462

23

X

463

23

X

464

22

X

465

20,1

X

466

17,7

X

467

15

X

468

12,1

X

469

9,1

X

470

6,2

X

471

3,6

X

472

1,8

X

473

0,8

X

474

0

X

475

0

X

476

0

X

477

0

X

478

0

X

479

0

X

480

0

X

481

0

X

482

0

X

483

0

X

484

0

X

485

0

X

486

1,4

X

487

4,5

X

488

8,8

X

489

13,4

X

490

17,3

X

491

19,2

X

492

19,7

X

493

19,8

X

494

20,7

X

495

23,7

X

496

27,9

X

497

31,9

X

498

35,4

X

499

36,2

X

500

34,2

X

501

30,2

X

502

27,1

X

503

26,6

X

504

28,6

X

505

32,6

X

506

35,5

X

507

36,6

X

508

34,6

X

509

30

X

510

23,1

X

511

16,7

X

512

10,7

X

513

4,7

X

514

1,2

X

515

0

X

516

0

X

517

0

X

518

0

X

519

3

X

520

8,2

X

521

14,3

X

522

19,3

X

523

23,5

X

524

27,3

X

525

30,8

X

526

33,7

X

527

35,2

X

528

35,2

X

529

32,5

X

530

27,9

X

531

23,2

X

532

18,5

X

533

13,8

X

534

9,1

X

535

4,5

X

536

2,3

X

537

0

X

538

0

X

539

0

X

540

0

X

| 3.2.8. | Ap6-34.   táblázat


  WMTC 3. szakasz, 1. rész, 1. osztály, az L1e-A és L1e-B (vmax ≤ 45 km/h) alkategóriájú járművekre vonatkozik, hideg- vagy melegindítással, 541–600 mp











  idő mp-ben | görgősebesség km/h-ban | fázisjelzők |
| --- | --- | --- | --- |
| megáll | gyors. | seb.-tart. | lass. |
| 541 | 0 | X | | | |
| 542 | 2,8 | | X | | |
| 543 | 8,1 | | X | | |
| 544 | 14,3 | | X | | |
| 545 | 19,2 | | X | | |
| 546 | 23,5 | | X | | |
| 547 | 27,2 | | X | | |
| 548 | 30,5 | | X | | |
| 549 | 33,1 | | X | | |
| 550 | 35,7 | | X | | |
| 551 | 38,3 | | X | | |
| 552 | 41 | | X | | |
| 553 | 43,6 | | | X | |
| 554 | 43,7 | | | X | |
| 555 | 43,8 | | | X | |
| 556 | 43,9 | | | X | |
| 557 | 44 | | | X | |
| 558 | 44,1 | | | X | |
| 559 | 44,2 | | | X | |
| 560 | 44,3 | | | X | |
| 561 | 44,4 | | | X | |
| 562 | 44,5 | | | X | |
| 563 | 44,6 | | | X | |
| 564 | 44,9 | | | X | |
| 565 | 45 | | | X | |
| 566 | 45 | | | X | |
| 567 | 45 | | | X | |
| 568 | 45 | | | X | |
| 569 | 45 | | | X | |
| 570 | 45 | | | X | |
| 571 | 45 | | | X | |
| 572 | 45 | | | X | |
| 573 | 45 | | | | |
| 574 | 45 | | | | |
| 575 | 45 | | | | |
| 576 | 42,3 | | | | X |
| 577 | 39,5 | | | | X |
| 578 | 36,6 | | | | X |
| 579 | 33,7 | | | | X |
| 580 | 30,1 | | | | X |
| 581 | 26 | | | | X |
| 582 | 21,8 | | | | X |
| 583 | 17,7 | | | | X |
| 584 | 13,5 | | | | X |
| 585 | 9,4 | | | | X |
| 586 | 5,6 | | | | X |
| 587 | 2,1 | | | | X |
| 588 | 0 | X | | | |
| 589 | 0 | X | | | |
| 590 | 0 | X | | | |
| 591 | 0 | X | | | |
| 592 | 0 | X | | | |
| 593 | 0 | X | | | |
| 594 | 0 | X | | | |
| 595 | 0 | X | | | |
| 596 | 0 | X | | | |
| 597 | 0 | X | | | |
| 598 | 0 | X | | | |
| 599 | 0 | X | | | |
| 600 | 0 | X | | | |

3.2.8.

Ap6-34.   táblázat

WMTC 3. szakasz, 1. rész, 1. osztály, az L1e-A és L1e-B (vmax ≤ 45 km/h) alkategóriájú járművekre vonatkozik, hideg- vagy melegindítással, 541–600 mp

idő mp-ben

görgősebesség km/h-ban

fázisjelzők

megáll

gyors.

seb.-tart.

lass.

541

0

X

542

2,8

X

543

8,1

X

544

14,3

X

545

19,2

X

546

23,5

X

547

27,2

X

548

30,5

X

549

33,1

X

550

35,7

X

551

38,3

X

552

41

X

553

43,6

X

554

43,7

X

555

43,8

X

556

43,9

X

557

44

X

558

44,1

X

559

44,2

X

560

44,3

X

561

44,4

X

562

44,5

X

563

44,6

X

564

44,9

X

565

45

X

566

45

X

567

45

X

568

45

X

569

45

X

570

45

X

571

45

X

572

45

X

573

45

574

45

575

45

576

42,3

X

577

39,5

X

578

36,6

X

579

33,7

X

580

30,1

X

581

26

X

582

21,8

X

583

17,7

X

584

13,5

X

585

9,4

X

586

5,6

X

587

2,1

X

588

0

X

589

0

X

590

0

X

591

0

X

592

0

X

593

0

X

594

0

X

595

0

X

596

0

X

597

0

X

598

0

X

599

0

X

600

0

X

---

(1)  PM = sebességváltó üresben, tengelykapcsoló zárt állásban. K = tengelykapcsoló kioldva K = clutch disengaged.

7. függelék

A meghajtott tengelyen egy kerékkel vagy ikerkerekekkel felszerelt L kategóriájú járművek közúti vizsgálata a próbapad beállításainak meghatározásához

1.   A vezetőre vonatkozó követelmények

| 1.1. | A járművezetőnek jól illeszkedő (kezeslábas) vagy hasonló öltözetben kell lennie, védősisakot, védőszemüveget, csizmát és kesztyűt kell viselnie. |
| --- | --- |

1.1.

A járművezetőnek jól illeszkedő (kezeslábas) vagy hasonló öltözetben kell lennie, védősisakot, védőszemüveget, csizmát és kesztyűt kell viselnie.

| 1.2. | Az 1.1. pont szerinti öltözetet és felszerelést viselő járművezető súlya 75 kg ± 5 kg, magassága 1,75 m ± 0,05 m. |
| --- | --- |

1.2.

Az 1.1. pont szerinti öltözetet és felszerelést viselő járművezető súlya 75 kg ± 5 kg, magassága 1,75 m ± 0,05 m.

| 1.3. | A járművezetőnek a széria vezetőülésen kell ülnie, lábait a lábtámaszokon tartva, karjait pedig normál nyújtott tartásban. Ebben a helyzetben a járművezető a vizsgálat alatt mindenkor megfelelően képes irányítani a járművet. |
| --- | --- |

1.3.

A járművezetőnek a széria vezetőülésen kell ülnie, lábait a lábtámaszokon tartva, karjait pedig normál nyújtott tartásban. Ebben a helyzetben a járművezető a vizsgálat alatt mindenkor megfelelően képes irányítani a járművet.

2.   A közútra és a környezeti viszonyokra vonatkozó követelmény

| 2.1. | A vizsgálathoz használt útnak sík felületűnek, vízszintesnek, egyenesnek és sima burkolatúnak kell lennie. Az út felületének száraznak és a menetellenállás mérését esetleg gátló akadályoktól vagy szélárnyékoktól mentesnek kell lennie. A lejtés nem lehet 0,5 %-nál nagyobb bármely, egymástól legalább 2 m-re levő pont között. |
| --- | --- |

2.1.

A vizsgálathoz használt útnak sík felületűnek, vízszintesnek, egyenesnek és sima burkolatúnak kell lennie. Az út felületének száraznak és a menetellenállás mérését esetleg gátló akadályoktól vagy szélárnyékoktól mentesnek kell lennie. A lejtés nem lehet 0,5 %-nál nagyobb bármely, egymástól legalább 2 m-re levő pont között.

| 2.2. | Az adatgyűjtési időszakok során a szélnek egyenletesnek kell lennie. A szélsebességet és a szélirányt folyamatosan vagy megfelelő gyakorisággal olyan helyen kell mérni, ahol a szélerő a kigurulás során jellemző lehet. |
| --- | --- |

2.2.

Az adatgyűjtési időszakok során a szélnek egyenletesnek kell lennie. A szélsebességet és a szélirányt folyamatosan vagy megfelelő gyakorisággal olyan helyen kell mérni, ahol a szélerő a kigurulás során jellemző lehet.

| 2.3. | A környezeti feltételeknek az alábbi határértékeken belül kell lenniük:






  — | maximális szélsebesség: 3 m/s |
| --- | --- | --- |

2.3.

A környezeti feltételeknek az alábbi határértékeken belül kell lenniük:

—

maximális szélsebesség: 3 m/s

| — | széllökések maximális szélsebessége: 5 m/s |
| --- | --- |

—

széllökések maximális szélsebessége: 5 m/s

| — | átlagos, párhuzamos szélsebesség: 3 m/s |
| --- | --- |

—

átlagos, párhuzamos szélsebesség: 3 m/s

| — | átlagos, merőleges szélsebesség: 2 m/s |
| --- | --- |

—

átlagos, merőleges szélsebesség: 2 m/s

| — | maximális relatív páratartalom: 95 százalék |
| --- | --- |

—

maximális relatív páratartalom: 95 százalék

| — | levegő hőmérséklete: 278,2 K és 308,2 K között |
| --- | --- |

—

levegő hőmérséklete: 278,2 K és 308,2 K között

| 2.4. | A szabványos környezeti feltételek a következők:






  — | nyomás: P0: 100 kPa |
| --- | --- | --- |

2.4.

A szabványos környezeti feltételek a következők:

—

nyomás: P0: 100 kPa

| — | hőmérséklet: T0: 293,2 K |
| --- | --- |

—

hőmérséklet: T0: 293,2 K

| — | relatív levegősűrűség: d0: 0,9197 |
| --- | --- |

—

relatív levegősűrűség: d0: 0,9197

| — | levegő térfogati tömege: ρ0: 1,189 kg/m3 |
| --- | --- |

—

levegő térfogati tömege: ρ0: 1,189 kg/m3

| 2.5. | A relatív levegősűrűség a motorkerékpár vizsgálatánál, az Ap7-1. képlet szerint számítva nem térhet el 7,5 %-nál nagyobb mértékben a szabványos feltételek szerinti levegősűrűségtől. |
| --- | --- |

2.5.

A relatív levegősűrűség a motorkerékpár vizsgálatánál, az Ap7-1. képlet szerint számítva nem térhet el 7,5 %-nál nagyobb mértékben a szabványos feltételek szerinti levegősűrűségtől.

| 2.6. | A relatív levegősűrűséget, dT-t az alábbi képlettel kell kiszámítani:

  Ap7-1. egyenlet:




  ahol: | d0 a referencia relatív légsűrűség a referenciafeltételek között (1,189 kg/m3) |
| --- | --- | --- |

2.6.

A relatív levegősűrűséget, dT-t az alábbi képlettel kell kiszámítani:

Ap7-1. egyenlet:

Formula

ahol:

d0 a referencia relatív légsűrűség a referenciafeltételek között (1,189 kg/m3)

| | pT a közepes környezeti nyomás vizsgálat alatt, kPa-ban; |
| --- | --- |

pT a közepes környezeti nyomás vizsgálat alatt, kPa-ban;

| | p0 a referencia környezeti nyomás (101,3 kPa); |
| --- | --- |

p0 a referencia környezeti nyomás (101,3 kPa);

| | TT a közepes környezeti hőmérséklet a vizsgálat alatt K-ben; |
| --- | --- |

TT a közepes környezeti hőmérséklet a vizsgálat alatt K-ben;

| | T0 a referencia környezeti hőmérséklet (293,2 K). |
| --- | --- |

T0 a referencia környezeti hőmérséklet (293,2 K).

3.   A vizsgálati jármű állapota

3.1.   A vizsgálati járműnek meg kell felelnie a 8. függelék 1. pontjában előírt feltételeknek.

3.2.   A mérőberendezés vizsgálati járműre szerelésekor ügyelni kell arra, hogy annak a jármű kerekeinek terhelésére gyakorolt hatása a lehető legkisebb legyen. A sebességérzékelő járműre szerelésekor ügyelni kell arra, hogy az ne okozzon további aerodinamikai veszteségeket.

3.3.   Ellenőrzések

A vizsgálati jármű következő ellenőrzését a gyártó vizsgált használatra vonatkozó előírásainak megfelelően kell végezni: kerekek, kerékabroncsok, gumiabroncsok (gyári jelzés, típus, nyomás), elsőtengely-geometria, fékbeállítás (a káros ellenállás kiiktatása), az első és hátsó tengelyek kenése, a felfüggesztés és a jármű hasmagasságának állítása, stb. Annak ellenőrzése, hogy a kigurulás során nincs elektromos fékezés.

4.   Meghatározott kigurulási sebességek

| 4.1. | A kigurulási időt az Ap7-1. táblázatban megadott v1 és v2 között kell mérni, a II. melléklet 4.3. pontjában meghatározott járműosztálytól függően. |
| --- | --- |

4.1.

A kigurulási időt az Ap7-1. táblázatban megadott v1 és v2 között kell mérni, a II. melléklet 4.3. pontjában meghatározott járműosztálytól függően.

| 4.2. | Ap7-1. táblázat


  A kigurulás ideje mérésének kezdő és befejező sebessége









  Legnagyobb tervezési sebesség (km/h) | Megadott elérendő járműsebesség
  vj (km/h) | v1(km/h) | v2(km/h) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ≤ 25 km/h |
| | 20 | 25 | 15 |
| | 15 | 20 | 10 |
| | 10 | 15 | 5 |
| ≤ 45 km/h |
| | 40 | 45 | 35 |
| | 30 | 35 | 25 |
| | 20 | 25 | 15 |
| 45 < legnagyobb tervezési sebesség ≤ 130 km/h, valamint > 130 km/h |
| | 120 | 130*/ | 110 |
| | 100 | 110*/ | 90 |
| | 80 | 90*/ | 70 |
| | 60 | 70 | 50 |
| | 40 | 45 | 35 |
| | 20 | 25 | 15 |

4.2.

Ap7-1. táblázat

A kigurulás ideje mérésének kezdő és befejező sebessége

Legnagyobb tervezési sebesség (km/h)

Megadott elérendő járműsebesség

vj (km/h)

v1(km/h)

v2(km/h)

≤ 25 km/h

20

25

15

15

20

10

10

15

5

≤ 45 km/h

40

45

35

30

35

25

20

25

15

45 < legnagyobb tervezési sebesség ≤ 130 km/h, valamint > 130 km/h

120

130*/

110

100

110*/

90

80

90*/

70

60

70

50

40

45

35

20

25

15

| 4.3. | Amennyiben a menetellenállás ellenőrzése az 5.2.2.3.2. pont szerint történik, a vizsgálat elvégezhető vj ± 5 km/h sebességnél, feltéve, hogy biztosított a II. melléklet 4.5.7. pontjában a kigurulás idejére előírt pontosság. |
| --- | --- |

4.3.

Amennyiben a menetellenállás ellenőrzése az 5.2.2.3.2. pont szerint történik, a vizsgálat elvégezhető vj ± 5 km/h sebességnél, feltéve, hogy biztosított a II. melléklet 4.5.7. pontjában a kigurulás idejére előírt pontosság.

5.   A kigurulási idő mérése

| 5.1. | A melegítési időszakot követően a járművet fel kell gyorsítani a kigurulás kezdő sebességére, és ezen a ponton kell elkezdeni a kigurulási idő mérését. |
| --- | --- |

5.1.

A melegítési időszakot követően a járművet fel kell gyorsítani a kigurulás kezdő sebességére, és ezen a ponton kell elkezdeni a kigurulási idő mérését.

| 5.2. | Mivel a kigurulás veszélyes lehet, és a jármű kialakítása megnehezítheti, a kigurulásra kizárólag kioldott tengelykapcsolóval kerülhet sor. Azokat a járműveket, amelyeken nincs eszköz az átvitt motorteljesítmény kigurulás előtti kikapcsolására, a kigurulás kezdő sebességének eléréséig vontatni is lehet. A kigurulás járműfékpadon történő reprodukálásakor a hajtásláncnak és a tengelykapcsolónak a közúti vizsgálattal egyező állapotban kell lennie. |
| --- | --- |

5.2.

Mivel a kigurulás veszélyes lehet, és a jármű kialakítása megnehezítheti, a kigurulásra kizárólag kioldott tengelykapcsolóval kerülhet sor. Azokat a járműveket, amelyeken nincs eszköz az átvitt motorteljesítmény kigurulás előtti kikapcsolására, a kigurulás kezdő sebességének eléréséig vontatni is lehet. A kigurulás járműfékpadon történő reprodukálásakor a hajtásláncnak és a tengelykapcsolónak a közúti vizsgálattal egyező állapotban kell lennie.

| 5.3. | A jármű kormányzását csak a lehető legkisebb mértékben szabad változtatni, és a fékek a kigurulási idő mérése alatt nem használhatók. |
| --- | --- |

5.3.

A jármű kormányzását csak a lehető legkisebb mértékben szabad változtatni, és a fékek a kigurulási idő mérése alatt nem használhatók.

| 5.4. | A megadott vj sebességnek megfelelő Δtai kigurulási idő az a mért idő, amely alatt a jármű vj + Δv-ről vj – Δv-re lassít. |
| --- | --- |

5.4.

A megadott vj sebességnek megfelelő Δtai kigurulási idő az a mért idő, amely alatt a jármű vj + Δv-ről vj – Δv-re lassít.

| 5.5. | Az 5.1–5.4. pontban leírt eljárást az ellenkező irányban is meg kell ismételni a második Δtbi kigurulási idő méréséhez. |
| --- | --- |

5.5.

Az 5.1–5.4. pontban leírt eljárást az ellenkező irányban is meg kell ismételni a második Δtbi kigurulási idő méréséhez.

| 5.6. | A két Δtai és Δtbi kigurulási idő Δti átlagát a következő egyenlettel kell kiszámítani:

  Ap7-2. egyenlet: |
| --- | --- |

5.6.

A két Δtai és Δtbi kigurulási idő Δti átlagát a következő egyenlettel kell kiszámítani:

Ap7-2. egyenlet:

Formula

| 5.7. | Legalább négyszer kell vizsgálatot elvégezni, és a következő egyenlettel kell kiszámítani a kigurulás átlagos ΔTj idejét:

  Ap7-3. egyenlet: |
| --- | --- |

5.7.

Legalább négyszer kell vizsgálatot elvégezni, és a következő egyenlettel kell kiszámítani a kigurulás átlagos ΔTj idejét:

Ap7-3. egyenlet:

Formula

| 5.8. | A vizsgálatokat addig kell végezni, amíg a P statisztikai pontosság legfeljebb 3 százalék lesz (P ≤ 3 százalék).
  A (százalékos) P statisztikai pontosságot a következő egyenlettel kell kiszámítani: | Ap7-4. egyenlet:




  ahol: | t az Ap7-2. táblázatban meghatározott együttható; |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.

A vizsgálatokat addig kell végezni, amíg a P statisztikai pontosság legfeljebb 3 százalék lesz (P ≤ 3 százalék).

A (százalékos) P statisztikai pontosságot a következő egyenlettel kell kiszámítani:

Ap7-4. egyenlet:

Formula

ahol:

t az Ap7-2. táblázatban meghatározott együttható;

| | s az alábbi képlettel meghatározott szórás: |
| --- | --- |

s az alábbi képlettel meghatározott szórás:

| | Ap7-5. egyenlet:




  ahol:
  n a vizsgálatok száma.

  Ap7-2. táblázat


  A statisztikai pontosság együtthatói








  n | t | |
| --- | --- | --- | --- |
| 4 | 3,2 | 1,60 |
| 5 | 2,8 | 1,25 |
| 6 | 2,6 | 1,06 |
| 7 | 2,5 | 0,94 |
| 8 | 2,4 | 0,85 |
| 9 | 2,3 | 0,77 |
| 10 | 2,3 | 0,73 |
| 11 | 2,2 | 0,66 |
| 12 | 2,2 | 0,64 |
| 13 | 2,2 | 0,61 |
| 14 | 2,2 | 0,59 |
| 15 | 2,2 | 0,57 |

Ap7-5. egyenlet:

Formula

ahol:

n a vizsgálatok száma.

Ap7-2. táblázat

A statisztikai pontosság együtthatói

n

t

Formula

4

3,2

1,60

5

2,8

1,25

6

2,6

1,06

7

2,5

0,94

8

2,4

0,85

9

2,3

0,77

10

2,3

0,73

11

2,2

0,66

12

2,2

0,64

13

2,2

0,61

14

2,2

0,59

15

2,2

0,57

| 5.9. | A vizsgálat megismétlésekor ügyelni kell arra, hogy a kigurulás megkezdése azonos felmelegítési eljárás után és azonos kezdő sebességről történjen. |
| --- | --- |

5.9.

A vizsgálat megismétlésekor ügyelni kell arra, hogy a kigurulás megkezdése azonos felmelegítési eljárás után és azonos kezdő sebességről történjen.

| 5.10. | A több megadott sebességen történő kigurulás mérhető folytonos kigurulás során is. Ebben az esetben a kigurulást azonos felmelegítési eljárás után és azonos kezdő sebességről kell megismételni. |
| --- | --- |

5.10.

A több megadott sebességen történő kigurulás mérhető folytonos kigurulás során is. Ebben az esetben a kigurulást azonos felmelegítési eljárás után és azonos kezdő sebességről kell megismételni.

| 5.11. | A kigurulási időt fel kell jegyezni. A jegyzőkönyv mintája a közigazgatási követelményekről szóló rendeletben szerepel. |
| --- | --- |

5.11.

A kigurulási időt fel kell jegyezni. A jegyzőkönyv mintája a közigazgatási követelményekről szóló rendeletben szerepel.

6.   Adatfeldolgozás

6.1.   A menet-ellenállási erő számítása

| 6.1.1. | A newtonban kifejezett Fj menet-ellenállási erő vj előírt sebességnél a következőképpen számítható ki:

  Ap7-6. egyenlet:




  ahol:
  mref= referenciatömeg (kg);
  Δv= a járműsebesség eltérése (km/h);
  Δt= a kigurulási idő számított eltérése (s); |
| --- | --- |

6.1.1.

A newtonban kifejezett Fj menet-ellenállási erő vj előírt sebességnél a következőképpen számítható ki:

Ap7-6. egyenlet:

Formula

ahol:

mref= referenciatömeg (kg);

Δv= a járműsebesség eltérése (km/h);

Δt= a kigurulási idő számított eltérése (s);

| 6.1.2. | Az Fj menet-ellenállási erőt az alábbi 6.2. pontnak megfelelően kell helyesbíteni. |
| --- | --- |

6.1.2.

Az Fj menet-ellenállási erőt az alábbi 6.2. pontnak megfelelően kell helyesbíteni.

6.2.   A menet-ellenállási görbe illesztése

Az F menet-ellenállási erő kiszámítása a következőképpen történik:

| 6.2.1. | Ezt az egyenletet lineáris regresszióval kell a 4., illetve 6.1. pontban leírt módon kapott Fj és vj adatsorhoz illeszteni az f0 és f2 együtthatók meghatározásához,

  Ap7-7. egyenlet: |
| --- | --- |

6.2.1.

Ezt az egyenletet lineáris regresszióval kell a 4., illetve 6.1. pontban leírt módon kapott Fj és vj adatsorhoz illeszteni az f0 és f2 együtthatók meghatározásához,

Ap7-7. egyenlet:

Formula

| 6.2.2. | A meghatározott f0 és f2 együtthatót az alábbi egyenletekkel kell a szabványos légköri viszonyokhoz igazítani | Ap7-8. egyenlet: |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

A meghatározott f0 és f2 együtthatót az alábbi egyenletekkel kell a szabványos légköri viszonyokhoz igazítani

Ap7-8. egyenlet:

Formula

| | Ap7-9. egyenlet:




  ahol:
  K0 az adott jármű- és gumiabroncs-vizsgálatok empirikus adatai alapján határozható meg, vagy a következő feltételezéssel lehet élni, ha az információ nem áll rendelkezésre: . |
| --- | --- |

Ap7-9. egyenlet:

Formula

ahol:

K0 az adott jármű- és gumiabroncs-vizsgálatok empirikus adatai alapján határozható meg, vagy a következő feltételezéssel lehet élni, ha az információ nem áll rendelkezésre: Formula.

6.3.   Az F* elérni kívánt menet-ellenállási erő beállítása a járműfékpadhoz

A járműfékpadon az F*(v0) elérni kívánt menet-ellenállási erőt a referenciasebességnél (v0,) newtonban kifejezve a következőképpen kell meghatározni

Ap7-10. egyenlet:

Formula

8. függelék

A meghajtott tengelyeken legalább két kerékkel felszerelt L kategóriájú járművek közúti vizsgálata a próbapad beállításainak meghatározásához

1.   A jármű előkészítése

1.1.   Bejáratás

A vizsgálati járműnek normál menetkész állapotban, és legalább 300 km-es bejáratás után beállítottnak kell lennie. A gumiabroncsokat a járművel együtt kell bejáratni vagy futófelületük mélységének az eredeti futófelület 90-50 százaléka között kell lennie.

1.2.   Ellenőrzések

A vizsgálati jármű következő ellenőrzését a gyártó vizsgált használatra vonatkozó előírásainak megfelelően kell végezni: kerekek, kerékabroncsok, gumiabroncsok (gyári jelzés, típus, nyomás), elsőtengely-geometria, fékbeállítás (a káros ellenállás kiiktatása), az első és hátsó tengelyek kenése, a felfüggesztés és a jármű hasmagasságának állítása, stb. Annak ellenőrzése, hogy a kigurulás során nincs elektromos fékezés.

1.3.   A vizsgálat előkészítése

| 1.3.1. | A vizsgálati járművet vizsgálati tömegére kell megterhelni – beleértve a vezetőt és felszerelését –, a terhelési területeken egyenlő tehereloszlással. |
| --- | --- |

1.3.1.

A vizsgálati járművet vizsgálati tömegére kell megterhelni – beleértve a vezetőt és felszerelését –, a terhelési területeken egyenlő tehereloszlással.

| 1.3.2. | A jármű ablakait be kell zárni. A légkondicionáló berendezés, fényszórók stb. takaróit be kell zárni. |
| --- | --- |

1.3.2.

A jármű ablakait be kell zárni. A légkondicionáló berendezés, fényszórók stb. takaróit be kell zárni.

| 1.3.3. | A vizsgálatokat tiszta, valamint megfelelően karbantartott és használt járművön kell elvégezni. |
| --- | --- |

1.3.3.

A vizsgálatokat tiszta, valamint megfelelően karbantartott és használt járművön kell elvégezni.

| 1.3.4. | Közvetlenül a mérések megkezdése előtt a járművet megfelelő módon normál üzemi hőmérsékletére kell felmelegíteni. |
| --- | --- |

1.3.4.

Közvetlenül a mérések megkezdése előtt a járművet megfelelő módon normál üzemi hőmérsékletére kell felmelegíteni.

| 1.3.5. | A mérőberendezés vizsgálati járműre szerelésekor ügyelni kell arra, hogy annak a jármű kerekeinek terhelésére gyakorolt hatása a lehető legkisebb legyen. A sebességérzékelő vizsgálati járműre szerelésekor ügyelni kell arra, hogy az ne okozzon további aerodinamikai veszteségeket. |
| --- | --- |

1.3.5.

A mérőberendezés vizsgálati járműre szerelésekor ügyelni kell arra, hogy annak a jármű kerekeinek terhelésére gyakorolt hatása a lehető legkisebb legyen. A sebességérzékelő vizsgálati járműre szerelésekor ügyelni kell arra, hogy az ne okozzon további aerodinamikai veszteségeket.

2.   Megadott v járműsebesség

A megadott sebesség a menet-ellenállási görbéből a referenciasebességen a menetellenállás meghatározásához szükséges. A menetellenállásnak a v0 referenciasebesség közelében a járműsebesség függvényében történő meghatározásához a menetellenállásokat meg kell mérni a meghatározott v sebességnél. Legalább a megadott sebességet jelző négy-öt pontot (köztük a referenciasebességet is) be kell mérni. A 3. függelék 2.2. pontjában említett terhelésjelző kalibrálását az Ap8-1. táblázatban megadott vonatkozó referencia-járműsebességen (vj) kell elvégezni.

Ap8-1. táblázat

A kigurulásos vizsgálat elvégzéséhez megadott járműsebességek, valamint a jármű legnagyobb tervezési sebességétől (vmax) függő meghatározott referencia-járműsebességek

| Kategória
  vmax | Járműsebesség (km/h) |
| --- | --- |
| > 130 | 120 (2) | 100 | 80 (1) | 60 | 40 | 20 |
| 130–100 | 90 | 80 (1) | 60 | 40 | 20 | — |
| 100–70 | 60 | 50 (1) | 40 | 30 | 20 | — |
| 70-45 | 50 (2) | 40 (1) | 30 | 20 | — | — |
| 45-25 | | 40 | 30 (1) | 20 | | |
| ≤ 25 km/h | | | | 20 | 15 (1) | 10 |

Kategória

vmax

Járműsebesség (km/h)

> 130

120 (2)

100

80 (1)

60

40

20

130–100

90

80 (1)

60

40

20

—

100–70

60

50 (1)

40

30

20

—

70-45

50 (2)

40 (1)

30

20

—

—

45-25

40

30 (1)

20

≤ 25 km/h

20

15 (1)

10

3.   Energiaváltozás a kigurulás alatt

3.1.   A teljes közúti menetellenállás meghatározása

3.1.1.   Mérőberendezés és pontosság

A mérési hibahatárnak kisebbnek kell lennie, mint 0,1 s az idő és mint ± 0,5 km/h a sebesség tekintetében. A járművet és a járműfékpadot a közúti feltételekhez való közelítés érdekében stabil üzemi hőmérsékletre kell melegíteni.

3.1.2.   Vizsgálati eljárás

3.1.2.1.   A járművet olyan sebességre kell felgyorsítani, amely 5 km/h-val nagyobb, mint az a sebesség, amelyen a vizsgálati mérés kezdődik.

3.1.2.2.   A sebességváltót üres állásba kell helyezni, vagy az áramellátást ki kell kapcsolni.

3.1.2.3.   Meg kell mérni azt az időt (t1), ami ahhoz szükséges, hogy a jármű

Formula sebességről Formula sebességre lassuljon,

ahol:

| | Δv < 5 km/h a legfeljebb 50 km/h névleges sebesség esetében; |
| --- | --- |

Δv < 5 km/h a legfeljebb 50 km/h névleges sebesség esetében;

| | Δv < 10 km/h az 50 km/h-nál nagyobb névleges sebesség esetében. |
| --- | --- |

Δv < 10 km/h az 50 km/h-nál nagyobb névleges sebesség esetében.

3.1.2.4.   Ugyanezt a vizsgálatot az ellenkező irányban is el kell végezni a t2 érték meghatározása érdekében.

3.1.2.5.   Ki kell számítani a t1 és t2 idők ti átlagát.

3.1.2.6.   Ezeket a vizsgálatokat többször meg kell ismételni, amíg az átlag (p) statisztikai pontossága:

Ap8-1. egyenlet:

Formula

A statisztikai pontosság (p) a következő képlet alapján határozható meg:

Ap8-2. egyenlet:

Formula kevesebb mint 4 % (p ≤ 4 százalék)

ahol:

| | t az Ap8-2. táblázatban meghatározott együttható; |
| --- | --- |

t az Ap8-2. táblázatban meghatározott együttható;

| | s a szórás. |
| --- | --- |

s a szórás.

Ap8-3. egyenlet:

Formula

n a vizsgálatok száma

Ap8-2. táblázat

A t és t/√n tényező az elvégzett kigurulásos vizsgálatok számától függően

| n | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| t | 3,2 | 2,8 | 2,6 | 2,5 | 2,4 | 2,3 | 2,3 |
| t/√n | 1,6 | 1,25 | 1,06 | 0,94 | 0,85 | 0,77 | 0,73 |

n

4

5

6

7

8

9

10

t

3,2

2,8

2,6

2,5

2,4

2,3

2,3

t/√n

1,6

1,25

1,06

0,94

0,85

0,77

0,73

3.1.2.7.   A menet-ellenállási erő számítása

A menetellenállás F erejét V meghatározott járműsebességeknél a következők szerint kell kiszámítani:

Ap8-4. egyenlet:

Formula

ahol:

m
  ref
  = referenciatömeg (kg);

Δv= a járműsebesség eltérése (km/h);

Δt= a kigurulási idő számított eltérése (s);

3.1.2.8.   Az útpályán meghatározott menetellenállást a környezeti referenciaviszonyokra kell korrigálni a következők szerint:

Ap8-5. egyenlet:

Formula

Ap8-6. egyenlet:

Formula

ahol:

| | RR a gördülési ellenállás v sebességnél (N); |
| --- | --- |

RR a gördülési ellenállás v sebességnél (N);

| | RAERO a légellenállás v sebességnél (N); |
| --- | --- |

RAERO a légellenállás v sebességnél (N);

| | RT az (N); |
| --- | --- |

RT az Formula (N);

| | KR a gördülési ellenállás hőmérsékleti korrekciós tényezője, értéknek véve; |
| --- | --- |

KR a gördülési ellenállás hőmérsékleti korrekciós tényezője, Formula értéknek véve;

| | t az országúti vizsgálat környezeti hőmérséklete K-ben; |
| --- | --- |

t az országúti vizsgálat környezeti hőmérséklete K-ben;

| | t0 a környezeti referencia-hőmérséklet (293,2 K); |
| --- | --- |

t0 a környezeti referencia-hőmérséklet (293,2 K);

| | dt a levegő sűrűsége a vizsgálati körülmények között (kg/m3); |
| --- | --- |

dt a levegő sűrűsége a vizsgálati körülmények között (kg/m3);

| | d0 a levegő sűrűsége a referenciakörülmények között (293,2 K, 101,3 kPa) = 1,189 kg/m3. |
| --- | --- |

d0 a levegő sűrűsége a referenciakörülmények között (293,2 K, 101,3 kPa) = 1,189 kg/m3.

Az RR/RT és RAERO/RT hányadosokat a jármű gyártója határozza meg a vállalatnál szokásosan rendelkezésre álló adatok alapján, a műszaki szolgálat számára hitelt érdemlő módon. Ha ezek az értékek nem állnak rendelkezésre vagy azokat a gyártó és a műszaki szolgálat nem fogadja el, a következő képlettel kiszámított gördülési/összes ellenállás értékét lehet használni:

Ap8-7. egyenlet:

Formula

ahol:

m
  HP a vizsgálati tömeg és az egyes sebességekre vonatkozó „a” és „b” együtthatókat a következő táblázat szemlélteti:

Ap8-3. táblázat

A gördülési ellenállási hányados kiszámításához szükséges „a” és „b” együttható

| v (km/h) | a | b |
| --- | --- | --- |
| 20 | 7,24 · 10–5 | 0,82 |
| 40 | 1,59 · 10–4 | 0,54 |
| 60 | 1,96 · 10–4 | 0,33 |
| 80 | 1,85 · 10–4 | 0,23 |
| 100 | 1,63 · 10–4 | 0,18 |
| 120 | 1,57 · 10–4 | 0,14 |

v (km/h)

a

b

20

7,24 · 10–5

0,82

40

1,59 · 10–4

0,54

60

1,96 · 10–4

0,33

80

1,85 · 10–4

0,23

100

1,63 · 10–4

0,18

120

1,57 · 10–4

0,14

3.2.   A járműfékpad beállítása

Az eljárás célja, hogy a járműfékpad adott sebességnél az összes közúti menetellenállást szimulálja.

3.2.1.   Mérőberendezés és pontosság

A mérőberendezésnek meg kell egyeznie az országúti vizsgálathoz használt mérőberendezéssel és meg kell felelnie a II. melléklet 4.5.7. pontjának és e függelék 1.3.5. pontjának.

3.2.2.   Vizsgálati eljárás

| 3.2.2.1. | A járművet a járműfékpadra kell állítani. |
| --- | --- |

3.2.2.1.

A járművet a járműfékpadra kell állítani.

| 3.2.2.2. | Be kell állítani a meghajtó kerekek abroncsnyomását (hidegen) a járműfékpadnak megfelelően. |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Be kell állítani a meghajtó kerekek abroncsnyomását (hidegen) a járműfékpadnak megfelelően.

| 3.2.2.3. | Be kell állítani a próbapad egyenértékű tehetetlenségi tömegét az Ap8-4. táblázatnak megfelelően.






  3.2.2.3.1. | Ap8-4. táblázat


  A meghajtott tengelyeken legalább két kerékkel felszerelt L kategóriájú járművek tömegtehetetlenségi egyenértékének meghatározása







  Referenciatömeg (mref)
  (kg) | Tehetetlenségi tömegegyenérték (mi)
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| mref ≤ 105 | 100 |
| 105 < mref ≤ 115 | 110 |
| 115 < mref ≤ 125 | 120 |
| 125 < mref ≤ 135 | 130 |
| 135 < mref ≤ 150 | 140 |
| 150 < mref ≤ 165 | 150 |
| 165 < mref ≤ 185 | 170 |
| 185 < mref ≤ 205 | 190 |
| 205 < mref ≤ 225 | 210 |
| 225 < mref ≤ 245 | 230 |
| 245 < mref ≤ 270 | 260 |
| 270 < mref ≤ 300 | 280 |
| 300 < mref ≤ 330 | 310 |
| 330 < mref ≤ 360 | 340 |
| 360 < mref ≤ 395 | 380 |
| 395 < mref ≤ 435 | 410 |
| 435 < mref ≤ 480 | 450 |
| 480 < mref ≤ 540 | 510 |
| 540 < mref ≤ 600 | 570 |
| 600 < mref ≤ 650 | 620 |
| 650 < mref ≤ 710 | 680 |
| 710 < mref ≤ 770 | 740 |
| 770 < mref ≤ 820 | 800 |
| 820 < mref ≤ 880 | 850 |
| 880 < mref ≤ 940 | 910 |
| 940 < mref ≤ 990 | 960 |
| 990 < mref ≤ 1 050 | 1 020 |
| 1 050 < mref ≤ 1 110 | 1 080 |
| 1 110 < mref ≤ 1 160 | 1 130 |
| 1 160 < mref ≤ 1 220 | 1 190 |
| 1 220 < mref ≤ 1 280 | 1 250 |
| 1 280 < mref ≤ 1 330 | 1 300 |
| 1 330 < mref ≤ 1 390 | 1 360 |
| 1 390 < mref ≤ 1 450 | 1 420 |
| 1 450 < mref ≤ 1 500 | 1 470 |
| 1 500 < mref ≤ 1 560 | 1 530 |
| 1 560 < mref ≤ 1 620 | 1 590 |
| 1 620 < mref ≤ 1 670 | 1 640 |
| 1 670 < mref ≤ 1 730 | 1 700 |
| 1 730 < mref ≤ 1 790 | 1 760 |
| 1 790 < mref ≤ 1 870 | 1 810 |
| 1 870 < mref ≤ 1 980 | 1 930 |
| 1 980 < mref ≤ 2 100 | 2 040 |
| 2 100 < mref ≤ 2 210 | 2 150 |
| 2 210 < mref ≤ 2 320 | 2 270 |
| 2 320 < mref ≤ 2 440 | 2 380 |
| 2 440 < RM | 2 490 |

3.2.2.3.

Be kell állítani a próbapad egyenértékű tehetetlenségi tömegét az Ap8-4. táblázatnak megfelelően.

3.2.2.3.1.

Ap8-4. táblázat

A meghajtott tengelyeken legalább két kerékkel felszerelt L kategóriájú járművek tömegtehetetlenségi egyenértékének meghatározása

Referenciatömeg (mref)

(kg)

Tehetetlenségi tömegegyenérték (mi)

(kg)

mref ≤ 105

100

105 < mref ≤ 115

110

115 < mref ≤ 125

120

125 < mref ≤ 135

130

135 < mref ≤ 150

140

150 < mref ≤ 165

150

165 < mref ≤ 185

170

185 < mref ≤ 205

190

205 < mref ≤ 225

210

225 < mref ≤ 245

230

245 < mref ≤ 270

260

270 < mref ≤ 300

280

300 < mref ≤ 330

310

330 < mref ≤ 360

340

360 < mref ≤ 395

380

395 < mref ≤ 435

410

435 < mref ≤ 480

450

480 < mref ≤ 540

510

540 < mref ≤ 600

570

600 < mref ≤ 650

620

650 < mref ≤ 710

680

710 < mref ≤ 770

740

770 < mref ≤ 820

800

820 < mref ≤ 880

850

880 < mref ≤ 940

910

940 < mref ≤ 990

960

990 < mref ≤ 1 050

1 020

1 050 < mref ≤ 1 110

1 080

1 110 < mref ≤ 1 160

1 130

1 160 < mref ≤ 1 220

1 190

1 220 < mref ≤ 1 280

1 250

1 280 < mref ≤ 1 330

1 300

1 330 < mref ≤ 1 390

1 360

1 390 < mref ≤ 1 450

1 420

1 450 < mref ≤ 1 500

1 470

1 500 < mref ≤ 1 560

1 530

1 560 < mref ≤ 1 620

1 590

1 620 < mref ≤ 1 670

1 640

1 670 < mref ≤ 1 730

1 700

1 730 < mref ≤ 1 790

1 760

1 790 < mref ≤ 1 870

1 810

1 870 < mref ≤ 1 980

1 930

1 980 < mref ≤ 2 100

2 040

2 100 < mref ≤ 2 210

2 150

2 210 < mref ≤ 2 320

2 270

2 320 < mref ≤ 2 440

2 380

2 440 < RM

2 490

| 3.2.2.4. | A járművet és a járműfékpadot a stabilizált üzemi hőmérsékletre kell beállítani az országúti feltételek megközelítése érdekében. |
| --- | --- |

3.2.2.4.

A járművet és a járműfékpadot a stabilizált üzemi hőmérsékletre kell beállítani az országúti feltételek megközelítése érdekében.

| 3.2.2.5. | El kell végezni 3.1.2. pontban előírt műveleteket (a 3.1.2.4. és 3.1.2.5. pont kivételével). |
| --- | --- |

3.2.2.5.

El kell végezni 3.1.2. pontban előírt műveleteket (a 3.1.2.4. és 3.1.2.5. pont kivételével).

| 3.2.2.6. | A féket úgy kell beállítani, hogy reprodukálja a korrigált menetellenállást (3.1.2.8. pont), és figyelembe kell venni a referenciatömeget. Ez elvégezhető úgy, hogy kiszámítják a v1 sebességről v2 sebességre való lassuláshoz szükséges korrigált kigurulási idő átlagát, és előállítják ugyanezt az időt a próbapadon a következő képlet használatával:

  Ap8-8. egyenlet: |
| --- | --- |

3.2.2.6.

A féket úgy kell beállítani, hogy reprodukálja a korrigált menetellenállást (3.1.2.8. pont), és figyelembe kell venni a referenciatömeget. Ez elvégezhető úgy, hogy kiszámítják a v1 sebességről v2 sebességre való lassuláshoz szükséges korrigált kigurulási idő átlagát, és előállítják ugyanezt az időt a próbapadon a következő képlet használatával:

Ap8-8. egyenlet:

Formula

| 3.2.2.7. | A pad által elnyelt Pa teljesítményt azért kell meghatározni, hogy ugyanezt a menet-ellenállási teljesítményt más alkalommal vagy különböző, azonos típusú járműfékpadokon is elő lehessen állítani ugyanazzal a járművel. |
| --- | --- |

3.2.2.7.

A pad által elnyelt Pa teljesítményt azért kell meghatározni, hogy ugyanezt a menet-ellenállási teljesítményt más alkalommal vagy különböző, azonos típusú járműfékpadokon is elő lehessen állítani ugyanazzal a járművel.

---

(1)  Vonatkozó referencia-járműsebesség (vj)

(2)  ha a járművel el lehet érni a járműsebességet

9. függelék

Magyarázó megjegyzés az I. típusú vizsgálat sebességváltási eljárásához

0   Bevezetés

Ez a magyarázó megjegyzés kifejti a rendeletben, annak mellékleteiben vagy függelékeiben a sebességváltással kapcsolatban kifejtett kérdéseket és az azokhoz kapcsolódó problémákat.

1.   Megközelítés

| 1.1. | A sebességváltási eljárás kialakításai a használat közbeni adatok sebességváltási pontjain alapul. A járművekre vonatkozó műszaki előírások és a sebességváltási sebességek közötti általánosított korreláció kialakítására a motor fordulatszámát használható sávba kell normalizálni a névleges és az alapjárati fordulatszám között. |
| --- | --- |

1.1.

A sebességváltási eljárás kialakításai a használat közbeni adatok sebességváltási pontjain alapul. A járművekre vonatkozó műszaki előírások és a sebességváltási sebességek közötti általánosított korreláció kialakítására a motor fordulatszámát használható sávba kell normalizálni a névleges és az alapjárati fordulatszám között.

| 1.2. | A második lépésben sor került a magasabb és alacsonyabb sebességfokozatba váltásra vonatkozó végsebességek meghatározására (a járműsebesség, illetve a motor normalizált fordulatszáma), amelyeket külön táblázatban jegyeztek fel. Az egyes sebességfokozatok és a jármű tekintetében e sebességek átlagának kiszámítására a járművekre vonatkozó műszaki előírásoknak megfeleltetve került sor. |
| --- | --- |

1.2.

A második lépésben sor került a magasabb és alacsonyabb sebességfokozatba váltásra vonatkozó végsebességek meghatározására (a járműsebesség, illetve a motor normalizált fordulatszáma), amelyeket külön táblázatban jegyeztek fel. Az egyes sebességfokozatok és a jármű tekintetében e sebességek átlagának kiszámítására a járművekre vonatkozó műszaki előírásoknak megfeleltetve került sor.

| 1.3. | Az elemzések és számítások eredményei a következőképpen foglalhatók össze:






  a) | a sebességváltási magatartás a motor fordulatszámához és nem a jármű sebességéhez kapcsolódik; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Az elemzések és számítások eredményei a következőképpen foglalhatók össze:

a)

a sebességváltási magatartás a motor fordulatszámához és nem a jármű sebességéhez kapcsolódik;

| b) | a sebességváltási sebességek és a műszaki adatok közötti legjobb megfelelést normalizált motorfordulatszámra és fajlagos teljesítménymutatóra találták (legnagyobb folyamatos névleges teljesítmény/[menetkész tömeg + 75 kg]); |
| --- | --- |

b)

a sebességváltási sebességek és a műszaki adatok közötti legjobb megfelelést normalizált motorfordulatszámra és fajlagos teljesítménymutatóra találták (legnagyobb folyamatos névleges teljesítmény/[menetkész tömeg + 75 kg]);

| c) | a többi változat nem magyarázható más műszaki adatokkal vagy eltérő meghajtási áttételi viszonyszámokkal. Ezek legvalószínűbb, hogy a forgalmi viszonyokból és a vezető egyedi magatartásából adódnak; |
| --- | --- |

c)

a többi változat nem magyarázható más műszaki adatokkal vagy eltérő meghajtási áttételi viszonyszámokkal. Ezek legvalószínűbb, hogy a forgalmi viszonyokból és a vezető egyedi magatartásából adódnak;

| d) | a sebességváltási sebességek és a fajlagos teljesítménymutató között exponenciális kapcsolat figyelhető meg; |
| --- | --- |

d)

a sebességváltási sebességek és a fajlagos teljesítménymutató között exponenciális kapcsolat figyelhető meg;

| e) | az 1. sebességfokozat matematikai sebességváltási függvénye az összes többi sebességfokozatnál lényegesen alacsonyabb; |
| --- | --- |

e)

az 1. sebességfokozat matematikai sebességváltási függvénye az összes többi sebességfokozatnál lényegesen alacsonyabb;

| f) | az összes többi sebességfokozat esetében a sebességváltási sebesség egy közös matematikai függvénnyel közelíthető; |
| --- | --- |

f)

az összes többi sebességfokozat esetében a sebességváltási sebesség egy közös matematikai függvénnyel közelíthető;

| g) | nem találtak eltérést az öt- és a hatsebességes sebességváltók között; |
| --- | --- |

g)

nem találtak eltérést az öt- és a hatsebességes sebességváltók között;

| h) | a sebességváltási magatartás Japánban jelentősen eltér az Európai Unióban (EU) és az Egyesült Államokban (USA) tapasztalttól. |
| --- | --- |

h)

a sebességváltási magatartás Japánban jelentősen eltér az Európai Unióban (EU) és az Egyesült Államokban (USA) tapasztalttól.

| 1.4. | A három régió között kiegyensúlyozott kompromisszum megtalálása érdekében új közelítési függvényt számítottak az EU/USA görbe (2/3-os súllyal) és Japán görbéje (1/3-os súllyal) súlyozott átlagaként a magasabb sebességfokozatba kapcsolás normalizált sebessége és a fajlagos teljesítménymutató között, amelynek eredménye a magasabb sebességfokozatba kapcsolás normalizált motorfordulatszámának következő egyenlete: | Ap9-1. egyenlet: A magasabb sebességfokozatba kapcsolás normalizált motorfordulatszáma 1i sebességfokozatban (1. sebesség) |
| --- | --- | --- |

1.4.

A három régió között kiegyensúlyozott kompromisszum megtalálása érdekében új közelítési függvényt számítottak az EU/USA görbe (2/3-os súllyal) és Japán görbéje (1/3-os súllyal) súlyozott átlagaként a magasabb sebességfokozatba kapcsolás normalizált sebessége és a fajlagos teljesítménymutató között, amelynek eredménye a magasabb sebességfokozatba kapcsolás normalizált motorfordulatszámának következő egyenlete:

Ap9-1. egyenlet: A magasabb sebességfokozatba kapcsolás normalizált motorfordulatszáma 1i sebességfokozatban (1. sebesség)

Formula

| | Ap9-2. egyenlet: A magasabb sebességfokozatba kapcsolás normalizált motorfordulatszáma az 1. sebességfokozatnál magasabb fokozatok esetében |
| --- | --- |

Ap9-2. egyenlet: A magasabb sebességfokozatba kapcsolás normalizált motorfordulatszáma az 1. sebességfokozatnál magasabb fokozatok esetében

Formula

2.   Számítási példa

2.1.   Az Ap9-1. ábra kisméretű jármű példáján szemlélteti a sebességváltó használatát:

| a) | a vastagított vonal a gyorsítási fázisok sebességváltó használatát mutatja; |
| --- | --- |

a)

a vastagított vonal a gyorsítási fázisok sebességváltó használatát mutatja;

| b) | a szaggatott vonal mutatja a lassítási fázisokra az alacsonyabb sebességfokozatba kapcsolási pontokat; |
| --- | --- |

b)

a szaggatott vonal mutatja a lassítási fázisokra az alacsonyabb sebességfokozatba kapcsolási pontokat;

| c) | a haladási fázisokban az alacsonyabb és a magasabb sebességfokozatba kapcsolási sebesség közötti teljes sebességtartomány használható. |
| --- | --- |

c)

a haladási fázisokban az alacsonyabb és a magasabb sebességfokozatba kapcsolási sebesség közötti teljes sebességtartomány használható.

2.2.   Amennyiben a jármű sebessége a haladási fázisban fokozatosan emelkedik, a magasabb sebességfokozatba kapcsolást kiváltó sebességet (v1→2, v2→3és vi→i+1 km/h-ban következő egyenletekkel kell kiszámítani:

| | Ap9-3. egyenlet: |
| --- | --- |

Ap9-3. egyenlet:

Formula

| | Ap9-4. egyenlet: |
| --- | --- |

Ap9-4. egyenlet:

Formula

| | Ap9-5. egyenlet:


  , i = 3 to ng |
| --- | --- |

Ap9-5. egyenlet:

Formula, i = 3 to ng

Ap9-1. ábra:

A sebességváltási vázlat szemléltetése – Sebességfokozat használata lassítási és haladási fázisokban

Image

Sebességfokozat használata gyorsítási fázisokhoz

Image

Annak érdekében, hogy a műszaki szolgálat nagyobb rugalmasságot élvezhessen, valamint a vezethetőség biztosítása céljából a sebességváltási regressziós függvényeket alsó határértéknek kell tekinteni. Magasabb motorfordulatszám a ciklus bármely fázisában megengedett.

3.   Fázisjelzők

3.1.   A sebességváltási egyenletek alkalmazásának eltérő értelmezését megelőzendő, és ezzel a vizsgálat összehasonlíthatóságának javítására rögzített fázisjelzőket rendeltek a ciklusok sebességmintáihoz. A fázisjelzők meghatározása a Japan Automobile Research Institute (JARI) által a következő táblázatban bemutatott négy vezetési módra adott meghatározáson alapul:

Ap9-1. táblázat:

Vezetési módok meghatározása

| 4 mód | Fogalommeghatározás |
| --- | --- |
| Alapjárati mód | járműsebesség < 5 km/h és
  –0,5 km/h/s (–0,139 m/s2) < gyorsítás < 0,5 km/h/s (0,139 m/s2) |
| Gyorsítási mód | gyorsítás > 0,5 km/h/s (0,139 m/s2) |
| Lassítási mód | lassítás < –0,5 km/h/s (–0,139 m/s2) |
| Haladási mód | járműsebesség ≥ 5 km/h és
  –0,5 km/h/s (–0,139 m/s2) < gyorsítás < 0,5 km/h/s (0,139 m/s2) |

4 mód

Fogalommeghatározás

Alapjárati mód

járműsebesség < 5 km/h és

–0,5 km/h/s (–0,139 m/s2) < gyorsítás < 0,5 km/h/s (0,139 m/s2)

Gyorsítási mód

gyorsítás > 0,5 km/h/s (0,139 m/s2)

Lassítási mód

lassítás < –0,5 km/h/s (–0,139 m/s2)

Haladási mód

járműsebesség ≥ 5 km/h és

–0,5 km/h/s (–0,139 m/s2) < gyorsítás < 0,5 km/h/s (0,139 m/s2)

3.2.   A jelzőket ezután módosították, kerülendő a viszonylag homogén ciklusrészek alatti gyakori váltásokat és ezzel javítva a vezethetőséget. Az Ap9-2. ábra a ciklus 1. részére ad mintát.

Ap9-2. ábra:

Módosított fázisjelzők

Image

4.   Számítási példa

| 4.1. | Az Ap9-2. táblázat szemlélteti azokat a bemeneti adatokat, amelyek a sebességváltási sebességek kiszámításához szükségesek. A 9-1. és a 9-2. egyenlettel kell kiszámítani az 1. és magasabb sebességfokozat esetében a magasabb sebességfokozatba történő kapcsoláskor alkalmazott sebességet. A motorfordulatszám visszaszámítása az

  egyenlettel végezhető el. |
| --- | --- |

4.1.

Formula

| 4.2. | A lassítási fázisokban az alacsonyabb sebességfokozatba kapcsolást kiváltó sebesség a 9-3. és 9-4. egyenlettel számítható ki. Viszonyszámként az Ap9-2. táblázat ndv értékei használhatók. Ezek az értékek használhatók a megfelelő járműsebességek kiszámítására is (

  ). Az eredmények az Ap9-3. és Ap9-4. táblázatban vannak feltüntetve. |
| --- | --- |

4.2.

Formula

| 4.3. | További elemzéseket és számításokat végeztek annak vizsgálatára, hogy ezek a sebességváltási algoritmusok egyszerűsíthetőek-e, és különösen, hogy a motor váltást kiváltó fordulatszáma felváltható-e a jármű váltást kiváltó sebességével. Az elemzés azt igazolta, hogy a használat közbeni adatokban nem lehetett a járműsebességet a sebességváltási magatartásnak megfeleltetni. |
| --- | --- |

4.3.

További elemzéseket és számításokat végeztek annak vizsgálatára, hogy ezek a sebességváltási algoritmusok egyszerűsíthetőek-e, és különösen, hogy a motor váltást kiváltó fordulatszáma felváltható-e a jármű váltást kiváltó sebességével. Az elemzés azt igazolta, hogy a használat közbeni adatokban nem lehetett a járműsebességet a sebességváltási magatartásnak megfeleltetni.

| 4.3.1. | Ap9-2. táblázat:


  Bemeneti adatok a váltást kiváltó motorfordulatszám és járműsebesség kiszámításához







  Tétel | Bemeneti adat |
| --- | --- | --- |
| Hengerűrtartalom cm3 | 600 |
| Pn kW-ban | 72 |
| mkkg-ban | 199 |
| s min–1 | 11 800 |
| nidle min–1 | 1 150 |
| ndv1
   (1) | 133,66 |
| ndv2 | 94,91 |
| ndv3 | 76,16 |
| ndv4 | 65,69 |
| ndv5 | 58,85 |
| ndv6 | 54,04 |
| pmr (2) kW/t-ban | 262,8 |

4.3.1.

Ap9-2. táblázat:

Bemeneti adatok a váltást kiváltó motorfordulatszám és járműsebesség kiszámításához

Tétel

Bemeneti adat

Hengerűrtartalom cm3

600

Pn kW-ban

72

mkkg-ban

199

s min–1

11 800

nidle min–1

1 150

ndv1
   (1)

133,66

ndv2

94,91

ndv3

76,16

ndv4

65,69

ndv5

58,85

ndv6

54,04

pmr (2) kW/t-ban

262,8

| 4.3.2. | Ap9-3. táblázat:


  Sebességváltást kiváltó sebességek első és magasabb sebességfokozat esetében a gyorsítási fázisban (lásd az Ap9-1. táblázatot) | 2. |
| --- | --- | --- |
| EU/USA/Japán vezetési magatartás | n_acc_max (1) n_acc_max (i) |
| n_norm (3) százalékban | 24,9 | 34,9 |
| n min–1-ben | 3 804 | 4 869 |

4.3.2.

Ap9-3. táblázat:

Sebességváltást kiváltó sebességek első és magasabb sebességfokozat esetében a gyorsítási fázisban (lásd az Ap9-1. táblázatot)

2.

EU/USA/Japán vezetési magatartás

n_acc_max (1) n_acc_max (i)

n_norm (3) százalékban

24,9

34,9

n min–1-ben

3 804

4 869

| 4.3.3. | Ap9-4. táblázat:


  A motor és a jármű váltást kiváltó fordulatszáma, illetve sebessége az Ap9-2. táblázat alapján










  Sebességváltás | EU/USA/Japán vezetési magatartás |
| --- | --- | --- |
| v km/h-ban | n_norm (i)
  százalékban | n min–1-ben |
| Magasabb sebességfokozatba kapcsolás | 1→2 | 28,5 | 24,9 | 3 804 |
| 2→3 | 51,3 | 34,9 | 4 869 |
| 3→4 | 63,9 | 34,9 | 4 869 |
| 4→5 | 74,1 | 34,9 | 4 869 |
| 5→6 | 82,7 | 34,9 | 4 869 |
| Alacsonyabb sebességfokozatba kapcsolás | 2→cl (4) | 15,5 | 3,0 | 1 470 |
| 3→2 | 28,5 | 9,6 | 2 167 |
| 4→3 | 51,3 | 20,8 | 3 370 |
| 5→4 | 63,9 | 24,5 | 3 762 |
| 6→5 | 74,1 | 26,8 | 4 005 |

4.3.3.

Ap9-4. táblázat:

A motor és a jármű váltást kiváltó fordulatszáma, illetve sebessége az Ap9-2. táblázat alapján

Sebességváltás

EU/USA/Japán vezetési magatartás

v km/h-ban

n_norm (i)

százalékban

n min–1-ben

Magasabb sebességfokozatba kapcsolás

1→2

28,5

24,9

3 804

2→3

51,3

34,9

4 869

3→4

63,9

34,9

4 869

4→5

74,1

34,9

4 869

5→6

82,7

34,9

4 869

Alacsonyabb sebességfokozatba kapcsolás

2→cl (4)

15,5

3,0

1 470

3→2

28,5

9,6

2 167

4→3

51,3

20,8

3 370

5→4

63,9

24,5

3 762

6→5

74,1

26,8

4 005

---

(1)  ndv a motor min–1-ben megadott fordulatszáma és a jármű sebessége km/h-ban

(2)  pmr a számított fajlagos teljesítménymutató

| 1. | PN / (MK+75) · 1 000; PN KW-BAN, MK KG-BAN |
| --- | --- |

1.

PN / (MK+75) · 1 000; PN KW-BAN, MK KG-BAN

(3)  n_norm az Ap9-1. és Ap9-2. egyenlettel számított érték

(4)  „cl” a tengelykapcsoló kioldásának ideje.

10. függelék

Az L kategóriájú járművek kibocsátáscsökkentő pótberendezés-típusának önálló műszaki egységként történő típus-jóváhagyási vizsgálatai

1.   A függelék hatálya

Ez a függelék az egy vagy több típusú L kategóriájú járműtípusra szerelendő kibocsátáscsökkentő pótberendezések 168/2013/EU rendelet 23. cikkének (10) bekezdése értelmében vett önálló műszaki egységként történő típus-jóváhagyására vonatkozik.

2.   Fogalommeghatározások

2.1.   „eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés”: olyan kibocsátáscsökkentő berendezés – ideértve az oxigénérzékelőket, a katalizátortípusokat, a katalizátor-egységeket, a részecskeszűrőket vagy a párolgásikibocsátás-csökkentő berendezések aktívszéntartályait –, amelyre kiterjed az adott járműre megadott típusjóváhagyás, és azt eredetileg a jóváhagyott járműhöz szállították;

2.2.   „kibocsátáscsökkentő pótberendezés”: olyan kibocsátáscsökkentő berendezés – ideértve az oxigénérzékelőket, a katalizátortípusokat, a katalizátor-egységeket, a részecskeszűrőket vagy a párolgásikibocsátás-csökkentő berendezések aktívszén-tartályait –, amelyet az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés pótlására szántak olyan járműtípuson, amelynek környezeti teljesítményét és hajtóegységének teljesítményét e függelékkel összhangban hagyták jóvá, és amelyek típusjóváhagyása a 168/2013/EU rendelettel összhangban önálló műszaki egységként lehetséges.

3.   A környezeti teljesítmény tekintetében történő típus-jóváhagyás iránti kérelem

| 3.1. | A kibocsátáscsökkentő pótberendezés önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyása iránti kérelmet a rendszer gyártójának vagy meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania. |
| --- | --- |

3.1.

A kibocsátáscsökkentő pótberendezés önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyása iránti kérelmet a rendszer gyártójának vagy meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania.

| 3.2. | Az adatközlő lap mintája a 168/2013/EU rendelet 27. cikkének (4) bekezdésében említett minta. |
| --- | --- |

3.2.

Az adatközlő lap mintája a 168/2013/EU rendelet 27. cikkének (4) bekezdésében említett minta.

| 3.3. | Minden jóváhagyatni kívánt kibocsátáscsökkentő pótberendezésre vonatkozóan a típusjóváhagyás iránti kérelemhez hárompéldányos dokumentációt, valamint részletes információt kell mellékelni az alábbiak szerint:






  3.3.1. | azon járműtípusok leírása, amelyhez jellemzői tekintetében a berendezés készült; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Minden jóváhagyatni kívánt kibocsátáscsökkentő pótberendezésre vonatkozóan a típusjóváhagyás iránti kérelemhez hárompéldányos dokumentációt, valamint részletes információt kell mellékelni az alábbiak szerint:

3.3.1.

azon járműtípusok leírása, amelyhez jellemzői tekintetében a berendezés készült;

| 3.3.2. | a meghajtás- és járműtípusra jellemző számok és jelek; |
| --- | --- |

3.3.2.

a meghajtás- és járműtípusra jellemző számok és jelek;

| 3.3.3. | a cserekatalizátor-típus leírása, amely megadja minden egyes alkatrész viszonylagos helyzetét, a szerelési utasításokkal együtt; |
| --- | --- |

3.3.3.

a cserekatalizátor-típus leírása, amely megadja minden egyes alkatrész viszonylagos helyzetét, a szerelési utasításokkal együtt;

| 3.3.4. | az egyes alkatrészek helyét és azonosítását lehetővé tévő rajzok és a felhasznált anyagok ismertetése. Ezeknek a rajzoknak jelezniük kell azt is, hogy hol szándékoznak feltüntetni a kötelező típus-jóváhagyási jelet. |
| --- | --- |

3.3.4.

az egyes alkatrészek helyét és azonosítását lehetővé tévő rajzok és a felhasznált anyagok ismertetése. Ezeknek a rajzoknak jelezniük kell azt is, hogy hol szándékoznak feltüntetni a kötelező típus-jóváhagyási jelet.

| 3.4. | A típus-jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálathoz a következőket kell benyújtani:






  3.4.1. | Új eredeti kibocsátáscsökkentő berendezéstípussal felszerelt, e függelék szerint jóváhagyott típusú járművek. Ezeket a járműveket a műszaki szolgálattal egyeztetve, a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon a kérelmező választja ki. A járműveknek meg kell felelniük a II. melléklet szerinti I. típusú vizsgálatnak. |
| --- | --- | --- |

3.4.

A típus-jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálathoz a következőket kell benyújtani:

3.4.1.

Új eredeti kibocsátáscsökkentő berendezéstípussal felszerelt, e függelék szerint jóváhagyott típusú járművek. Ezeket a járműveket a műszaki szolgálattal egyeztetve, a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon a kérelmező választja ki. A járműveknek meg kell felelniük a II. melléklet szerinti I. típusú vizsgálatnak.

| 3.4.2 | A vizsgálati járművek kibocsátáscsökkentő rendszerei nem lehetnek hibásak, és azoknak megfelelően karbantartottnak és használtnak kell lenniük; minden hibásan működő vagy túlzott mértékben elhasználódott, kibocsátással kapcsolatos eredeti alkatrészt meg kell javítani vagy ki kell cserélni. A vizsgálati járműveket a kibocsátásvizsgálat előtt a gyártó műszaki előírásainak megfelelően be kell állítani. |
| --- | --- |

3.4.2

A vizsgálati járművek kibocsátáscsökkentő rendszerei nem lehetnek hibásak, és azoknak megfelelően karbantartottnak és használtnak kell lenniük; minden hibásan működő vagy túlzott mértékben elhasználódott, kibocsátással kapcsolatos eredeti alkatrészt meg kell javítani vagy ki kell cserélni. A vizsgálati járműveket a kibocsátásvizsgálat előtt a gyártó műszaki előírásainak megfelelően be kell állítani.

| 3.4.3. | A kibocsátáscsökkentő pótberendezés típusának egy mintapéldánya. A mintán világosan és eltávolíthatatlan módon fel kell tüntetni a kérelmező kereskedelmi nevét vagy jelét és a kereskedelmi megjelölést. |
| --- | --- |

3.4.3.

A kibocsátáscsökkentő pótberendezés típusának egy mintapéldánya. A mintán világosan és eltávolíthatatlan módon fel kell tüntetni a kérelmező kereskedelmi nevét vagy jelét és a kereskedelmi megjelölést.

4.   Követelmények

4.1.   Általános követelmények

A kibocsátáscsökkentő pótberendezés kialakításának, szerkezetének és felszerelésének olyannak kell lennie, hogy:

| 4.1.1. | rendes üzemeltetési körülmények között a jármű megfelel e rendelet követelményeinek, különös tekintettel azokra a rázkódásokra, amelyeknek ki lehet téve; |
| --- | --- |

4.1.1.

rendes üzemeltetési körülmények között a jármű megfelel e rendelet követelményeinek, különös tekintettel azokra a rázkódásokra, amelyeknek ki lehet téve;

| 4.1.2. | a kibocsátáscsökkentő pótberendezésnek jól ellen kell állnia a korróziós hatásoknak, amelyeknek ki van téve, figyelembe véve a jármű rendes üzemeltetési körülményeit; |
| --- | --- |

4.1.2.

a kibocsátáscsökkentő pótberendezésnek jól ellen kell állnia a korróziós hatásoknak, amelyeknek ki van téve, figyelembe véve a jármű rendes üzemeltetési körülményeit;

| 4.1.3. | a földtől való távolság, amely az eredetileg felszerelt kibocsátáscsökkentő berendezéstípus alatt megvolt, és a jármű bedönthetősége nem csökkenhet; |
| --- | --- |

4.1.3.

a földtől való távolság, amely az eredetileg felszerelt kibocsátáscsökkentő berendezéstípus alatt megvolt, és a jármű bedönthetősége nem csökkenhet;

| 4.1.4. | a berendezés felülete nem melegedhet fel megengedhetetlen mértékben; |
| --- | --- |

4.1.4.

a berendezés felülete nem melegedhet fel megengedhetetlen mértékben;

| 4.1.5. | a berendezés körvonalain nem lehetnek kiszögellések vagy éles szélek; |
| --- | --- |

4.1.5.

a berendezés körvonalain nem lehetnek kiszögellések vagy éles szélek;

| 4.1.6. | a lengéscsillapítók és a felfüggesztőelemek számára elegendő helynek kell rendelkezésre állnia; |
| --- | --- |

4.1.6.

a lengéscsillapítók és a felfüggesztőelemek számára elegendő helynek kell rendelkezésre állnia;

| 4.1.7. | a csövek számára biztonságosan elegendő helynek kell rendelkezésre állnia; |
| --- | --- |

4.1.7.

a csövek számára biztonságosan elegendő helynek kell rendelkezésre állnia;

| 4.1.8. | a kibocsátáscsökkentő pótberendezésnek ütésállónak kell lennie, de egyúttal meg kell felelnie az egyértelműen meghatározott karbantartási és felszerelési követelményeknek is; |
| --- | --- |

4.1.8.

a kibocsátáscsökkentő pótberendezésnek ütésállónak kell lennie, de egyúttal meg kell felelnie az egyértelműen meghatározott karbantartási és felszerelési követelményeknek is;

| 4.1.9. | ha az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés hővédelemmel van ellátva, a kibocsátáscsökkentő pótberendezésnek egyenértékű védelmet kell tartalmaznia; |
| --- | --- |

4.1.9.

ha az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés hővédelemmel van ellátva, a kibocsátáscsökkentő pótberendezésnek egyenértékű védelmet kell tartalmaznia;

| 4.1.10. | ha a kipufogócsőbe eredetileg be van szerelve egy vagy több oxigénszonda és más érzékelők vagy vezérlők, a kibocsátáscsökkentő pótberendezés-típust az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezéssel pontosan megegyező helyzetben kell felszerelni és nem módosulhat a kipufogócsőben az egy vagy több oxigénszonda és más érzékelők vagy vezérlők helyzete. |
| --- | --- |

4.1.10.

ha a kipufogócsőbe eredetileg be van szerelve egy vagy több oxigénszonda és más érzékelők vagy vezérlők, a kibocsátáscsökkentő pótberendezés-típust az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezéssel pontosan megegyező helyzetben kell felszerelni és nem módosulhat a kipufogócsőben az egy vagy több oxigénszonda és más érzékelők vagy vezérlők helyzete.

4.2.   Kibocsátási követelmények

| 4.2.1. | A 3.4.1. pontban említett, típusjóváhagyásra szánt típusú kibocsátáscsökkentő pótberendezéssel felszerelt járművet alá kell vetni (a jármű típusjóváhagyásától függően) a II. és a VI. típusú vizsgálatnak (1).






  4.2.1.1. | A kibocsátáscsökkentő pótberendezéssel felszerelt járművek szennyezőanyag-kibocsátásának értékelése.
  A kipufogógáz-kibocsátási vagy párolgási kibocsátási követelmények akkor teljesülnek, ha a kibocsátáscsökkentő pótberendezéssel felszerelt vizsgálati jármű megfelel a 168/2013/EU rendelet VI. melléklete szerinti határértékeknek (a jármű típusjóváhagyása szerint) (1). |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

A 3.4.1. pontban említett, típusjóváhagyásra szánt típusú kibocsátáscsökkentő pótberendezéssel felszerelt járművet alá kell vetni (a jármű típusjóváhagyásától függően) a II. és a VI. típusú vizsgálatnak (1).

4.2.1.1.

A kibocsátáscsökkentő pótberendezéssel felszerelt járművek szennyezőanyag-kibocsátásának értékelése.

A kipufogógáz-kibocsátási vagy párolgási kibocsátási követelmények akkor teljesülnek, ha a kibocsátáscsökkentő pótberendezéssel felszerelt vizsgálati jármű megfelel a 168/2013/EU rendelet VI. melléklete szerinti határértékeknek (a jármű típusjóváhagyása szerint) (1).

| 4.2.1.2. | Amennyiben a típusjóváhagyás azonos gyártó különböző típusú járműveire vonatkozik, az I. típusú vizsgálat a műszaki szolgálattal történő megállapodás után és a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon kiválasztott két járműre szorítkozhat, feltéve, hogy a különböző járműtípusok azonos típusú eredeti kibocsátáscsökkentő berendezéssel vannak felszerelve. |
| --- | --- |

4.2.1.2.

Amennyiben a típusjóváhagyás azonos gyártó különböző típusú járműveire vonatkozik, az I. típusú vizsgálat a műszaki szolgálattal történő megállapodás után és a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon kiválasztott két járműre szorítkozhat, feltéve, hogy a különböző járműtípusok azonos típusú eredeti kibocsátáscsökkentő berendezéssel vannak felszerelve.

| 4.2.2. | A megengedhető zajszintekre vonatkozó követelmények
  A 3.4.1. pontban említett, olyan típusú kibocsátáscsökkentő pótberendezéssel felszerelt járműveknek, amelyek rosszabb zajkibocsátást tesznek lehetővé, mint az a típus, amelyre a jóváhagyást kérik (a jármű típusjóváhagyásától függően) meg kell felelniük a IX. melléklet követelményeinek (1). A vizsgálati jegyzőkönyvben meg kell említeni a mozgó és az álló helyzetű jármű vizsgálati eredményeit. |
| --- | --- |

4.2.2.

A megengedhető zajszintekre vonatkozó követelmények

A 3.4.1. pontban említett, olyan típusú kibocsátáscsökkentő pótberendezéssel felszerelt járműveknek, amelyek rosszabb zajkibocsátást tesznek lehetővé, mint az a típus, amelyre a jóváhagyást kérik (a jármű típusjóváhagyásától függően) meg kell felelniük a IX. melléklet követelményeinek (1). A vizsgálati jegyzőkönyvben meg kell említeni a mozgó és az álló helyzetű jármű vizsgálati eredményeit.

4.3.   A jármű hajtási teljesítményének vizsgálata

| 4.3.1. | A kibocsátáscsökkentő pótberendezés típusának biztosítania kell, hogy a jármű hajtási teljesítménye összevethető legyen azzal, amelyet az az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezéstípussal elért. |
| --- | --- |

4.3.1.

A kibocsátáscsökkentő pótberendezés típusának biztosítania kell, hogy a jármű hajtási teljesítménye összevethető legyen azzal, amelyet az az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezéstípussal elért.

| 4.3.2. | A kibocsátáscsökkentő pótberendezés-típussal felszerelt jármű hajtási teljesítményét össze kell hasonlítani az eredetileg felszerelt kibocsátáscsökkentő berendezés hajtási teljesítményével, és új állapotúval is, a kettőt egymást követően felszerelve a 3.4.1. pontban említett járműre. |
| --- | --- |

4.3.2.

A kibocsátáscsökkentő pótberendezés-típussal felszerelt jármű hajtási teljesítményét össze kell hasonlítani az eredetileg felszerelt kibocsátáscsökkentő berendezés hajtási teljesítményével, és új állapotúval is, a kettőt egymást követően felszerelve a 3.4.1. pontban említett járműre.

| 4.3.3. | Ezt a vizsgálatot a X. mellékletben meghatározott, vonatkozó eljárásnak megfelelően kell elvégezni. A kibocsátáscsökkentő pótberendezéssel mért maximális hasznos teljesítmény és nyomaték, ugyanolyan körülmények között mérve, nem térhet el + 5 %-nál többel a típusjóváhagyásban részesített eredeti kibocsátáscsökkentőberendezés-típussal mért maximális hasznos teljesítménytől és nyomatéktól. |
| --- | --- |

4.3.3.

Ezt a vizsgálatot a X. mellékletben meghatározott, vonatkozó eljárásnak megfelelően kell elvégezni. A kibocsátáscsökkentő pótberendezéssel mért maximális hasznos teljesítmény és nyomaték, ugyanolyan körülmények között mérve, nem térhet el + 5 %-nál többel a típusjóváhagyásban részesített eredeti kibocsátáscsökkentőberendezés-típussal mért maximális hasznos teljesítménytől és nyomatéktól.

---

(1)  Az e rendeletben előírtak szerint az adott jármű típusjóváhagyására vonatkozó változatban.

11. függelék

A hibrid hajtású L kategóriájú járművek I. típusú vizsgálati eljárása

1.   Bevezetés

| 1.1. | Ez a függelék határozza meg a hibrid elektromos L kategóriájú járművek típusjóváhagyására vonatkozó külön rendelkezéseket. |
| --- | --- |

1.1.

Ez a függelék határozza meg a hibrid elektromos L kategóriájú járművek típusjóváhagyására vonatkozó külön rendelkezéseket.

| 1.2. | Elviekben az I–IX. típusú környezetvédelmi vizsgálatok vonatkozásában a hibrid elektromos járművek vizsgálata e függelék eltérő rendelkezése hiányában e rendelet szerint történik. |
| --- | --- |

1.2.

Elviekben az I–IX. típusú környezetvédelmi vizsgálatok vonatkozásában a hibrid elektromos járművek vizsgálata e függelék eltérő rendelkezése hiányában e rendelet szerint történik.

| 1.3. | Az I. és a VII. típusú vizsgálatok vonatkozásában a külső feltöltésű (a 2. pontban kategóriákba sorolt) (OVC) járműveket az A. és a B. feltétel szerint kell vizsgálni. Mindkét vizsgálatieredmény-sorozatot és a súlyozott értékeket a 168/2013/EU rendelet 32. cikkének (1) bekezdésében meghatározott mintának megfelelően elkészített vizsgálati jegyzőkönyvben kell jelenteni. |
| --- | --- |

1.3.

Az I. és a VII. típusú vizsgálatok vonatkozásában a külső feltöltésű (a 2. pontban kategóriákba sorolt) (OVC) járműveket az A. és a B. feltétel szerint kell vizsgálni. Mindkét vizsgálatieredmény-sorozatot és a súlyozott értékeket a 168/2013/EU rendelet 32. cikkének (1) bekezdésében meghatározott mintának megfelelően elkészített vizsgálati jegyzőkönyvben kell jelenteni.

| 1.4. | A kibocsátási vizsgálat eredményeinek meg kell felelniük a 168/2013/EU rendeletben megállapított határértékeknek, az e rendeletben meghatározott valamennyi vizsgálati feltétel mellett. |
| --- | --- |

1.4.

A kibocsátási vizsgálat eredményeinek meg kell felelniük a 168/2013/EU rendeletben megállapított határértékeknek, az e rendeletben meghatározott valamennyi vizsgálati feltétel mellett.

2.   Hibrid járművek kategóriái

Ap11-1. táblázat

Hibrid járművek kategóriái

| A jármű feltöltése | Jármű külső feltöltése (1)

  (OVC) | Jármű nem külső feltöltése (2)

  (NOVC) |
| --- | --- | --- |
| Üzemmód-kapcsoló | Nincs | Van | Nincs | Van |

A jármű feltöltése

Jármű külső feltöltése (1)

(OVC)

Jármű nem külső feltöltése (2)

(NOVC)

Üzemmód-kapcsoló

Nincs

Van

Nincs

Van

3.   I. típusú vizsgálat módszerei

Az I. típusú vizsgálat esetében a hibrid L kategóriájú járműveket a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletében ismertetett, vonatkozó eljárás szerint vizsgálják be. A szennyezőanyag-kibocsátási vizsgálat eredményeinek minden egyes vizsgálati feltételre meg kell felelnie a 168/2013/EU rendelet VI. melléklete A1. és A2. részében meghatározott határértékeknek, attól függően, hogy a 168/2013/EU rendelet IV. mellékletével összhangban melyiket kell alkalmazni.

3.1.   Kívülről feltölthető hibrid hajtású járművek (OVC HEV) üzemmódkapcsoló nélkül

3.1.1.   Két vizsgálatot kell elvégezni az alábbi feltételek mellett:

| a) | „A” feltétel: a vizsgálatot teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel kell elvégezni. |
| --- | --- |

a)

„A” feltétel: a vizsgálatot teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel kell elvégezni.

| b) | „B” feltétel: a vizsgálatot minimális töltöttségi szinten lévő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel kell elvégezni (maximális lemerítés). |
| --- | --- |

b)

„B” feltétel: a vizsgálatot minimális töltöttségi szinten lévő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel kell elvégezni (maximális lemerítés).

Az elektromosenergia-/energiatároló eszköz töltöttségi szintjének az I. típusú vizsgálat különböző szakaszai alatti profilját a VII. melléklet 3.1. függeléke tartalmazza.

3.1.2.   „A” feltétel

3.1.2.1.   Az eljárásnak az elektromosenergia-tároló eszköz lemerítésével kell kezdődnie a jármű haladása közben (próbapályán, járműfékpadon stb.) a következő körülmények bármelyikének fennállásakor:

| a) | 50 km/h állandó sebességgel, amíg a hibrid hajtású elektromos jármű tüzelőanyag-fogyasztó motorja be nem indul; |
| --- | --- |

a)

50 km/h állandó sebességgel, amíg a hibrid hajtású elektromos jármű tüzelőanyag-fogyasztó motorja be nem indul;

| b) | ha a jármű nem tudja elérni az 50 km/h állandó sebességet a tüzelőanyag-fogyasztó motor beindulása nélkül, a sebességet csökkenteni kell, hogy a jármű olyan kisebb állandó sebességgel fusson, amelynél a tüzelőanyag-fogyasztó motor nem indul be egy meghatározott idő vagy távolság alatt (ezt a műszaki szolgálat és a gyártó a jóváhagyó hatóság egyetértésével közösen határozza meg); |
| --- | --- |

b)

ha a jármű nem tudja elérni az 50 km/h állandó sebességet a tüzelőanyag-fogyasztó motor beindulása nélkül, a sebességet csökkenteni kell, hogy a jármű olyan kisebb állandó sebességgel fusson, amelynél a tüzelőanyag-fogyasztó motor nem indul be egy meghatározott idő vagy távolság alatt (ezt a műszaki szolgálat és a gyártó a jóváhagyó hatóság egyetértésével közösen határozza meg);

| c) | a gyártó ajánlása szerint. |
| --- | --- |

c)

a gyártó ajánlása szerint.

A tüzelőanyag-fogyasztó motort automatikus beindulása után tíz másodpercen belül le kell állítani.

3.1.2.2.   A jármű kondicionálása

A járművet a 6. függelékben meghatározott, alkalmazandó I. típusú menetciklussal kell kondicionálni.

3.1.2.3.   Az előkondicionálás után és a vizsgálat előtt a járművet olyan helyiségben kell tárolni, amelyben a hőmérséklet 293,2 és 303,2 K (20 °C és 30 °C) között viszonylag állandó marad. A kondicionálást legalább hat órán keresztül kell folytatni addig, amíg a motorolaj és a hűtőfolyadék (ha van) hőmérséklete el nem éri a helyiség hőmérsékletét ± 2 K határértéken belül, és az elektromosenergia-/energiatároló eszköz teljesen feltöltődik a 3.1.2.4. pontban előírt feltöltés eredményeként.

3.1.2.4.   A temperálás során az elektromosenergia-tároló eszközt fel kell tölteni, az alábbiak közül bármivel:

| a) | a fedélzeti töltővel, ha van; |
| --- | --- |

a)

a fedélzeti töltővel, ha van;

| b) | a gyártó által javasolt és a használati utasításban említett külső töltővel, amelynek töltését a VII. melléklet 3. függelékének 3.2.2.4. pontjában meghatározott normál éjszakai töltést alkalmazva. |
| --- | --- |

b)

a gyártó által javasolt és a használati utasításban említett külső töltővel, amelynek töltését a VII. melléklet 3. függelékének 3.2.2.4. pontjában meghatározott normál éjszakai töltést alkalmazva.

Ez az eljárás kizár minden olyan különleges töltési típust, amely automatikusan vagy kézzel indítható, mint például a kiegyenlítő töltés vagy gyorstöltés.

A gyártónak nyilatkoznia kell arról, hogy a vizsgálat alatt nem alkalmaztak különleges töltési eljárást.

A töltés befejezésének feltételei.

A töltés befejezésének kritériumai megfelelnek tizenkét órás töltési időnek, kivéve, ha a szabványos műszer egyértelműen jelzi a vezetőnek, hogy az elektromos energiát tároló eszköz még nincs teljesen feltöltve.

Ebben az esetben a leghosszabb idő a feltüntetett akkumulátor kapacitás (Wh) és a hálózati teljesítmény (W) hányadosának háromszorosa.

3.1.2.5.   Vizsgálati eljárás

| 3.1.2.5.1. | A járművet a vezető számára a normál használatra biztosított eszközökkel kell beindítani. Az első vizsgálati ciklus a jármű beindításakor kezdődik. |
| --- | --- |

3.1.2.5.1.

A járművet a vezető számára a normál használatra biztosított eszközökkel kell beindítani. Az első vizsgálati ciklus a jármű beindításakor kezdődik.

| 3.1.2.5.2. | A 3.1.2.5.2.1. vagy 3.1.2.5.2.2. pontban leírt vizsgálati eljárásokat a 6. függelékben meghatározott I. típusú vizsgálati eljárásnak megfelelően kell használni. |
| --- | --- |

3.1.2.5.2.

A 3.1.2.5.2.1. vagy 3.1.2.5.2.2. pontban leírt vizsgálati eljárásokat a 6. függelékben meghatározott I. típusú vizsgálati eljárásnak megfelelően kell használni.

| 3.1.2.5.2.1. | A mintavételnek a jármű beindítása előtt vagy annak időpontjában kell kezdődnie (MK), és az utolsó alapjárati időszaknak a vonatkozó I. típusú vizsgálati ciklusban (mintavétel vége (MV)) történő befejezésekor kell véget érnie. |
| --- | --- |

3.1.2.5.2.1.

A mintavételnek a jármű beindítása előtt vagy annak időpontjában kell kezdődnie (MK), és az utolsó alapjárati időszaknak a vonatkozó I. típusú vizsgálati ciklusban (mintavétel vége (MV)) történő befejezésekor kell véget érnie.

| 3.1.2.5.2.2. | A mintavételt a jármű beindítása előtt vagy azzal egyidejűleg kell elkezdeni, és több ismétlődő vizsgálati cikluson keresztül kell folytatni. A mintavétel azon vonatkozó I. típusú vizsgálati ciklusban a záró alapjárati időszak teljesítésével ér véget, amely alatt az akkumulátor a következő eljárás szerint elérte a minimális töltési állapotot (a mintavétel vége (MV));






  3.1.2.5.2.2.1. | a Q elektromosenergia-mérleget (Ah) a VII. melléklet 3B. függelékében meghatározott eljárással minden vegyes ciklusban mérni kell. Az elektromosenergia-mérleg annak megállapítására szolgál, hogy az akkumulátor mikor éri el a minimális töltöttségi szintjét; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.5.2.2.

A mintavételt a jármű beindítása előtt vagy azzal egyidejűleg kell elkezdeni, és több ismétlődő vizsgálati cikluson keresztül kell folytatni. A mintavétel azon vonatkozó I. típusú vizsgálati ciklusban a záró alapjárati időszak teljesítésével ér véget, amely alatt az akkumulátor a következő eljárás szerint elérte a minimális töltési állapotot (a mintavétel vége (MV));

3.1.2.5.2.2.1.

a Q elektromosenergia-mérleget (Ah) a VII. melléklet 3B. függelékében meghatározott eljárással minden vegyes ciklusban mérni kell. Az elektromosenergia-mérleg annak megállapítására szolgál, hogy az akkumulátor mikor éri el a minimális töltöttségi szintjét;

| 3.1.2.5.2.2.2. | az akkumulátor minimális töltési állapotát akkor tekintik elértnek N kombinált ciklusban, ha az N + 1 kombinált ciklus alatt mért Q töltési mérlege nem több a lemerített állapot 3 százalékánál, amelyet az akkumulátor maximális töltöttségi állapotában jellemző – a gyártó által megadott – névleges kapacitásának (Ah) százalékában kell kifejezni. A gyártó kérésére további vizsgálati ciklusokat lehet végezni, amelyek eredményeit fel lehet használni a 3.1.2.5.5. és 3.1.4.2. pontban meghatározott számításokban, feltéve, hogy az akkumulátor Q elektromos töltési mérlege minden további vizsgálati ciklusban kisebb lemerülést mutat, mint a megelőző ciklusban; |
| --- | --- |

3.1.2.5.2.2.2.

az akkumulátor minimális töltési állapotát akkor tekintik elértnek N kombinált ciklusban, ha az N + 1 kombinált ciklus alatt mért Q töltési mérlege nem több a lemerített állapot 3 százalékánál, amelyet az akkumulátor maximális töltöttségi állapotában jellemző – a gyártó által megadott – névleges kapacitásának (Ah) százalékában kell kifejezni. A gyártó kérésére további vizsgálati ciklusokat lehet végezni, amelyek eredményeit fel lehet használni a 3.1.2.5.5. és 3.1.4.2. pontban meghatározott számításokban, feltéve, hogy az akkumulátor Q elektromos töltési mérlege minden további vizsgálati ciklusban kisebb lemerülést mutat, mint a megelőző ciklusban;

| 3.1.2.5.2.2.3. | minden egyes vizsgálati ciklus után egy legfeljebb tízperces temperálási időszak engedélyezett. Erre az időtartamra az erőátviteli rendszert ki kell kapcsolni. |
| --- | --- |

3.1.2.5.2.2.3.

minden egyes vizsgálati ciklus után egy legfeljebb tízperces temperálási időszak engedélyezett. Erre az időtartamra az erőátviteli rendszert ki kell kapcsolni.

| 3.1.2.5.3. | A járművet a 6. függelék rendelkezései szerinti kell vezetni. |
| --- | --- |

3.1.2.5.3.

A járművet a 6. függelék rendelkezései szerinti kell vezetni.

| 3.1.2.5.4. | A kipufogógázokat a II. melléklet előírásai szerint kell elemezni. |
| --- | --- |

3.1.2.5.4.

A kipufogógázokat a II. melléklet előírásai szerint kell elemezni.

| 3.1.2.5.5. | A vizsgálati eredményeket össze kell hasonlítani a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletében előírt határértékekkel, és ki kell számítani minden szennyező anyag „A” feltétel szerinti átlagos kibocsátását (M1i) gramm/km-ben.
  A 3.1.2.5.2.1. szakasz szerinti vizsgálat esetében az M1i egyszerűen az egyetlen kombinált ciklus elvégzésének eredménye.
  A 3.1.2.5.2.2. pont szerint végzett vizsgálat esetében minden egyes kombinált ciklus vizsgálati eredménye (M1ia) és a megfelelő romlási tényező és a Ki tényezők szorzatának kisebbnek kell lennie a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének A. részében előírt határértéknél. A 3.1.4. pontban foglalt számítás alkalmazásában az M1i meghatározása a következő:

  Ap11-1. egyenlet:




  ahol:







  i | : | szennyező anyag |
| --- | --- | --- | --- |
| a | : | vizsgálati ciklus |

3.1.2.5.5.

A vizsgálati eredményeket össze kell hasonlítani a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletében előírt határértékekkel, és ki kell számítani minden szennyező anyag „A” feltétel szerinti átlagos kibocsátását (M1i) gramm/km-ben.

A 3.1.2.5.2.1. szakasz szerinti vizsgálat esetében az M1i egyszerűen az egyetlen kombinált ciklus elvégzésének eredménye.

A 3.1.2.5.2.2. pont szerint végzett vizsgálat esetében minden egyes kombinált ciklus vizsgálati eredménye (M1ia) és a megfelelő romlási tényező és a Ki tényezők szorzatának kisebbnek kell lennie a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének A. részében előírt határértéknél. A 3.1.4. pontban foglalt számítás alkalmazásában az M1i meghatározása a következő:

Ap11-1. egyenlet:

Formula

ahol:

i

:

szennyező anyag

a

:

vizsgálati ciklus

3.1.3.   „B” feltétel

3.1.3.1.   A jármű kondicionálása.

A járművet a 6. függelékben meghatározott, alkalmazandó I. típusú menetciklussal kell kondicionálni.

3.1.3.2.   A jármű elektromosenergia-tároló eszközét a jármű haladása közben (próbapályán, járműfékpadon stb.) le kell meríteni:

| a) | 50 km/h állandó sebességgel, amíg a tüzelőanyag-fogyasztó motor be nem indul; vagy |
| --- | --- |

a)

50 km/h állandó sebességgel, amíg a tüzelőanyag-fogyasztó motor be nem indul; vagy

| b) | ha a jármű nem tudja elérni az 50 km/h állandó sebességet a tüzelőanyag-fogyasztó motor beindulása nélkül, a sebességet csökkenteni kell, hogy a jármű olyan kisebb állandó sebességgel fusson, amelynél a tüzelőanyag-fogyasztó motor nem indul be egy meghatározott idő vagy távolság alatt (ezt a műszaki szolgálat és a gyártó közösen határozza meg); vagy |
| --- | --- |

b)

ha a jármű nem tudja elérni az 50 km/h állandó sebességet a tüzelőanyag-fogyasztó motor beindulása nélkül, a sebességet csökkenteni kell, hogy a jármű olyan kisebb állandó sebességgel fusson, amelynél a tüzelőanyag-fogyasztó motor nem indul be egy meghatározott idő vagy távolság alatt (ezt a műszaki szolgálat és a gyártó közösen határozza meg); vagy

| c) | a gyártó ajánlása szerint. |
| --- | --- |

c)

a gyártó ajánlása szerint.

A tüzelőanyag-fogyasztó motort automatikus beindulása után tíz másodpercen belül le kell állítani.

3.1.3.3.   Az előkondicionálás után és a vizsgálat előtt a járművet olyan helyiségben kell tárolni, amelyben a hőmérséklet 293,2 és 303,2 K (20 °C és 30 °C) között viszonylag állandó marad. Ezt a kondicionálást legalább 6 órán keresztül kell végezni és mindaddig folytatni, amíg a motorolaj és a hűtőfolyadék (ha van) hőmérséklete el nem éri a helyiség hőmérsékletét ± 2 K értékhatáron belül.

3.1.3.4.   Vizsgálati eljárás

| 3.1.3.4.1. | A járművet a vezető számára a normál használatra biztosított eszközökkel kell beindítani. Az első ciklus a jármű beindításakor kezdődik. |
| --- | --- |

3.1.3.4.1.

A járművet a vezető számára a normál használatra biztosított eszközökkel kell beindítani. Az első ciklus a jármű beindításakor kezdődik.

| 3.1.3.4.2. | A mintavételnek a jármű beindítása előtt vagy annak időpontjában kell kezdődnie (MK), és az utolsó alapjárati időszaknak a vonatkozó I. típusú vizsgálati ciklusban (mintavétel vége [MV]) történő befejezésekor kell véget érnie. |
| --- | --- |

3.1.3.4.2.

A mintavételnek a jármű beindítása előtt vagy annak időpontjában kell kezdődnie (MK), és az utolsó alapjárati időszaknak a vonatkozó I. típusú vizsgálati ciklusban (mintavétel vége [MV]) történő befejezésekor kell véget érnie.

| 3.1.3.4.3. | A járművet a 6. függelék rendelkezései szerint kell vezetni. |
| --- | --- |

3.1.3.4.3.

A járművet a 6. függelék rendelkezései szerint kell vezetni.

| 3.1.3.4.4. | A kipufogógázokat a II. melléklet szerint kell elemezni. |
| --- | --- |

3.1.3.4.4.

A kipufogógázokat a II. melléklet szerint kell elemezni.

3.1.3.5.   A vizsgálati eredményeket össze kell hasonlítani a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének A. részében előírt határértékekkel, és ki kell számítani minden szennyező anyag „B” feltétel szerinti átlagos kibocsátását (M2i). A vizsgálati eredmények (M2i) és a megfelelő romlási tényező és a Ki tényezők szorzatának kisebbnek kell lennie a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének A. részében előírt határértéknél.

3.1.4.   Vizsgálati eredmények

3.1.4.1.   A 3.1.2.5.2.1. pont szerinti vizsgálat:

A jelentéshez a súlyozott értékek kiszámítását a következők szerint kell elvégezni:

Ap11-2. egyenlet:

Formula

ahol:

| Mi | = | a szennyezőanyag-kibocsátás tömege mg/km-ben; |
| --- | --- | --- |
| M1i | = | a kibocsátott i szennyező anyag átlagos tömege mg/km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel, a 3.1.2.5.5. pont szerint kiszámítva |
| M2i | = | a kibocsátott i szennyező anyag átlagos tömege mg/km-ben minimális töltöttségi szinten lévő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés), a 3.1.3.5. pont szerint kiszámítva |
| De | = | a jármű elektromos hatósugara, a VII. melléklet 3.3. függelékében leírt eljárás szerint meghatározva, amelynek során a gyártónak kell biztosítania a tisztán elektromos módban vezetett járművel elvégzendő méréshez szükséges eszközt, |
| Dav | = | átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, a következők szerint:






  — | 4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú jármű esetében; |

Mi

=

a szennyezőanyag-kibocsátás tömege mg/km-ben;

M1i

=

a kibocsátott i szennyező anyag átlagos tömege mg/km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel, a 3.1.2.5.5. pont szerint kiszámítva

M2i

=

a kibocsátott i szennyező anyag átlagos tömege mg/km-ben minimális töltöttségi szinten lévő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés), a 3.1.3.5. pont szerint kiszámítva

De

=

a jármű elektromos hatósugara, a VII. melléklet 3.3. függelékében leírt eljárás szerint meghatározva, amelynek során a gyártónak kell biztosítania a tisztán elektromos módban vezetett járművel elvégzendő méréshez szükséges eszközt,

Dav

=

átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, a következők szerint:

—

4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú jármű esetében;

| — | 6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű jármű esetében; |
| --- | --- |

—

6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű jármű esetében;

| — | 10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű jármű esetében. |
| --- | --- |

—

10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű jármű esetében.

3.1.4.2.   A 3.1.2.5.2.2. pont szerinti vizsgálat:

Az értesítésben feltüntetendő súlyozott értékek kiszámítását a következő módon kell elvégezni:

Ap11-3. egyenlet:

Formula

ahol:

| Mi | = | a szennyezőanyag-kibocsátás tömege mg/km-ben; |
| --- | --- | --- |
| M1i | = | a kibocsátott i szennyező anyag átlagos tömege mg/km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel, a 3.1.2.5.5. pont szerint kiszámítva |
| M2i | = | a kibocsátott i szennyező anyag átlagos tömege mg/km-ben minimális töltöttségi szinten lévő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés), a 3.1.3.5. pont szerint kiszámítva |
| Dovc | = | a jármű külső feltöltésének hatósugara a VII. melléklet 3.3. függelékében leírt eljárás szerint meghatározva; |
| Dav | = | átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, a következők szerint:






  — | 4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú jármű esetében; |

Mi

=

a szennyezőanyag-kibocsátás tömege mg/km-ben;

M1i

=

a kibocsátott i szennyező anyag átlagos tömege mg/km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel, a 3.1.2.5.5. pont szerint kiszámítva

M2i

=

a kibocsátott i szennyező anyag átlagos tömege mg/km-ben minimális töltöttségi szinten lévő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés), a 3.1.3.5. pont szerint kiszámítva

Dovc

=

a jármű külső feltöltésének hatósugara a VII. melléklet 3.3. függelékében leírt eljárás szerint meghatározva;

Dav

=

átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, a következők szerint:

—

4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú jármű esetében;

| — | 6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű jármű esetében; |
| --- | --- |

—

6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű jármű esetében;

| — | 10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű jármű esetében. |
| --- | --- |

—

10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű jármű esetében.

3.2.   Kívülről feltölthető hibrid hajtású járművek (OVC HEV) üzemmódkapcsolóval

3.2.1.   Két vizsgálatot kell elvégezni az alábbi feltételek mellett:

3.2.1.1.   „A” feltétel: a vizsgálatot teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel kell elvégezni.

3.2.1.2.   „B” feltétel: a vizsgálatot minimális töltöttségi szinten lévő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel kell elvégezni (maximális lemerítés).

3.2.1.3.   Az üzemmódkapcsolót az Ap11-2. táblázat szerint kell beállítani:

Ap11-2. táblázat

Keresőtáblázat az „A” vagy „B” feltétel meghatározásához, a különféle hibrid járműkoncepcióktól és a hibrid mód választására szolgáló kapcsoló állásától függően.

| | Hibrid módok - | — | Tisztán elektromos |
| --- | --- | --- | --- |

Hibrid módok -

—

Tisztán elektromos

| — | Hibrid |
| --- | --- |

—

Hibrid

| — | Tiszta tüzelőanyag-fogyasztó |
| --- | --- |

—

Tiszta tüzelőanyag-fogyasztó

| — | Hibrid |
| --- | --- |

—

Hibrid

| — | Tisztán elektromos |
| --- | --- |

—

Tisztán elektromos

| — | Tiszta tüzelőanyag-fogyasztó |
| --- | --- |

—

Tiszta tüzelőanyag-fogyasztó

| — | Hibrid |
| --- | --- |

—

Hibrid

| — | Hibrid mód n (3) |
| --- | --- |

—

Hibrid mód n (3)

| — | Hibrid mód m1 |
| --- | --- |

—

Hibrid mód m1

Akkumulátor töltöttségi szintje

Kapcsoló helyzete

Kapcsoló helyzete

Kapcsoló helyzete

Kapcsoló helyzete

„A” feltétel

Teljesen feltöltve

Hibrid

Hibrid

A legnagyobb elektromosenergia-fogyasztású hibrid üzemmód (4)

Hibrid

„B” feltétel

Minimális töltési szint

Tüzelőanyag- fogyasztó

Tüzelőanyag- fogyasztó

A legnagyobb tüzelőanyag-fogyasztású mód (5)

Hibrid

3.2.2.   „A” feltétel

3.2.2.1.   Ha a jármű tisztán elektromos hatósugara nagyobb, mint egy teljes ciklus, a gyártó kérésére az I. típusú vizsgálatot elvégezhetik tisztán elektromos módban. Ebben az esetben a motor 3.2.2.3.1. vagy 3.2.2.3.2. pontban előírt előkondicionálása elhagyható.

3.2.2.2.   Az eljárást az elektromosenergia-tároló eszköz lemerítésével kell kezdeni, miközben a járművet tisztán elektromos helyzetben levő kapcsolóval kell vezetni (próbapályán, járműfékpadon stb.) a jármű a X. melléklet 1. függelékében szereplő vizsgálati eljárás szerint meghatározandó legnagyobb tervezési sebessége 70 ± 5 %-ának megfelelő állandó sebességgel.

A lemerítést le kell állítani a következő körülmények bármelyikének fennállásakor:

| a) | a jármű már nem képes a harmincperces legnagyobb sebesség 65 százalékával haladni; |
| --- | --- |

a)

a jármű már nem képes a harmincperces legnagyobb sebesség 65 százalékával haladni;

| b) | ha a vezető a szabványos fedélzeti műszerektől jelzést kap a jármű megállítására; |
| --- | --- |

b)

ha a vezető a szabványos fedélzeti műszerektől jelzést kap a jármű megállítására;

| c) | 100 km után. |
| --- | --- |

c)

100 km után.

Ha a jármű nem rendelkezik tisztán elektromos üzemmóddal, az elektromosenergia-/energiatároló eszköz lemerítését a jármű vezetésével kell elérni (próbapályán, járműfékpadon stb.) a következő körülmények bármelyikének fennállásakor:

| a) | 50 km/h állandó sebességgel, míg a hibrid hajtású elektromos jármű tüzelőanyag-fogyasztó motorja be nem indul; |
| --- | --- |

a)

50 km/h állandó sebességgel, míg a hibrid hajtású elektromos jármű tüzelőanyag-fogyasztó motorja be nem indul;

| b) | ha a jármű nem tudja elérni az 50 km/h állandó sebességet a tüzelőanyag-fogyasztó motor beindulása nélkül, a sebességet csökkenteni kell, hogy a jármű olyan kisebb állandó sebességgel fusson, amelynél a tüzelőanyag-fogyasztó motor nem indul be egy meghatározott idő vagy távolság alatt (ezt a műszaki szolgálat és a gyártó közösen határozza meg); |
| --- | --- |

b)

ha a jármű nem tudja elérni az 50 km/h állandó sebességet a tüzelőanyag-fogyasztó motor beindulása nélkül, a sebességet csökkenteni kell, hogy a jármű olyan kisebb állandó sebességgel fusson, amelynél a tüzelőanyag-fogyasztó motor nem indul be egy meghatározott idő vagy távolság alatt (ezt a műszaki szolgálat és a gyártó közösen határozza meg);

| c) | a gyártó ajánlása szerint. |
| --- | --- |

c)

a gyártó ajánlása szerint.

A tüzelőanyag-fogyasztó motort automatikus beindulása után tíz másodpercen belül le kell állítani. Eltérés esetén, ha a gyártó igazolni tudja a műszaki szolgálatnak a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon, hogy a jármű fizikailag nem képes elérni a harmincperces sebességet, ehelyett használható a legfeljebb tizenöt perces maximális sebesség.

3.2.2.3.   A jármű kondicionálása

3.2.2.4.   Az előkondicionálás után és a vizsgálat előtt a járművet olyan helyiségben kell tárolni, amelyben a hőmérséklet 293,2 K és 303,2 K (20 °C és 3 °C) között viszonylag állandó marad. A kondicionálást legalább hat órán keresztül kell folytatni addig, amíg a motorolaj és a hűtőfolyadék (ha van) hőmérséklete el nem éri a helyiség hőmérsékletét ± 2 K határértéken belül, és az elektromosenergia-/energiatároló eszköz teljesen feltöltődik az alábbi 3.2.2.5. pontban előírt feltöltés eredményeként.

3.2.2.5.   A temperálás során az elektromosenergia-tároló eszközt fel kell tölteni az alábbi töltők bármelyikével:

| a) | a fedélzeti töltővel, ha van; |
| --- | --- |

a)

a fedélzeti töltővel, ha van;

| b) | a gyártó által javasolt külső töltővel, normál éjszakai töltést alkalmazva. |
| --- | --- |

b)

a gyártó által javasolt külső töltővel, normál éjszakai töltést alkalmazva.

Ez az eljárás kizár minden olyan különleges töltési típust, amely automatikusan vagy kézzel indítható, mint például a kiegyenlítő töltés vagy gyorstöltés.

A gyártónak nyilatkoznia kell arról, hogy a vizsgálat alatt nem alkalmaztak különleges töltési eljárást.

| c) | A töltés befejezésének feltételei |
| --- | --- |

c)

A töltés befejezésének feltételei

A töltés befejezésének kritériumai megfelelnek tizenkét órás töltési időnek, kivéve, ha a szabványos műszer egyértelműen jelzi a vezetőnek, hogy az elektromos energiát tároló eszköz még nincs teljesen feltöltve.

Ebben az esetben a leghosszabb idő a feltüntetett akkumulátor kapacitás (Wh) és a hálózati teljesítmény (W) hányadosának háromszorosa.

3.2.2.6.   Vizsgálati eljárás

| 3.2.2.6.1. | A járművet a vezető számára a normál használatra biztosított eszközökkel kell beindítani. Az első ciklus a jármű beindításakor kezdődik. |
| --- | --- |

3.2.2.6.1.

A járművet a vezető számára a normál használatra biztosított eszközökkel kell beindítani. Az első ciklus a jármű beindításakor kezdődik.

| 3.2.2.6.1.1. | A mintavételnek a jármű beindítása előtt vagy annak időpontjában kell kezdődnie (MK), és az utolsó alapjárati időszaknak a vonatkozó I. típusú vizsgálati ciklusban (mintavétel vége (MV)) történő befejezésekor kell véget érnie. |
| --- | --- |

3.2.2.6.1.1.

A mintavételnek a jármű beindítása előtt vagy annak időpontjában kell kezdődnie (MK), és az utolsó alapjárati időszaknak a vonatkozó I. típusú vizsgálati ciklusban (mintavétel vége (MV)) történő befejezésekor kell véget érnie.

| 3.2.2.6.1.2. | A mintavételt a jármű beindítása előtt vagy azzal egyidejűleg kell elkezdeni (MK), és több ismétlődő vizsgálati cikluson keresztül kell folytatni. A mintavétel azon vonatkozó I. típusú vizsgálati ciklusban a záró alapjárati időszak teljesítésével ér véget, amely alatt az akkumulátor a következő eljárás szerint elérte a minimális töltési állapotot (a mintavétel vége (MV)).






  3.2.2.6.1.2.1. | A Q elektromosenergia-mérleget (Ah) a VII. melléklet 3B. függelékében meghatározott eljárással minden vegyes ciklusban mérni kell. Az elektromosenergia-mérleg annak megállapítására szolgál, hogy az akkumulátor mikor éri el a minimális töltöttségi szintjét. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.6.1.2.

A mintavételt a jármű beindítása előtt vagy azzal egyidejűleg kell elkezdeni (MK), és több ismétlődő vizsgálati cikluson keresztül kell folytatni. A mintavétel azon vonatkozó I. típusú vizsgálati ciklusban a záró alapjárati időszak teljesítésével ér véget, amely alatt az akkumulátor a következő eljárás szerint elérte a minimális töltési állapotot (a mintavétel vége (MV)).

3.2.2.6.1.2.1.

A Q elektromosenergia-mérleget (Ah) a VII. melléklet 3B. függelékében meghatározott eljárással minden vegyes ciklusban mérni kell. Az elektromosenergia-mérleg annak megállapítására szolgál, hogy az akkumulátor mikor éri el a minimális töltöttségi szintjét.

| 3.2.2.6.1.2.2. | Az akkumulátor minimális töltési állapotát akkor tekintik elértnek N kombinált ciklusban, ha az N + 1 kombinált ciklus alatt mért Q töltési mérlege nem több a lemerített állapot 3 százalékánál, amelyet az akkumulátor maximális töltöttségi állapotában jellemző – a gyártó által megadott – névleges kapacitásának (Ah) százalékában kell kifejezni. A gyártó kérésére további vizsgálati ciklusokat lehet végezni, amelyek eredményeit fel lehet használni a 3.2.2.7. és 3.2.4.3. pontban meghatározott számításokban, feltéve, hogy az akkumulátor elektromos töltési mérlege minden további vizsgálati ciklusban kisebb lemerülést mutat, mint a megelőző ciklusban. |
| --- | --- |

3.2.2.6.1.2.2.

Az akkumulátor minimális töltési állapotát akkor tekintik elértnek N kombinált ciklusban, ha az N + 1 kombinált ciklus alatt mért Q töltési mérlege nem több a lemerített állapot 3 százalékánál, amelyet az akkumulátor maximális töltöttségi állapotában jellemző – a gyártó által megadott – névleges kapacitásának (Ah) százalékában kell kifejezni. A gyártó kérésére további vizsgálati ciklusokat lehet végezni, amelyek eredményeit fel lehet használni a 3.2.2.7. és 3.2.4.3. pontban meghatározott számításokban, feltéve, hogy az akkumulátor elektromos töltési mérlege minden további vizsgálati ciklusban kisebb lemerülést mutat, mint a megelőző ciklusban.

| 3.2.2.6.1.2.3. | Minden egyes vizsgálati ciklus után egy legfeljebb tízperces temperálási időszak engedélyezett. Erre az időtartamra az erőátviteli rendszert ki kell kapcsolni. |
| --- | --- |

3.2.2.6.1.2.3.

Minden egyes vizsgálati ciklus után egy legfeljebb tízperces temperálási időszak engedélyezett. Erre az időtartamra az erőátviteli rendszert ki kell kapcsolni.

| 3.2.2.6.2. | A járművet a 6. függelék rendelkezései szerint kell vezetni. |
| --- | --- |

3.2.2.6.2.

A járművet a 6. függelék rendelkezései szerint kell vezetni.

| 3.2.2.6.3. | A kipufogógázokat a II. melléklet szerint kell elemezni. |
| --- | --- |

3.2.2.6.3.

A kipufogógázokat a II. melléklet szerint kell elemezni.

3.2.2.7.   A vizsgálati eredményeket össze kell hasonlítani a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének A. részében előírt kibocsátási határértékekkel, és ki kell számítani minden szennyező anyag „A” feltétel szerinti átlagos kibocsátását (M1i) mg/km-ben.

Az M1ia kombináltciklus-menetek vizsgálati eredményeinek és a megfelelő romlási tényezők és a Ki tényezők szorzatának kisebbnek kell lennie a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének A. részében előírt határértéknél. A 3.2.4. pontban foglalt számítás alkalmazásában az M1i az Ap11-1. egyenlet szerint számítható ki.

3.2.3.   „B” feltétel

3.2.3.1.   A jármű kondicionálása.

A járművet a 6. függelékben meghatározott, alkalmazandó I. típusú menetciklussal kell kondicionálni.

3.2.3.2.   A jármű elektromosenergia-tároló eszközét a 3.2.2.2. pontnak megfelelően kell lemeríteni.

3.2.3.3.   Az előkondicionálás után és a vizsgálat előtt a járművet olyan helyiségben kell tárolni, amelyben a hőmérséklet 293,2 és 303,2 K (20 °C és 30 °C) között viszonylag állandó marad. Ezt a kondicionálást legalább 6 órán keresztül kell végezni és mindaddig folytatni, amíg a motorolaj és a hűtőfolyadék (ha van) hőmérséklete el nem éri a helyiség hőmérsékletét ± 2 K értékhatáron belül.

3.2.3.4.   Vizsgálati eljárás

| 3.2.3.4.1. | A járművet a vezető számára a normál használatra biztosított eszközökkel kell beindítani. Az első ciklus a jármű beindításakor kezdődik. |
| --- | --- |

3.2.3.4.1.

A járművet a vezető számára a normál használatra biztosított eszközökkel kell beindítani. Az első ciklus a jármű beindításakor kezdődik.

| 3.2.3.4.2. | A mintavételnek a jármű beindítása előtt vagy annak időpontjában kell kezdődnie (MK), és az utolsó alapjárati időszaknak a vonatkozó I. típusú vizsgálati ciklusban (mintavétel vége [MV]) történő befejezésekor kell véget érnie. |
| --- | --- |

3.2.3.4.2.

A mintavételnek a jármű beindítása előtt vagy annak időpontjában kell kezdődnie (MK), és az utolsó alapjárati időszaknak a vonatkozó I. típusú vizsgálati ciklusban (mintavétel vége [MV]) történő befejezésekor kell véget érnie.

| 3.2.3.4.3. | A járművet a 6. függelék rendelkezéseinek megfelelően kell vezetni. |
| --- | --- |

3.2.3.4.3.

A járművet a 6. függelék rendelkezéseinek megfelelően kell vezetni.

| 3.2.3.4.4. | A kipufogógázokat a II. melléklet előírásainak megfelelően kell elemezni. |
| --- | --- |

3.2.3.4.4.

A kipufogógázokat a II. melléklet előírásainak megfelelően kell elemezni.

3.2.3.5.   A vizsgálati eredményeket össze kell hasonlítani a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletében előírt szennyezőanyag-határértékekkel, és ki kell számítani minden szennyező anyag „B” feltétel szerinti átlagos kibocsátását (M2i). Az M2i vizsgálati eredmények és a megfelelő romlási tényező és a Ki tényezők szorzatának kisebbnek kell lennie a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletében előírt határértéknél.

3.2.4.   Vizsgálati eredmények

| 3.2.4.1. | A 3.2.2.6.2.1. pont szerinti vizsgálat:
  Az értesítésben feltüntetendő súlyozott értékek kiszámítását az Ap11-2. egyenlettel kell elvégezni:
  ahol:







  Mi | = | a szennyezőanyag-kibocsátás tömege mg/km-ben; |
| --- | --- | --- | --- |
| M1i | = | a kibocsátott i szennyező anyag átlagos tömege mg/km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel, a 3.2.2.7. pont szerint kiszámítva |
| M2i | = | a kibocsátott i szennyező anyag átlagos tömege mg/km-ben minimális töltöttségi szinten lévő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés), a 3.2.3.5. pont szerint kiszámítva; |
| De | = | a jármű külső feltöltésének hatósugara tisztán elektromos módba kapcsolva, a VII. melléklet 3.3. függelékének megfelelően meghatározva. Ha a kapcsolónak nincs tisztán elektromos állása, a gyártónak kell biztosítania a tisztán elektromos üzemmódban vezetett járművel elvégzendő méréshez szükséges feltételeket |
| Dav | = | átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, a következők szerint:






  — | 4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú jármű esetében; |

3.2.4.1.

A 3.2.2.6.2.1. pont szerinti vizsgálat:

Az értesítésben feltüntetendő súlyozott értékek kiszámítását az Ap11-2. egyenlettel kell elvégezni:

ahol:

Mi

=

a szennyezőanyag-kibocsátás tömege mg/km-ben;

M1i

=

a kibocsátott i szennyező anyag átlagos tömege mg/km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel, a 3.2.2.7. pont szerint kiszámítva

M2i

=

a kibocsátott i szennyező anyag átlagos tömege mg/km-ben minimális töltöttségi szinten lévő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés), a 3.2.3.5. pont szerint kiszámítva;

De

=

a jármű külső feltöltésének hatósugara tisztán elektromos módba kapcsolva, a VII. melléklet 3.3. függelékének megfelelően meghatározva. Ha a kapcsolónak nincs tisztán elektromos állása, a gyártónak kell biztosítania a tisztán elektromos üzemmódban vezetett járművel elvégzendő méréshez szükséges feltételeket

Dav

=

átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, a következők szerint:

—

4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú jármű esetében;

| — | 6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű jármű esetében; |
| --- | --- |

—

6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű jármű esetében;

| — | 10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű jármű esetében. |
| --- | --- |

—

10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű jármű esetében.

| 3.2.4.2. | A 3.2.2.6.2.2. pont szerinti vizsgálat:
  Az értesítésben feltüntetendő súlyozott értékek kiszámítását az Ap11-3. egyenlettel kell elvégezni:
  ahol:







  Mi | = | a szennyezőanyag-kibocsátás tömege mg/km-ben; |
| --- | --- | --- | --- |
| M1i | = | a kibocsátott i szennyező anyag átlagos tömege mg/km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel, a 3.2.2.7. pont szerint kiszámítva |
| M2i | = | a kibocsátott i szennyező anyag átlagos tömege mg/km-ben minimális töltöttségi szinten lévő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés), a 3.2.3.5. pont szerint kiszámítva |
| Dovc | = | a jármű külső feltöltésének hatósugara a VII. melléklet 3.3. függelékében leírt eljárás szerint; |
| Dav | = | átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, a következők szerint:






  — | 4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú jármű esetében; |

3.2.4.2.

A 3.2.2.6.2.2. pont szerinti vizsgálat:

Az értesítésben feltüntetendő súlyozott értékek kiszámítását az Ap11-3. egyenlettel kell elvégezni:

ahol:

Mi

=

a szennyezőanyag-kibocsátás tömege mg/km-ben;

M1i

=

a kibocsátott i szennyező anyag átlagos tömege mg/km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel, a 3.2.2.7. pont szerint kiszámítva

M2i

=

a kibocsátott i szennyező anyag átlagos tömege mg/km-ben minimális töltöttségi szinten lévő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés), a 3.2.3.5. pont szerint kiszámítva

Dovc

=

a jármű külső feltöltésének hatósugara a VII. melléklet 3.3. függelékében leírt eljárás szerint;

Dav

=

átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, a következők szerint:

—

4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú jármű esetében;

| — | 6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű jármű esetében; |
| --- | --- |

—

6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű jármű esetében;

| — | 10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű jármű esetében. |
| --- | --- |

—

10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű jármű esetében.

3.3.   Kívülről nem feltölthető hibrid hajtású járművek (NOVC HEV), üzemmódkapcsoló nélkül

3.3.1.   Ezeket a járműveket a 6. függelék szerint kell vizsgálni.

3.3.2.   Előkondicionáláshoz legalább két egymást követő teljes menetciklust kell elvégezni temperálás nélkül.

3.3.3.   A járművet a 6. függelék rendelkezéseinek megfelelően kell vezetni.

3.4.   Kívülről nem feltölthető hibrid hajtású járművek (NOVC HEV), üzemmódkapcsolóval.

3.4.1.   Ezeket a járműveket hibrid üzemmódban kell előkondicionálni és vizsgálni a II. melléklet szerint. Ha több hibrid üzemmód van, a vizsgálatot abban az üzemmódban kell elvégezni, amely a gyújtáskulcs elfordítása után (normál üzemmód) automatikusan beáll. A gyártótól kapott tájékoztatás alapján a műszaki szolgálatnak biztosítania kell, hogy a határértékek valamennyi hibrid üzemmódban teljesülnek.

3.4.2.   Előkondicionáláshoz legalább két egymást követő, vonatkozó teljes menetciklust kell elvégezni temperálás nélkül.

3.4.3.   A járművet a II. melléklet rendelkezéseinek megfelelően kell vezetni.

---

(1)  Más néven „kívülről feltölthető”.

(2)  Más néven „kívülről nem feltölthető”.

(3)  Például: sportos, gazdaságos, városi, városon kívüli helyzet stb.

(4)  A legnagyobb elektromosenergia-fogyasztású hibrid üzemmód: az a hibrid hajtású üzemmód, amely a választható hibrid üzemmódok közül bizonyíthatóan a legnagyobb elektromos fogyasztású a 101. számú ENSZ-EGB-előírás 10. mellékletének 4. pontjában leírt „A” feltétel szerinti vizsgálat során, és amely a gyártó által biztosított adatok és a műszaki szolgálattal való megállapodás alapján határozható meg.

(5)  A legnagyobb tüzelőanyag-fogyasztású mód: az a hibrid hajtású üzemmód, amely a választható hibrid üzemmódok közül bizonyíthatóan a legnagyobb tüzelőanyag fogyasztású a 101. számú ENSZ-EGB-előírás 10. mellékletének 4. pontjában leírt „B” feltétel szerinti vizsgálat során, és amely a gyártó által biztosított adatok és a műszaki szolgálattal való megállapodás alapján határozható meg.

12. függelék

A PB-gáz, földgáz/biometán, rugalmas tüzelőanyag-felhasználású H2NG vagy hidrogén üzemű L kategóriájú járművek I. típusú vizsgálati eljárása

1.   Bevezetés

| 1.1. | Ez a függelék ismerteti a PB-gáz, földgáz/biometán, H2NG vagy hidrogén gáz vizsgálatára vonatkozó külön követelményeket az e tüzelőanyagokat használó, alternatív tüzelőanyaggal működő járművek vagy benzin-, PB-gáz-, földgáz-/biometán-, H2NG- vagy hidrogénüzemben működni képes járművek vizsgálatához. |
| --- | --- |

1.1.

Ez a függelék ismerteti a PB-gáz, földgáz/biometán, H2NG vagy hidrogén gáz vizsgálatára vonatkozó külön követelményeket az e tüzelőanyagokat használó, alternatív tüzelőanyaggal működő járművek vagy benzin-, PB-gáz-, földgáz-/biometán-, H2NG- vagy hidrogénüzemben működni képes járművek vizsgálatához.

| 1.2. | A forgalmazott gáz-halmazállapotú tüzelőanyagok összetétele igen változó lehet és a tüzelőanyag-adagoló rendszereknek tüzelőanyag-adagolásukat ehhez megfelelően hozzá kell igazítaniuk. Ezen alkalmazkodóképesség igazolására a reprezentatív PB-gáz, fölgáz/biometán vagy H2NG tüzelőanyag-adagoló rendszerrel felszerelt alapjárművet kell az I. típusú vizsgálatokkal bevizsgálni, két szélsőséges referencia-tüzelőanyaggal. |
| --- | --- |

1.2.

A forgalmazott gáz-halmazállapotú tüzelőanyagok összetétele igen változó lehet és a tüzelőanyag-adagoló rendszereknek tüzelőanyag-adagolásukat ehhez megfelelően hozzá kell igazítaniuk. Ezen alkalmazkodóképesség igazolására a reprezentatív PB-gáz, fölgáz/biometán vagy H2NG tüzelőanyag-adagoló rendszerrel felszerelt alapjárművet kell az I. típusú vizsgálatokkal bevizsgálni, két szélsőséges referencia-tüzelőanyaggal.

| 1.3. | E függelék hidrogénre vonatkozó követelményei csak azokra a járművekre vonatkoznak, amelyek a hidrogént a belső égésű motorhoz használják, és nem azokra, amelyeket hidrogénüzemű tüzelőanyag-cellával szereltek fel. |
| --- | --- |

1.3.

E függelék hidrogénre vonatkozó követelményei csak azokra a járművekre vonatkoznak, amelyek a hidrogént a belső égésű motorhoz használják, és nem azokra, amelyeket hidrogénüzemű tüzelőanyag-cellával szereltek fel.

2.   A gáztüzelőanyag-adagoló rendszerrel felszerelt L kategóriájú járművek típusjóváhagyása

A típusjóváhagyás az alábbi követelmények teljesítése esetében adható meg:

2.1.   A gáztüzelőanyag-adagoló rendszerrel felszerelt jármű kipufogógáz-kibocsátásának jóváhagyása

Igazolni kell, hogy a reprezentatív PB-gáz, fölgáz/biometán vagy H2NG tüzelőanyag-adagoló rendszerrel felszerelt alapjármű alkalmazkodni képes a forgalomban kapható és az alábbiaknak megfelelő bármely tüzelőanyag-összetételhez:

| 2.1.1. | A PB-gáz esetében változhat a C3/C4 összetétel (a vizsgálati tüzelőanyagra vonatkozó A és B feltétel) ezért az alapjárművet a 2. függelékben említett A. és B. referencia-tüzelőanyaggal kell bevizsgálni. |
| --- | --- |

2.1.1.

A PB-gáz esetében változhat a C3/C4 összetétel (a vizsgálati tüzelőanyagra vonatkozó A és B feltétel) ezért az alapjárművet a 2. függelékben említett A. és B. referencia-tüzelőanyaggal kell bevizsgálni.

| 2.1.2. | Földgáz–biometán esetében általában két tüzelőanyag-típus létezik: a nagy fűtőértékű tüzelőanyag (G20) és a kis fűtőértékű tüzelőanyag (G25), de mindkét tartományon belül nagyok az eltérések; jelentős különbségek vannak a Wobbe-indexek tekintetében. A referencia-tüzelőanyagok tükrözik ezeket a változatokat. Az alapjárművet a 2. függelékben említett mindkét referencia-tüzelőanyaggal be kell vizsgálni. |
| --- | --- |

2.1.2.

Földgáz–biometán esetében általában két tüzelőanyag-típus létezik: a nagy fűtőértékű tüzelőanyag (G20) és a kis fűtőértékű tüzelőanyag (G25), de mindkét tartományon belül nagyok az eltérések; jelentős különbségek vannak a Wobbe-indexek tekintetében. A referencia-tüzelőanyagok tükrözik ezeket a változatokat. Az alapjárművet a 2. függelékben említett mindkét referencia-tüzelőanyaggal be kell vizsgálni.

| 2.1.3. | A rugalmas tüzelőanyag-felhasználású, H2NG-üzemű jármű esetében az összetételi tartomány 0 % hidrogéntől (L-gáz) a keverék legmagasabb hidrogéntartalmáig (H-gáz) változhat a gyártó előírásai szerint. Igazolni kell, hogy az alapjármű alkalmazkodni képes a gyártó által megadott tartományon belül bármely százalékos arányhoz, és az I. típusú vizsgálat során a járművet 100 %-os H-gázzal és 100 %-os L-gázzal is be kell vizsgálni. Igazolni kell azt is, hogy alkalmazkodni képes bármely, a forgalomban kapható földgáz/biometán összetételhez, a keverék százalékos hidrogéntartalmától függetlenül. |
| --- | --- |

2.1.3.

A rugalmas tüzelőanyag-felhasználású, H2NG-üzemű jármű esetében az összetételi tartomány 0 % hidrogéntől (L-gáz) a keverék legmagasabb hidrogéntartalmáig (H-gáz) változhat a gyártó előírásai szerint. Igazolni kell, hogy az alapjármű alkalmazkodni képes a gyártó által megadott tartományon belül bármely százalékos arányhoz, és az I. típusú vizsgálat során a járművet 100 %-os H-gázzal és 100 %-os L-gázzal is be kell vizsgálni. Igazolni kell azt is, hogy alkalmazkodni képes bármely, a forgalomban kapható földgáz/biometán összetételhez, a keverék százalékos hidrogéntartalmától függetlenül.

| 2.1.4. | A hidrogénüzemű tüzelőanyag-adagoló rendszerrel felszerelt járművek esetében a megfelelést a 2. függelékben említett egyetlen hidrogén referencia-tüzelőanyaggal kell vizsgálni. |
| --- | --- |

2.1.4.

A hidrogénüzemű tüzelőanyag-adagoló rendszerrel felszerelt járművek esetében a megfelelést a 2. függelékben említett egyetlen hidrogén referencia-tüzelőanyaggal kell vizsgálni.

| 2.1.5. | Ha az átváltás egyik tüzelőanyagról a másikra a gyakorlatban kapcsoló használatával történik, ezt a kapcsolót a típus-jóváhagyási vizsgálat alatt nem szabad használni. Ilyen esetben a gyártó kérésére és a műszaki szolgálat egyetértésével a II. melléklet 5.2.4. pontjában említett előkondicionálási ciklus kiterjeszthető. |
| --- | --- |

2.1.5.

Ha az átváltás egyik tüzelőanyagról a másikra a gyakorlatban kapcsoló használatával történik, ezt a kapcsolót a típus-jóváhagyási vizsgálat alatt nem szabad használni. Ilyen esetben a gyártó kérésére és a műszaki szolgálat egyetértésével a II. melléklet 5.2.4. pontjában említett előkondicionálási ciklus kiterjeszthető.

| 2.1.6. | A kibocsátási eredmények „r” tényezőjét minden egyes szennyező anyag esetében meg kell határozni PB-gáz, földgáz/biometán és H2NG-üzemű járművekre, az Ap12.-1. táblázat szerint:






  2.1.6.1. | PB-gáz és földgáz/biometán üzemű járművek esetében a szennyezőanyag-kibocsátási eredmények „r” viszonyszámát minden egyes káros anyagra az alábbiak szerint kell meghatározni:

  Ap12-1. táblázat


  Az „r” tényező kiszámítása PB-gáz- és földgáz/biometán-üzemű járművekre vonatkozóan








  Tüzelőanyag típusa(i) | Referencia-tüzelőanyagok | Az „r” kiszámítása |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| PB-gáz és benzin
  („B” jóváhagyás) | „A” tüzelőanyag | |
| vagy csak PB-gáz
  („D” jóváhagyás) | „B” tüzelőanyag |
| Földgáz/biometán | G20 tüzelőanyag | |
| G25 tüzelőanyag |

2.1.6.

A kibocsátási eredmények „r” tényezőjét minden egyes szennyező anyag esetében meg kell határozni PB-gáz, földgáz/biometán és H2NG-üzemű járművekre, az Ap12.-1. táblázat szerint:

2.1.6.1.

PB-gáz és földgáz/biometán üzemű járművek esetében a szennyezőanyag-kibocsátási eredmények „r” viszonyszámát minden egyes káros anyagra az alábbiak szerint kell meghatározni:

Ap12-1. táblázat

Az „r” tényező kiszámítása PB-gáz- és földgáz/biometán-üzemű járművekre vonatkozóan

Tüzelőanyag típusa(i)

Referencia-tüzelőanyagok

Az „r” kiszámítása

PB-gáz és benzin

(„B” jóváhagyás)

„A” tüzelőanyag

Formula

vagy csak PB-gáz

(„D” jóváhagyás)

„B” tüzelőanyag

Földgáz/biometán

G20 tüzelőanyag

Formula

G25 tüzelőanyag

| 2.1.6.2. | Rugalmas tüzelőanyag-felhasználású H2NG-üzemű járművek esetében az „r1” és „r2” tényezőt minden egyes szennyező anyagra az alábbiak szerint kell meghatározni:

  Ap12-2. táblázat


  Az „r” tényező keresőtáblázata földgáz/biometán vagy H2NG gáz-halmazállapotú tüzelőanyagokra








  Tüzelőanyag típusa(i) | Referencia-tüzelőanyagok | Az „r” kiszámítása |
| --- | --- | --- | --- |
| Földgáz/biometán | G20 tüzelőanyag | |
| G25 tüzelőanyag |
| H2NG | Hidrogén és G20 keveréke a hidrogén gyártó által megadott legmagasabb százalékos arányával | |
| Hidrogén és G25 keveréke a hidrogén gyártó által megadott legmagasabb százalékos arányával |

2.1.6.2.

Rugalmas tüzelőanyag-felhasználású H2NG-üzemű járművek esetében az „r1” és „r2” tényezőt minden egyes szennyező anyagra az alábbiak szerint kell meghatározni:

Ap12-2. táblázat

Az „r” tényező keresőtáblázata földgáz/biometán vagy H2NG gáz-halmazállapotú tüzelőanyagokra

Tüzelőanyag típusa(i)

Referencia-tüzelőanyagok

Az „r” kiszámítása

Földgáz/biometán

G20 tüzelőanyag

Formula

G25 tüzelőanyag

H2NG

Hidrogén és G20 keveréke a hidrogén gyártó által megadott legmagasabb százalékos arányával

Formula

Hidrogén és G25 keveréke a hidrogén gyártó által megadott legmagasabb százalékos arányával

2.2.   A meghajtáscsalád egy tagjának kipufogógáz-kibocsátás szempontjából való jóváhagyása

A IX. melléklet szerinti, meghajtás szerinti járműcsalád tagjaként tiszta gázüzemű, illetve gázüzemben kétfajta tüzelőanyaggal működő, PB-gáz-, földgáz-/biometán-, H2NG- vagy hidrogénüzemű jármű típusjóváhagyásához az I. típusú vizsgálatot gáz-halmazállapotú referencia-gáztüzelőanyaggal kell elvégezni. A PB-gáz-, földgáz-/biometán-, H2NG-üzemű járművek esetében ez a referencia-tüzelőanyag lehet a 2. függelékben felsorolt bármely referencia-tüzelőanyag. A gázüzemű jármű megfelelőnek tekinthető, ha teljesíti az alábbi követelményeket:

| 2.2.1. | A vizsgálati járműnek meg kell felelnie a meghajtás szerinti járműcsalád tagja XI. melléklet szerinti meghatározásának. |
| --- | --- |

2.2.1.

A vizsgálati járműnek meg kell felelnie a meghajtás szerinti járműcsalád tagja XI. melléklet szerinti meghatározásának.

| 2.2.2. | Ha a vizsgálati tüzelőanyag követelmény az „A” referencia-tüzelőanyag a PB-gáz vagy G20 földgáz/biometán használata esetén, a kibocsátás eredményét meg kell szorozni a megfelelő „r” tényezővel, ha r > 1; ha r < 1, akkor nincs szükség korrekcióra. |
| --- | --- |

2.2.2.

Ha a vizsgálati tüzelőanyag követelmény az „A” referencia-tüzelőanyag a PB-gáz vagy G20 földgáz/biometán használata esetén, a kibocsátás eredményét meg kell szorozni a megfelelő „r” tényezővel, ha r > 1; ha r < 1, akkor nincs szükség korrekcióra.

| 2.2.3. | Ha a vizsgálati tüzelőanyag követelmény a „B” referencia-tüzelőanyag a PB-gáz vagy G25 földgáz/biometán használata esetén, a kibocsátás eredményét el kell osztani a megfelelő „r” tényezővel, ha r < 1; ha r > 1, akkor nincs szükség korrekcióra. |
| --- | --- |

2.2.3.

Ha a vizsgálati tüzelőanyag követelmény a „B” referencia-tüzelőanyag a PB-gáz vagy G25 földgáz/biometán használata esetén, a kibocsátás eredményét el kell osztani a megfelelő „r” tényezővel, ha r < 1; ha r > 1, akkor nincs szükség korrekcióra.

| 2.2.4. | A gyártó kérésére az I. típusú vizsgálatot mindkét referencia-tüzelőanyaggal is el lehet végezni, hogy ne legyen szükség korrekcióra. |
| --- | --- |

2.2.4.

A gyártó kérésére az I. típusú vizsgálatot mindkét referencia-tüzelőanyaggal is el lehet végezni, hogy ne legyen szükség korrekcióra.

| 2.2.5. | Az alapjárműnek meg kell felelnie a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének A. részében megadott kategóriára érvényes kibocsátási határértékeinek, mind a mért. mind a számított kibocsátási értékek vonatkozásában. |
| --- | --- |

2.2.5.

Az alapjárműnek meg kell felelnie a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének A. részében megadott kategóriára érvényes kibocsátási határértékeinek, mind a mért. mind a számított kibocsátási értékek vonatkozásában.

| 2.2.6. | Ha ismételt vizsgálatokat végeznek ugyanazon a motoron, a G20 vagy az „A” referencia-tüzelőanyag, illetve a G25 vagy a „B” referencia-tüzelőanyag használatával kapott eredményeket először átlagolni kell; az „r” tényezőt ezután kell kiszámítani az átlagokból. |
| --- | --- |

2.2.6.

Ha ismételt vizsgálatokat végeznek ugyanazon a motoron, a G20 vagy az „A” referencia-tüzelőanyag, illetve a G25 vagy a „B” referencia-tüzelőanyag használatával kapott eredményeket először átlagolni kell; az „r” tényezőt ezután kell kiszámítani az átlagokból.

| 2.2.7. | A rugalmas tüzelőanyag-felhasználású H2NG-üzemű jármű család tagjaként történő típusjóváhagyása esetében két I. típusú vizsgálatot kell elvégezni, az első vizsgálatot 100 % G20 vagy G25 tüzelőanyaggal, a másodikat pedig hidrogén és az első vizsgálathoz használt földgáz/biometán keverékkel, a hidrogén gyártó által megadott legmagasabb százalékos arányával.






  2.2.7.1. | Ha a földgáz/biometán tüzelőanyag a G20 referencia-tüzelőanyag, a kibocsátási eredményeket minden egyes szennyező anyag esetében meg kell szorozni a 2.1.6. pont szerint vonatkozó tényezővel (r1 az első vizsgálatra és r2 a második vizsgálatra), ha a vonatkozó tényező 1-nél nagyobb; ha a megfelelő vonatkozó tényező 1-nél kisebb, korrekcióra nincs szükség. |
| --- | --- | --- |

2.2.7.

A rugalmas tüzelőanyag-felhasználású H2NG-üzemű jármű család tagjaként történő típusjóváhagyása esetében két I. típusú vizsgálatot kell elvégezni, az első vizsgálatot 100 % G20 vagy G25 tüzelőanyaggal, a másodikat pedig hidrogén és az első vizsgálathoz használt földgáz/biometán keverékkel, a hidrogén gyártó által megadott legmagasabb százalékos arányával.

2.2.7.1.

Ha a földgáz/biometán tüzelőanyag a G20 referencia-tüzelőanyag, a kibocsátási eredményeket minden egyes szennyező anyag esetében meg kell szorozni a 2.1.6. pont szerint vonatkozó tényezővel (r1 az első vizsgálatra és r2 a második vizsgálatra), ha a vonatkozó tényező 1-nél nagyobb; ha a megfelelő vonatkozó tényező 1-nél kisebb, korrekcióra nincs szükség.

| 2.2.7.2. | Ha a földgáz/biometán tüzelőanyag a G25 referencia-tüzelőanyag, a kibocsátási eredményeket minden egyes szennyező anyag esetében el kell osztani a 2.1.6. pont szerint vonatkozó tényezővel (r1 az első vizsgálatra és r2 a második vizsgálatra), ha a vonatkozó tényező 1-nél kisebb; ha a megfelelő vonatkozó tényező 1-nél nagyobb, korrekcióra nincs szükség. |
| --- | --- |

2.2.7.2.

Ha a földgáz/biometán tüzelőanyag a G25 referencia-tüzelőanyag, a kibocsátási eredményeket minden egyes szennyező anyag esetében el kell osztani a 2.1.6. pont szerint vonatkozó tényezővel (r1 az első vizsgálatra és r2 a második vizsgálatra), ha a vonatkozó tényező 1-nél kisebb; ha a megfelelő vonatkozó tényező 1-nél nagyobb, korrekcióra nincs szükség.

| 2.2.7.3. | A gyártó kérésére az I. típusú vizsgálatot a referencia-tüzelőanyagok 2.1.6. pont szerint négy lehetséges kombinációjával is el kell végezni, hogy ne legyen szükség korrekcióra. |
| --- | --- |

2.2.7.3.

A gyártó kérésére az I. típusú vizsgálatot a referencia-tüzelőanyagok 2.1.6. pont szerint négy lehetséges kombinációjával is el kell végezni, hogy ne legyen szükség korrekcióra.

| 2.2.7.4. | Ha ismételt vizsgálatokat végeznek ugyanazon a motoron, a G20 vagy a H2G20 referencia-tüzelőanyag, illetve a G25 vagy a gyártó által megadott legmagasabb hidrogén százalékos arányával a H2G25 referencia-tüzelőanyag használatával kapott eredményeket először átlagolni kell; az „r1” és az „r2” tényezőt ezután kell kiszámítani az átlagokból. |
| --- | --- |

2.2.7.4.

Ha ismételt vizsgálatokat végeznek ugyanazon a motoron, a G20 vagy a H2G20 referencia-tüzelőanyag, illetve a G25 vagy a gyártó által megadott legmagasabb hidrogén százalékos arányával a H2G25 referencia-tüzelőanyag használatával kapott eredményeket először átlagolni kell; az „r1” és az „r2” tényezőt ezután kell kiszámítani az átlagokból.

| 2.2.8. | Az I. típusú vizsgálat alatt a jármű – amikor gázüzemmódban működik – benzint csak legfeljebb hatvan másodpercig használhat a motor kézi fordulás és beindulása után. |
| --- | --- |

2.2.8.

Az I. típusú vizsgálat alatt a jármű – amikor gázüzemmódban működik – benzint csak legfeljebb hatvan másodpercig használhat a motor kézi fordulás és beindulása után.

13. függelék

Az időszakos regenerálású rendszerrel felszerelt L kategóriájú járművek I. típusú vizsgálati eljárása

1.   Bevezetés

Ez a függelék tartalmazza az időszakos regenerálású rendszerrel ellátott járművek típusjóváhagyására vonatkozó külön rendelkezéseket.

2.   Az időszakos regenerálású rendszerrel ellátott jármű típusjóváhagyásának hatálya az I. típusú vizsgálat vonatkozásában.

2.1.   A 168/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó, időszakos regenerálású rendszerrel ellátott L kategóriájú járműveknek e függelék követelményeinek kell megfelelniük.

2.2.   A következő pont szerinti vizsgálati eljárás elvégzése helyett a jóváhagyó hatóság hozzájárulását követően rögzített 1,05 Ki érték használható, ha a műszaki szolgálat nem lát olyan okot, amely miatt ezt az értéket túl lehetne lépni.

2.3.   A regenerálási ciklusok alatt megengedett az előírt kibocsátási határértékek túllépése. Ha a kibocsátáscsökkentő eszköz regenerálására az I. típusú vizsgálat alatt legalább egyszer sor kerül, és az eszköz a jármű előkészítési ciklusa alatt legalább egyszer már regenerálódott, akkor folyamatosan regeneráló rendszernek tekinthető, amely nem igényel külön vizsgálatot.

3.   Vizsgálati eljárás

A jármű felszerelhető a regeneráló folyamatot akadályozó vagy engedélyező kapcsolóval, feltéve, hogy ez a művelet nincs hatással a motor eredeti beállítására. Ezt a kapcsolót csak a regenerálódás megakadályozására lehet használni a regenerálódó rendszer betöltésekor és az előkondicionálási ciklusok alatt. Nem szabad azonban használni a kibocsátás mérése közben a regenerálódási fázis alatt; a kibocsátásvizsgálatot ehelyett az erőátviteli rendszer/motor/hajtáslánc eredeti, változatlan állapotban levő vezérlőegységével (értelemszerűen) és a hajtáslánc szoftverével kell elvégezni.

3.1.   A szén-dioxid-kibocsátás és tüzelőanyag-felhasználás mérése két, regenerálódási fázist tartalmazó ciklus között

3.1.1.   A regenerálódási fázisok közötti és a regenerálódó rendszer feltöltése alatti átlagos szén-dioxid-kibocsátás és tüzelőanyag-felhasználás értékét több, megközelítőleg egyforma (ha kettőnél több) I. típusú üzemi ciklus során mért értékek számtani középértékeként kell meghatározni.

A másik lehetőség, hogy a gyártó adatokkal igazolja, hogy a szén-dioxid-kibocsátás és tüzelőanyag-felhasználás állandó marad (± 4 %) a regenerálódási szakaszok között. Ebben az esetben a szabályos I. típusú vizsgálat alatt mért szén-dioxid-kibocsátási és tüzelőanyag-felhasználási érték használható. Minden más esetben a kibocsátásokat legalább kettő I. típusú működési ciklusban meg kell mérni: egyiket közvetlenül a regenerálódás után (az újabb feltöltés előtt), a másikat pedig a regenerálódási fázis előtt a lehető legközelebbi időszakaszban. Valamennyi kibocsátás mérését és számítását a II. melléklet szerint kell végrehajtani. Egyetlen regenerálódó rendszer átlagos kibocsátásának meghatározását a 3.3. pont szerint, egyszerre több regenerálódó rendszer esetében a 3.4. pont szerint kell elvégezni.

3.1.2.   A töltési folyamatot és a Ki meghatározását járműfékpadon kell elvégezni az I. típusú működési ciklusok alatt. Ezeket a ciklusokat folyamatosan kell végrehajtani (azaz anélkül, hogy a motort leállítanák a ciklusok között). A járművet a járműfékpadról akármennyi befejezett ciklus után eltávolíthatják, és a vizsgálatot később folytathatják.

3.1.3.   Két ciklus között a regenerálódási fázist tartalmazó ciklusok számát (D), azon ciklusok számát, amelyek során a kibocsátást mérik (n), és minden egyes kibocsátásmérés értékét M’sij) jelenteni kell a 168/2013/EU rendelet 32. cikkének (1) bekezdésében említett mintának megfelelő vizsgálati jegyzőkönyvben.

3.2.   A szén-dioxid-kibocsátás és tüzelőanyag-felhasználás regenerálódás közbeni mérése

3.2.1.   A járművet szükség szerint a 6. függelék szerinti előkészítő ciklusokkal lehet felkészíteni a regenerálódás alatti kibocsátási vizsgálatokra.

3.2.2.   Az első érvényes kibocsátásvizsgálat elvégzése előtt a II. mellékletben az I. típusú vizsgálathoz leírt vizsgálati feltételek és járműállapot lép érvénybe.

3.2.3.   A jármű előkészítése alatt nem történhet regenerálódás. Ezt a következő módszerek egyikével lehet elérni:

| 3.2.3.1. | az előkondicionáló ciklusokban ál-regenerálódórendszert vagy részleges rendszert szerelhetnek fel; |
| --- | --- |

3.2.3.1.

az előkondicionáló ciklusokban ál-regenerálódórendszert vagy részleges rendszert szerelhetnek fel;

| 3.2.3.2. | bármely más módszer, amelyben a gyártó és a jóváhagyó hatóság megegyezett. |
| --- | --- |

3.2.3.2.

bármely más módszer, amelyben a gyártó és a jóváhagyó hatóság megegyezett.

3.2.4.   Az alkalmazandó I. típusú vizsgálat üzemi ciklusának megfelelően hidegindítással kipufogógáz-kibocsátási vizsgálatot kell végezni, amely regenerálódási folyamatot is tartalmaz.

3.2.5.   Ha a regenerálódási folyamat egynél több üzemi ciklust igényel, az ezt követő vizsgálati ciklust (vagy ciklusokat) azonnal, a motor leállítása nélkül el kell végezni a teljes regenerálódás eléréséig (minden ciklust be kell fejezni). Az új vizsgálat előkészítéséhez (például az analizáló berendezésen részecskeszűrő-cseréhez) szükséges idő a lehető legrövidebb legyen. Erre az időtartamra a motort ki kell kapcsolni.

3.2.6.   A regenerálódás alatti kibocsátási értékeket – beleértve a szennyezőanyag-kibocsátási és szén-dioxid-kibocsátási értékeket – és tüzelőanyag-felhasználási értékeket (Mri) a II. melléklet és a 3.3. pont szerint kell kiszámítani. A teljes regenerálódáshoz szükséges üzemi ciklusok számát (d) fel kell jegyezni.

3.3.   Az egyetlen regenerálódó rendszer kombinált kipufogógáz-kibocsátásának kiszámítása:

| | Ap13-1. egyenlet:


  n ≥ 2 |
| --- | --- |

Ap13-1. egyenlet:

Formula n ≥ 2

| | Ap13-2. egyenlet: |
| --- | --- |

Ap13-2. egyenlet:

Formula

| | Ap13-3. egyenlet: |
| --- | --- |

Ap13-3. egyenlet:

Formula

ahol minden egyes (i) vizsgált szennyező anyagra vonatkozóan:

| M’sij | = | az (i) szennyező anyag kibocsátási tömege, a CO2 kibocsátási tömege g/km-ben és a tüzelőanyag-felhasználás l/100 km-ben egy 1. típusú, regenerálódás nélküli üzemi cikluson keresztül; |
| --- | --- | --- |
| M’rij | = | az (i) szennyező anyag kibocsátási tömege, a CO2 kibocsátási tömege g/km-ben és a tüzelőanyag-felhasználás l/100 km-ben egy 1. típusú, regenerálódás alatti üzemi cikluson keresztül (ahol n egynél nagyobb, az I. típusú vizsgálatot hidegen végzik, a későbbieket pedig melegen); |
| Msi | = | az (i) szennyező anyag átlagos kibocsátási tömege, a CO2 átlagos kibocsátási tömege g/km-ben és a tüzelőanyag-felhasználás l/100 km-ben egy regenerálódás nélküli üzemi cikluson keresztül; |
| Mri | = | az (i) szennyező anyag átlagos kibocsátási tömege, a CO2 átlagos kibocsátási tömege g/km-ben és a tüzelőanyag-felhasználás l/100 km-ben egy regenerálódás alatti üzemi ciklus (i) részén keresztül; |
| Mpi | = | az (i) szennyező anyag átlagos kibocsátási tömege, a CO2 átlagos kibocsátási tömege g/km-ben és a tüzelőanyag-felhasználás l/100 km-ben |
| n | = | a vizsgálati pontok száma, ahol kibocsátásmérés történt (I. típusú üzemi ciklus) két, regenerálódási fázist tartalmazó ciklus között, ≥ 2; |
| d | = | a regenerálódáshoz szükséges üzemi ciklusok száma; |
| D | = | az üzemi ciklusok száma két, regenerálódási fázist tartalmazó ciklus között. |

M’sij

=

az (i) szennyező anyag kibocsátási tömege, a CO2 kibocsátási tömege g/km-ben és a tüzelőanyag-felhasználás l/100 km-ben egy 1. típusú, regenerálódás nélküli üzemi cikluson keresztül;

M’rij

=

az (i) szennyező anyag kibocsátási tömege, a CO2 kibocsátási tömege g/km-ben és a tüzelőanyag-felhasználás l/100 km-ben egy 1. típusú, regenerálódás alatti üzemi cikluson keresztül (ahol n egynél nagyobb, az I. típusú vizsgálatot hidegen végzik, a későbbieket pedig melegen);

Msi

=

az (i) szennyező anyag átlagos kibocsátási tömege, a CO2 átlagos kibocsátási tömege g/km-ben és a tüzelőanyag-felhasználás l/100 km-ben egy regenerálódás nélküli üzemi cikluson keresztül;

Mri

=

az (i) szennyező anyag átlagos kibocsátási tömege, a CO2 átlagos kibocsátási tömege g/km-ben és a tüzelőanyag-felhasználás l/100 km-ben egy regenerálódás alatti üzemi ciklus (i) részén keresztül;

Mpi

=

az (i) szennyező anyag átlagos kibocsátási tömege, a CO2 átlagos kibocsátási tömege g/km-ben és a tüzelőanyag-felhasználás l/100 km-ben

n

=

a vizsgálati pontok száma, ahol kibocsátásmérés történt (I. típusú üzemi ciklus) két, regenerálódási fázist tartalmazó ciklus között, ≥ 2;

d

=

a regenerálódáshoz szükséges üzemi ciklusok száma;

D

=

az üzemi ciklusok száma két, regenerálódási fázist tartalmazó ciklus között.

Ap13-1. ábra

A mérési paraméterek szemléltetése. A kibocsátás vagy tüzelőanyag-felhasználás vizsgálata során mért paraméterek olyan ciklusok alatt és között, ahol regenerálódás történik (sematikus példa, a kibocsátás D ciklusszám alatt növekedhet vagy csökkenhet)

Image

3.3.1.   A K regenerálódási tényező kiszámítása minden egyes vizsgált (i) szennyező anyagra, szén-dioxid-kibocsátásra és (i) tüzelőanyag-felhasználásra:

Ap13-4. egyenlet:

Formula

Az si, Mpi és Ki eredményeket fel kell jegyezni a műszaki szolgálat vizsgálati jegyzőkönyvébe.

A Ki meghatározható egyetlen sorozat elvégzését követően.

3.4.   Többszörös időszakos regenerálású rendszerek kombinált kipufogógáz-kibocsátásának, szén-dioxid-kibocsátásának, tüzelőanyag-felhasználásának kiszámítása

| | Ap13-5. egyenlet:


  nk ≥ 2 |
| --- | --- |

Ap13-5. egyenlet:

Formula nk ≥ 2

| | Ap13-6. egyenlet: |
| --- | --- |

Ap13-6. egyenlet:

Formula

| | Ap13-7. egyenlet: |
| --- | --- |

Ap13-7. egyenlet:

Formula

| | Ap13-8. egyenlet: |
| --- | --- |

Ap13-8. egyenlet:

Formula

| | Ap13-9. egyenlet: |
| --- | --- |

Ap13-9. egyenlet:

Formula

| | Ap13-10. egyenlet: |
| --- | --- |

Ap13-10. egyenlet:

Formula

| | Ap13-11. egyenlet: |
| --- | --- |

Ap13-11. egyenlet:

Formula

ahol minden egyes (i) vizsgált szennyező anyagra vonatkozóan:

| M’sij | = | az (i) szennyező anyag k esemény szerinti kibocsátási tömege mg/km-ben, a CO2 kibocsátási tömege g/km-ben és a tüzelőanyag-felhasználás l/100 km-ben egy I. típusú, regenerálódás nélküli üzemi cikluson keresztül; |
| --- | --- | --- |
| Mrik | = | az (i) szennyező anyag k esemény szerinti kibocsátási tömege mg/km-ben, a CO2 kibocsátási tömege g/km-ben és a tüzelőanyag-felhasználás l/100 km-ben egy 1. típusú, regenerálódás alatti üzemi cikluson keresztül (ahol d egynél nagyobb, az I. típusú vizsgálatot hidegen végzik, a későbbieket pedig melegen); |
| M’sik,j | = | az (i) szennyező anyag k esemény szerinti kibocsátási tömege mg/km-ben, a CO2 kibocsátási tömege g/km-ben és a tüzelőanyag-felhasználás l/100 km-ben egy I. típusú, regenerálódás nélküli üzemi cikluson keresztül, j ponton mérve; 1 ≤ j ≤ n; |
| M’rik,j | = | az (i) szennyező anyag k esemény szerinti kibocsátási tömege mg/km-ben, a CO2 kibocsátási tömege g/km-ben és a tüzelőanyag-felhasználás l/100 km-ben egy 1. típusú, regenerálódás alatti üzemi cikluson keresztül (ahol j egynél nagyobb, az I. típusú vizsgálatot hidegen végzik, a későbbieket pedig melegen) j üzemi ciklusban mérve; 1 ≤ j ≤ d; |
| Msi | = | az (i) szennyező anyag összes k esemény szerinti kibocsátási tömege mg/km-ben, a CO2 kibocsátási tömege g/km-ben és a tüzelőanyag-felhasználás l/100 km-ben regenerálódás nélkül; |
| Mri | = | az (i) szennyező anyag összes k esemény szerinti kibocsátási tömege mg/km-ben, a CO2 kibocsátási tömege g/km-ben és a tüzelőanyag-felhasználás l/100 km-ben regenerálódás alatt; |
| Mpi | = | az (i) szennyező anyag összes k esemény szerinti kibocsátási tömege mg/km-ben, a CO2 kibocsátási tömege g/km-ben és a tüzelőanyag-felhasználás l/100 km-ben; |
| nk | = | a vizsgálati pontok k esemény szerinti száma, ahol kibocsátásmérés történt (I. típusú üzemi ciklus) két, regenerálódási fázist tartalmazó két ciklus között; |
| dk | = | a regenerálódáshoz szükséges k esemény üzemi ciklusainak száma; |
| Dk | = | a k esemény szerinti üzemi ciklusok száma két, regenerálódási fázist tartalmazó ciklus között. |

M’sij

=

az (i) szennyező anyag k esemény szerinti kibocsátási tömege mg/km-ben, a CO2 kibocsátási tömege g/km-ben és a tüzelőanyag-felhasználás l/100 km-ben egy I. típusú, regenerálódás nélküli üzemi cikluson keresztül;

Mrik

=

az (i) szennyező anyag k esemény szerinti kibocsátási tömege mg/km-ben, a CO2 kibocsátási tömege g/km-ben és a tüzelőanyag-felhasználás l/100 km-ben egy 1. típusú, regenerálódás alatti üzemi cikluson keresztül (ahol d egynél nagyobb, az I. típusú vizsgálatot hidegen végzik, a későbbieket pedig melegen);

M’sik,j

=

az (i) szennyező anyag k esemény szerinti kibocsátási tömege mg/km-ben, a CO2 kibocsátási tömege g/km-ben és a tüzelőanyag-felhasználás l/100 km-ben egy I. típusú, regenerálódás nélküli üzemi cikluson keresztül, j ponton mérve; 1 ≤ j ≤ n;

M’rik,j

=

az (i) szennyező anyag k esemény szerinti kibocsátási tömege mg/km-ben, a CO2 kibocsátási tömege g/km-ben és a tüzelőanyag-felhasználás l/100 km-ben egy 1. típusú, regenerálódás alatti üzemi cikluson keresztül (ahol j egynél nagyobb, az I. típusú vizsgálatot hidegen végzik, a későbbieket pedig melegen) j üzemi ciklusban mérve; 1 ≤ j ≤ d;

Msi

=

az (i) szennyező anyag összes k esemény szerinti kibocsátási tömege mg/km-ben, a CO2 kibocsátási tömege g/km-ben és a tüzelőanyag-felhasználás l/100 km-ben regenerálódás nélkül;

Mri

=

az (i) szennyező anyag összes k esemény szerinti kibocsátási tömege mg/km-ben, a CO2 kibocsátási tömege g/km-ben és a tüzelőanyag-felhasználás l/100 km-ben regenerálódás alatt;

Mpi

=

az (i) szennyező anyag összes k esemény szerinti kibocsátási tömege mg/km-ben, a CO2 kibocsátási tömege g/km-ben és a tüzelőanyag-felhasználás l/100 km-ben;

nk

=

a vizsgálati pontok k esemény szerinti száma, ahol kibocsátásmérés történt (I. típusú üzemi ciklus) két, regenerálódási fázist tartalmazó két ciklus között;

dk

=

a regenerálódáshoz szükséges k esemény üzemi ciklusainak száma;

Dk

=

a k esemény szerinti üzemi ciklusok száma két, regenerálódási fázist tartalmazó ciklus között.

Ap13-2. ábra

A kibocsátás vizsgálata során mért paraméterek olyan ciklusok alatt és között, amelyben regenerálódás történik (sematikus példa)

Image

Ap13-3. ábra

A kibocsátás vizsgálata során mért paraméterek olyan ciklusok alatt és között, ahol regenerálódás történik (sematikus példa)

Image

Egy egyszerű és valószerű eset alkalmazásának illusztrálására a következő leírás az Ap13-3. ábrán bemutatott sematikus példa részletes magyarázatát adja:

| 1. | „Részecskeszűrő”: regenerálódási, állandó távolságú események, eseményenként hasonló kibocsátás (±15 %) | Ap13-12. egyenlet

  Dk = Dk+1 = D1 |
| --- | --- | --- |

1.

„Részecskeszűrő”: regenerálódási, állandó távolságú események, eseményenként hasonló kibocsátás (±15 %)

Ap13-12. egyenlet

Dk = Dk+1 = D1

| | Ap13-13. egyenlet

  dk = dk+1 = d1 |
| --- | --- |

Ap13-13. egyenlet

dk = dk+1 = d1

| | Ap13-14. egyenlet




  nk = n |
| --- | --- |

Ap13-14. egyenlet

Formula

nk = n

| 2. | „DeNOx”: a kéntelenítési (SO2 eltávolítása) eseményt a kén kibocsátásmódosító hatásának érzékelhetővé válása (mért kibocsátás ±15 %-a) előtt és – ebben a példában exoterm okokból – az utoljára végrehajtott DPF-regeneráló eseménnyel egy időben kezdik meg.
  Ap13-15. egyenlet






  M′sik,j=1 = állandó → | Msik = Msik+1 = Msi2

  Mrik = Mrik+1 = Mri2 |
| --- | --- | --- |

2.

„DeNOx”: a kéntelenítési (SO2 eltávolítása) eseményt a kén kibocsátásmódosító hatásának érzékelhetővé válása (mért kibocsátás ±15 %-a) előtt és – ebben a példában exoterm okokból – az utoljára végrehajtott DPF-regeneráló eseménnyel egy időben kezdik meg.

M′sik,j=1 = állandó →

Msik = Msik+1 = Msi2

Mrik = Mrik+1 = Mri2

Az SO2-eltávolítási esemény vonatkozásában: Mri2, Msi2, d2, D2, n2 = 1

| 3. | Teljes rendszer (DPF + DeNOx): | Ap13-16. egyenlet: |
| --- | --- | --- |

3.

Teljes rendszer (DPF + DeNOx):

Ap13-16. egyenlet:

Formula

| | Ap13-17. egyenlet: |
| --- | --- |

Ap13-17. egyenlet:

Formula

| | Ap13-18. egyenlet: |
| --- | --- |

Ap13-18. egyenlet:

Formula

Többszörös időszakos regenerálású rendszerek (Ki) tényezőjének kiszámítása minden egyes rendszer esetében csak bizonyos számú regeneráló fázist követően lehetséges. A teljes eljárás végrehajtása után (A-tól B-ig, lásd az Ap13-2. ábrát), ismét el kell érni az eredeti kiindulási „A” feltételt.

3.4.1.   Jóváhagyás kiterjesztése többszörös időszakos regenerálású rendszer esetében

| 3.4.1.1. | Ha egy adott többszörösen regenerálódó rendszer műszaki paramétereit vagy a regenerálódási stratégiát e kombinált rendszer minden egyes eseménye esetében megváltoztatják, a teljes eljárást – beleértve az összes regeneráló berendezést is – a többszörös Ki tényező frissítését célzó mérésekkel kell végrehajtani. |
| --- | --- |

3.4.1.1.

Ha egy adott többszörösen regenerálódó rendszer műszaki paramétereit vagy a regenerálódási stratégiát e kombinált rendszer minden egyes eseménye esetében megváltoztatják, a teljes eljárást – beleértve az összes regeneráló berendezést is – a többszörös Ki tényező frissítését célzó mérésekkel kell végrehajtani.

| 3.4.1.2. | Ha a többszörösen regenerálódó rendszer egyetlen készüléke csak a stratégiai paraméterekben változik (például DPF esetében a D vagy d), és a gyártó műszakilag megbízható adatokat és tájékoztatást szolgáltathat a műszaki szolgálatnak a következők igazolására vonatkozóan:






  a) | nincs érzékelhető kölcsönhatás a rendszer más berendezéseivel; és |
| --- | --- | --- |

3.4.1.2.

Ha a többszörösen regenerálódó rendszer egyetlen készüléke csak a stratégiai paraméterekben változik (például DPF esetében a D vagy d), és a gyártó műszakilag megbízható adatokat és tájékoztatást szolgáltathat a műszaki szolgálatnak a következők igazolására vonatkozóan:

a)

nincs érzékelhető kölcsönhatás a rendszer más berendezéseivel; és

| b) | a fontos paraméterek (például szerkezet, működési elv, térfogat, elhelyezés stb.) azonosak; |
| --- | --- |

b)

a fontos paraméterek (például szerkezet, működési elv, térfogat, elhelyezés stb.) azonosak;

a ki szükséges frissítési eljárása egyszerűsíthető.

Ilyen esetekben a gyártó és a műszaki szolgálat megállapodása szerint egyetlen mintavételi-tárolási és regenerálódási eseményt kell végrehajtani, és a vizsgálati eredményeket (Msi, Mri) a megváltoztatott paraméterekkel (D vagy d) együtt matematikailag be lehet illeszteni a vonatkozó képlet(ek)be a többszörös Ki tényező frissítése céljából a meglévő Ki alaptényező(k) behelyettesítésével.

III. MELLÉKLET

A II. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: kipufogógáz-kibocsátások (emelt) alapjáraton, valamint szabad gyorsítás mellett

1.   Bevezetés

Ez a melléklet a 168/2013/EU rendelet V. mellékletének A. részében említett II. típusú vizsgálat eljárását ismerteti, amely az időszakos műszaki vizsgálat során elvégzendő kibocsátásmérés végrehajtására szolgál. Az e mellékletben meghatározott követelmények célja annak igazolása, hogy a jóváhagyott jármű megfelel a 2009/40/EK irányelv (1) követelményeinek.

2.   Hatály

2.1.   A környezeti teljesítményre vonatkozó típus-jóváhagyási eljárás során igazolni kell a műszaki szolgálat és a jóváhagyó hatóság számára, hogy a 168/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó L kategóriájú jármű megfelel a II. típusú vizsgálat követelményeinek.

2.2.   A szikragyújtású belső égésű motort magában foglaló meghajtástípussal rendelkező járművek esetében, csak a 3., 4. és 5. pontban meghatározott II. típusú kibocsátásvizsgálatot kell elvégezni.

2.3.   A kompressziós gyújtású belső égésű motort magában foglaló meghajtástípussal rendelkező járművek esetében csak a 3., 6. és 7. pontban meghatározott, szabad gyorsítás melletti II. típusú kibocsátásvizsgálatot kell elvégezni. A 3.8. pont ebben az esetben nem alkalmazandó.

3.   A II. típusú kibocsátásvizsgálat általános feltételei

3.1.   A II. típusú kibocsátásvizsgálat megkezdése előtt szemrevételezni kell a kibocsátáscsökkentő berendezéseket annak ellenőrzése érdekében, hogy a jármű befejezett, állapota kielégítő és nincs szivárgás a tüzelőanyag-adagoló, levegőellátó vagy kipufogórendszerből. A vizsgálatokat megfelelően karbantartott és használt járművön kell végezni.

3.2.   A II. típusú vizsgálat elvégzéséhez a II. melléklet 2. függelékében megadott előírásoknak és a 168/2013/EU rendelet V. mellékletének B. részében meghatározott követelményeknek megfelelő referencia-tüzelőanyagot kell használni.

3.3.   A vizsgálat idején a környezeti hőmérsékletnek 293,2 K és 303,2 K (20 °C és 30 °C) között kell lennie.

3.4.   Kézi vagy félautomata sebességváltóval felszerelt járművek esetében a II. típusú vizsgálatot „üres” állásban lévő sebességváltó karral és zárt állapotban levő tengelykapcsolóval kell elvégezni.

3.5.   Automata sebességváltóval felszerelt járművek esetében a II. típusú alapjárati vizsgálatot „üres” vagy „parkoló” állásban lévő sebességválasztóval kell elvégezni. Amennyiben automata tengelykapcsolót is beszereltek, a meghajtott tengelyt olyan pontra kell emelni, amelyen a kerekek szabadon foroghatnak.

3.6.   A II. típusú kibocsátásvizsgálatot közvetlenül az I. típusú kibocsátásvizsgálat után kell elvégezni. A motort minden esetben addig kell melegíteni, amíg a hűtőközeg és kenőanyag hőmérséklete, valamint a kenőanyag nyomása működési szinten egyensúlyi állapotba nem kerül.

3.7.   A kipufogócsőre szivárgásmentes toldatot kell szerelni, amely legalább 60 cm hosszú kipufogógázmintavevő-szonda behelyezését teszi lehetővé anélkül, hogy az ellennyomás 125 H2O kPa-nál nagyobb mértékben emelkedne, és hatással lenne a jármű működésére. Olyan alakú toldatot kell használni, hogy a levegő ne hígítsa fel a kipufogógázt észrevehető mértékben a mintavevő szonda helyén. Amennyiben a járművet többes kivezetésű kipufogórendszerrel szerelték fel, ezeket vagy egy közös csőhöz kell csatlakoztatni, vagy a szén-monoxid-tartalmat mindegyikből össze kell gyűjteni, és ezek számtani átlagát kell venni.

3.8.   A II. típusú vizsgálathoz használt kibocsátásmérő berendezést és analizátorokat rendszeresen kalibrálni kell és karban kell tartani. A szénhidrogének méréséhez lángionizációs detektor vagy NDIR-analizátor használható.

3.9.   A járműveket a tüzelőanyag-fogyasztó motort üzemeltetve kell vizsgálni.

| 3.9.1. | A gyártó megadja a II. típusú vizsgálat azon „szervizüzemmódját”, amely lehetővé teszi a jármű időszakos műszaki vizsgálaton tüzelőanyag-fogyasztó motor működtetésével történő vizsgálatát a gyűjtött adatokra vonatkozó teljesítmény meghatározásához. Ha ez a vizsgálat különleges eljárást igényel, annak részleteit a szervizkönyvnek (vagy azzal egyenértékű dokumentumnak) tartalmaznia kell. Ez a különleges eljárás nem igényelhet más szerszámokat vagy berendezéseket, mint amelyekkel a jármű fel van szerelve. |
| --- | --- |

3.9.1.

A gyártó megadja a II. típusú vizsgálat azon „szervizüzemmódját”, amely lehetővé teszi a jármű időszakos műszaki vizsgálaton tüzelőanyag-fogyasztó motor működtetésével történő vizsgálatát a gyűjtött adatokra vonatkozó teljesítmény meghatározásához. Ha ez a vizsgálat különleges eljárást igényel, annak részleteit a szervizkönyvnek (vagy azzal egyenértékű dokumentumnak) tartalmaznia kell. Ez a különleges eljárás nem igényelhet más szerszámokat vagy berendezéseket, mint amelyekkel a jármű fel van szerelve.

4.   II. típusú vizsgálat – a kipufogógáz-kibocsátások (emelt) alapjáraton, valamint szabad gyorsítás melletti vizsgálatára szolgáló vizsgálati eljárás ismertetése

4.1.   Az alapjárati fordulatszám beállítására szolgáló elemek

| 4.1.1. | E melléklet alkalmazásában „alapjárati fordulatszám beállítására szolgáló elemek” a motor alapjárati beállításainak megváltoztatására szolgáló olyan vezérlőelemek, amelyek kizárólag a 4.1.2. pontban említett szerszámok segítségével szerelő által könnyen működtethetők. A tüzelőanyag és légáramlás kalibrálására szolgáló berendezések nem tekinthetők beállításra szolgáló elemeknek, ha állításukhoz el kell távolítani a beállításrögzítőket, vagyis olyan műveletet igényelnek, amelyet rendszerint csak hivatásos szerelő végezhet el. |
| --- | --- |

4.1.1.

E melléklet alkalmazásában „alapjárati fordulatszám beállítására szolgáló elemek” a motor alapjárati beállításainak megváltoztatására szolgáló olyan vezérlőelemek, amelyek kizárólag a 4.1.2. pontban említett szerszámok segítségével szerelő által könnyen működtethetők. A tüzelőanyag és légáramlás kalibrálására szolgáló berendezések nem tekinthetők beállításra szolgáló elemeknek, ha állításukhoz el kell távolítani a beállításrögzítőket, vagyis olyan műveletet igényelnek, amelyet rendszerint csak hivatásos szerelő végezhet el.

| 4.1.2. | Az alapjárati fordulatszám beállításához használható szerszámok: (közönséges vagy keresztfejű) csavarhúzók, csavarkulcsok (csillagkulcs, villáskulcs vagy állítható csavarkulcs), fogók, imbuszkulcsok és egy általános célú kiolvasó. |
| --- | --- |

4.1.2.

Az alapjárati fordulatszám beállításához használható szerszámok: (közönséges vagy keresztfejű) csavarhúzók, csavarkulcsok (csillagkulcs, villáskulcs vagy állítható csavarkulcs), fogók, imbuszkulcsok és egy általános célú kiolvasó.

4.2.   A mérési pontok és a II. típusú alapjárati vizsgálat megfelelési / nem megfelelési kritériumainak meghatározása

| 4.2.1. | A mérés először a gyártó által meghatározott feltételek szerinti beállítással történik. |
| --- | --- |

4.2.1.

A mérés először a gyártó által meghatározott feltételek szerinti beállítással történik.

| 4.2.2. | Minden egyes folyamatosan állítható beállítóelemnél elegendő számú jellemző helyzetet kell meghatározni. A vizsgálatot normál alapjárati és emelt alapjárati fordulatszámon is el kell elvégezni. A motor emelt alapjárati fordulatszámát a gyártó határozza meg, de annak magasabbnak kell lennie, mint 2 000 min–1. |
| --- | --- |

4.2.2.

Minden egyes folyamatosan állítható beállítóelemnél elegendő számú jellemző helyzetet kell meghatározni. A vizsgálatot normál alapjárati és emelt alapjárati fordulatszámon is el kell elvégezni. A motor emelt alapjárati fordulatszámát a gyártó határozza meg, de annak magasabbnak kell lennie, mint 2 000 min–1.

| 4.2.3. | A kipufogógázok szén-monoxid-tartalmának mérését a beállításra szolgáló elemek összes lehetséges helyzeténél végre kell hajtani, de a folyamatosan állítható elemeknél csak a 4.2.2. pontban meghatározott helyzetben kell mérni. |
| --- | --- |

4.2.3.

A kipufogógázok szén-monoxid-tartalmának mérését a beállításra szolgáló elemek összes lehetséges helyzeténél végre kell hajtani, de a folyamatosan állítható elemeknél csak a 4.2.2. pontban meghatározott helyzetben kell mérni.

| 4.2.4. | A II. típusú vizsgálat megfelelőnek tekintendő, ha a következő feltételek egyike vagy mindkettő teljesül:






  4.2.4.1. | A 4.2.3. pont szerint mért értékeknek meg kell felelniük a 2009/40/EK irányelv II. mellékletének 8.2.1.2. pontjában meghatározott követelményeknek.






  4.2.4.1.1. | Ha a gyártó a 8.2.1.2. a) pont alkalmazása mellett dönt, akkor a szén-monoxid gyártó által megadott szintjét a megfelelőségi nyilatkozaton fel kell tüntetni. |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.4.

A II. típusú vizsgálat megfelelőnek tekintendő, ha a következő feltételek egyike vagy mindkettő teljesül:

4.2.4.1.

A 4.2.3. pont szerint mért értékeknek meg kell felelniük a 2009/40/EK irányelv II. mellékletének 8.2.1.2. pontjában meghatározott követelményeknek.

4.2.4.1.1.

Ha a gyártó a 8.2.1.2. a) pont alkalmazása mellett dönt, akkor a szén-monoxid gyártó által megadott szintjét a megfelelőségi nyilatkozaton fel kell tüntetni.

| 4.2.4.1.2. | Ha a gyártó a 8.2.1.2. b) ii. pont alkalmazása mellett dönt, akkor a legmagasabb szén-monoxid-szintek alkalmazandók (alapjáraton: 0,5 %, emelt alapjáraton: 0,3 %). A 8.2.1.2. b) ii. pontra vonatkozó 6. lábjegyzet a 168/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó járművekre nem vonatkozik. A II. típusú vizsgálat során mért szén-monoxid-értéket fel kell tüntetni a megfelelőségi nyilatkozaton. |
| --- | --- |

4.2.4.1.2.

Ha a gyártó a 8.2.1.2. b) ii. pont alkalmazása mellett dönt, akkor a legmagasabb szén-monoxid-szintek alkalmazandók (alapjáraton: 0,5 %, emelt alapjáraton: 0,3 %). A 8.2.1.2. b) ii. pontra vonatkozó 6. lábjegyzet a 168/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó járművekre nem vonatkozik. A II. típusú vizsgálat során mért szén-monoxid-értéket fel kell tüntetni a megfelelőségi nyilatkozaton.

| 4.2.4.2. | Az egyes, beállításra szolgáló elemeket külön-külön folyamatosan változtatva, a többi elemet állandó helyzetben tartva eredményül kapott legnagyobb tartalom nem lépheti túl a 4.2.4.1. pontban említett határértéket. |
| --- | --- |

4.2.4.2.

Az egyes, beállításra szolgáló elemeket külön-külön folyamatosan változtatva, a többi elemet állandó helyzetben tartva eredményül kapott legnagyobb tartalom nem lépheti túl a 4.2.4.1. pontban említett határértéket.

| 4.2.5. | A beállításra szolgáló elemek lehetséges helyzetét a következő értékek korlátozzák:






  4.2.5.1. | alulról a következő két érték közül a nagyobbik: a motorral elérhető legkisebb alapjárati fordulatszám, vagy a gyártó által ajánlott alapjárati fordulatszám mínusz 100 fordulat/perc; |
| --- | --- | --- |

4.2.5.

A beállításra szolgáló elemek lehetséges helyzetét a következő értékek korlátozzák:

4.2.5.1.

alulról a következő két érték közül a nagyobbik: a motorral elérhető legkisebb alapjárati fordulatszám, vagy a gyártó által ajánlott alapjárati fordulatszám mínusz 100 fordulat/perc;

| 4.2.5.2. | felülről a következő három érték közül a legkisebb:






  a) | az a legmagasabb fordulatszám, amelyet a motor forgattyústengelye az alapjárati sebesség beállítására szolgáló elemek működtetésével elér; |
| --- | --- | --- |

4.2.5.2.

felülről a következő három érték közül a legkisebb:

a)

az a legmagasabb fordulatszám, amelyet a motor forgattyústengelye az alapjárati sebesség beállítására szolgáló elemek működtetésével elér;

| b) | a gyártó által ajánlott fordulatszám 250 fordulat/perccel növelt értéke; |
| --- | --- |

b)

a gyártó által ajánlott fordulatszám 250 fordulat/perccel növelt értéke;

| c) | az automata tengelykapcsolók bekapcsolási fordulatszáma. |
| --- | --- |

c)

az automata tengelykapcsolók bekapcsolási fordulatszáma.

| 4.2.6. | A motor szabályos működésével össze nem egyeztethető beállítások nem fogadhatók el mérési beállításként. Ha a motor több porlasztóval van felszerelve, az összes porlasztó beállításának azonosnak kell lennie. |
| --- | --- |

4.2.6.

A motor szabályos működésével össze nem egyeztethető beállítások nem fogadhatók el mérési beállításként. Ha a motor több porlasztóval van felszerelve, az összes porlasztó beállításának azonosnak kell lennie.

4.3.   A következő paramétereket kell mérni és feljegyezni normál alapjárati és emelt alapjárati fordulatszám mellett:

| a) | a kibocsátott kipufogógázok térfogatban meghatározott szén-monoxid-tartalma (CO) (térfogatszázalékban); |
| --- | --- |

a)

a kibocsátott kipufogógázok térfogatban meghatározott szén-monoxid-tartalma (CO) (térfogatszázalékban);

| b) | a kibocsátott kipufogógázok térfogatban meghatározott szén-dioxid-tartalma (CO2) (térfogatszázalékban); |
| --- | --- |

b)

a kibocsátott kipufogógázok térfogatban meghatározott szén-dioxid-tartalma (CO2) (térfogatszázalékban);

| c) | szénhidrogének ppm-ben; |
| --- | --- |

c)

szénhidrogének ppm-ben;

| d) | a kibocsátott kipufogógázok térfogatban meghatározott oxigéntartalma (O2) (térfogatszázalékban) vagy lambdaértéke, a gyártó választása szerint; |
| --- | --- |

d)

a kibocsátott kipufogógázok térfogatban meghatározott oxigéntartalma (O2) (térfogatszázalékban) vagy lambdaértéke, a gyártó választása szerint;

| e) | a motor fordulatszáma a vizsgálat alatt, a tűrésekkel együtt; |
| --- | --- |

e)

a motor fordulatszáma a vizsgálat alatt, a tűrésekkel együtt;

| f) | a motorolaj hőmérséklete a vizsgálat időpontjában. Ehelyett folyadékhűtésű motoroknál elfogadható a hűtőfolyadék hőmérséklete. |
| --- | --- |

f)

a motorolaj hőmérséklete a vizsgálat időpontjában. Ehelyett folyadékhűtésű motoroknál elfogadható a hűtőfolyadék hőmérséklete.

| 4.3.1. | A 4.3. pont d) alpontja szerinti paraméterre vonatkozóan a következőket kell alkalmazni:






  4.3.1.1. | a mérést csak emelt alapjárati motorfordulatszámnál kell elvégezni; |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

A 4.3. pont d) alpontja szerinti paraméterre vonatkozóan a következőket kell alkalmazni:

4.3.1.1.

a mérést csak emelt alapjárati motorfordulatszámnál kell elvégezni;

| 4.3.1.2. | a mérés csak azokra a járművekre vonatkozik, amelyeket zárt hurkú tüzelőanyag-rendszerrel szereltek fel. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

a mérés csak azokra a járművekre vonatkozik, amelyeket zárt hurkú tüzelőanyag-rendszerrel szereltek fel.

| 4.3.1.3. | Mentesül az alábbiakkal felszerelt jármű:






  4.3.1.3.1. | mechanikus (rugós, vákuumos) vezérlésű másodlagos levegőrendszerrel felszerelt motorok; |
| --- | --- | --- |

4.3.1.3.

Mentesül az alábbiakkal felszerelt jármű:

4.3.1.3.1.

mechanikus (rugós, vákuumos) vezérlésű másodlagos levegőrendszerrel felszerelt motorok;

| 4.3.1.3.2. | tüzelőanyag és kenőolaj keverékével működő kétütemű motorok. |
| --- | --- |

4.3.1.3.2.

tüzelőanyag és kenőolaj keverékével működő kétütemű motorok.

5.   A CO-koncentráció számítása a II. típusú alapjárati vizsgálat során

5.1.   A CO koncentrációját (CCO) és a CO2 koncentrációját (CCO2
  ) a megfelelő kalibrációs görbék használatával a mérőműszer által kijelzett vagy rögzített értékekből kell meghatározni.

5.2.   A szén-monoxid korrigált koncentrációja:

2-1. egyenlet:

Formula

5.3.   A CCO koncentrációját (lásd az 5.1. pontot) az 5.2. pontban megadott képletek szerint kell mérni, és azt nem kell korrigálni, ha a mért koncentrációk összege (CCO + CCO2
  ) eléri legalább az alábbi értéket:

| a) | benzin (E5) esetében: 15 százalék; |
| --- | --- |

a)

benzin (E5) esetében: 15 százalék;

| b) | LPG esetében: 13,5 százalék; |
| --- | --- |

b)

LPG esetében: 13,5 százalék;

| c) | földgáz/biometán esetében: 11,5 százalék. |
| --- | --- |

c)

földgáz/biometán esetében: 11,5 százalék.

6   II. típusú vizsgálat – szabad gyorsítás mellett végzett vizsgálati eljárás

6.1.   Az egyes szabadgyorsítási vizsgálati ciklusok megkezdése előtt a belső égésű motor és a beszerelt turbófeltöltő vagy feltöltőkompresszor alapjáraton jár.

6.2.   Az egyes szabadgyorsítási ciklusok elindításakor a gázpedált (egy másodpercnél kevesebb idő alatt) gyorsan és folyamatosan, de nem túl hevesen teljesen be kell nyomni, hogy a tüzelőanyag-szivattyú a lehető legnagyobb mértékű tüzelőanyag-ellátást biztosítsa.

6.3.   Az egyes szabadgyorsítási ciklusok alatt a gázpedál felengedése előtt a motornak el kell érnie a leszabályozási fordulatszámot, az automata sebességváltóval ellátott járművek esetében pedig a gyártó által meghatározott fordulatszámot, illetve ha ez az adat nem áll rendelkezésre, a leszabályozási fordulatszám kétharmadát. Ez ellenőrizhető például a motor fordulatszámának figyelésével vagy pedig azzal, hogy a gázpedál kezdeti lenyomása és felengedése között legalább 2 másodpercet hagyunk.

6.4.   A fokozatmentes sebességváltóval és automata tengelykapcsolóval felszerelt járművek esetében a meghajtott kerekeket fel kell emelni a talajról.

A biztonsági határértékkel (például mozgó kerekek vagy sebességbe kapcsolás nélkül legfeljebb 1 500 percenkénti fordulatszámú) ellátott motorvezérlésű motorok esetében a motor e legnagyobb fordulatszámát kell elérni.

6.5.   A kipufogógáz-áramban a légszennyező részecskék átlagos koncentrációját (m–1-ben kifejezve) (átlátszatlanság) öt szabad gyorsítás melletti vizsgálatban kell mérni. Átlátszatlanság: a motor kipufogógáz-áramában a légszennyező részecskék sűrűségének optikai mérése m–1-ben kifejezve.

7.   II. típusú vizsgálat – a szabad gyorsítás mellett végzett vizsgálat eredményei és az idevágó követelmények

7.1.   A 6.5. pont szerint mért vizsgálati értékeknek meg kell felelniük a 2009/40/EK irányelv II. mellékletének 8.2.2.2. b) pontjában meghatározott követelményeknek.

| 7.1.1. | A 8.2.2.2. b) pontra vonatkozó 7. lábjegyzet a 168/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó járművekre nem vonatkozik. |
| --- | --- |

7.1.1.

A 8.2.2.2. b) pontra vonatkozó 7. lábjegyzet a 168/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó járművekre nem vonatkozik.

| 7.1.2. | A II. típusú vizsgálat során mért átlátszatlansági értéket fel kell tüntetni a megfelelőségi nyilatkozaton. Ehelyett a járműgyártó dönthet úgy is, hogy maga adja meg a megfelelő átlátszatlansági szintet, melyet feltüntet a megfelelőségi nyilatkozaton. |
| --- | --- |

7.1.2.

A II. típusú vizsgálat során mért átlátszatlansági értéket fel kell tüntetni a megfelelőségi nyilatkozaton. Ehelyett a járműgyártó dönthet úgy is, hogy maga adja meg a megfelelő átlátszatlansági szintet, melyet feltüntet a megfelelőségi nyilatkozaton.

| 7.1.3. | A 168/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó járművek jogszabályban előírt tábláján nem kell feltüntetni az átlátszatlansági vizsgálat eredményeit. |
| --- | --- |

7.1.3.

A 168/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó járművek jogszabályban előírt tábláján nem kell feltüntetni az átlátszatlansági vizsgálat eredményeit.

---

(1)  HL L 141., 2009.6.6., 12. o.

IV. MELLÉKLET

A III. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: kartergáz-kibocsátás

1.   Bevezetés

Ez a melléklet a 168/2013/EU rendelet V. mellékletének A. részében említett III. típusú vizsgálat eljárását ismerteti.

2.   Általános rendelkezések

| 2.1. | A gyártó a jóváhagyó hatóság rendelkezésére bocsátja azokat a műszaki adatokat és rajzokat, amelyek igazolják, hogy a motor vagy motorok kialakítása meggátolja, hogy a motor forgattyúsházának szellőztető rendszeréből tüzelőanyag, kenőolaj vagy kartergáz jusson a légkörbe. |
| --- | --- |

2.1.

A gyártó a jóváhagyó hatóság rendelkezésére bocsátja azokat a műszaki adatokat és rajzokat, amelyek igazolják, hogy a motor vagy motorok kialakítása meggátolja, hogy a motor forgattyúsházának szellőztető rendszeréből tüzelőanyag, kenőolaj vagy kartergáz jusson a légkörbe.

| 2.2. | A műszaki szolgálat és a jóváhagyó hatóság csak a következő esetekben írja elő a gyártónak a III. típusú vizsgálat elvégzését:






  2.2.1. | olyan új járművek környezeti teljesítménye tekintetében, amelyeket új kialakítású forgattyúsház-szellőztető rendszerrel szereltek fel, amely esetben a jóváhagyott rendszer tekintetében reprezentatív, forgattyúsház-szellőztető rendszer koncepciójával rendelkező alapjármű választható ki, ha a gyártó ezt választja annak a műszaki szolgálat és a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon történő igazolására, hogy a III. típusú vizsgálaton a jármű megfelel; |
| --- | --- | --- |

2.2.

A műszaki szolgálat és a jóváhagyó hatóság csak a következő esetekben írja elő a gyártónak a III. típusú vizsgálat elvégzését:

2.2.1.

olyan új járművek környezeti teljesítménye tekintetében, amelyeket új kialakítású forgattyúsház-szellőztető rendszerrel szereltek fel, amely esetben a jóváhagyott rendszer tekintetében reprezentatív, forgattyúsház-szellőztető rendszer koncepciójával rendelkező alapjármű választható ki, ha a gyártó ezt választja annak a műszaki szolgálat és a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon történő igazolására, hogy a III. típusú vizsgálaton a jármű megfelel;

| 2.2.2. | ha bármiféle kétség merül fel a tekintetben, hogy a motor forgattyúsház-szellőztető rendszeréből tüzelőanyag, kenőolaj vagy kartergáz kerülhet a légkörbe, a műszaki szolgálat és a jóváhagyó hatóság előírhatja a gyártó számára a III. típusú vizsgálatnak (a gyártó választása szerint) a 4.1. vagy 4.2. ponttal összhangban történő elvégzését. |
| --- | --- |

2.2.2.

ha bármiféle kétség merül fel a tekintetben, hogy a motor forgattyúsház-szellőztető rendszeréből tüzelőanyag, kenőolaj vagy kartergáz kerülhet a légkörbe, a műszaki szolgálat és a jóváhagyó hatóság előírhatja a gyártó számára a III. típusú vizsgálatnak (a gyártó választása szerint) a 4.1. vagy 4.2. ponttal összhangban történő elvégzését.

| 2.3. | Minden más esetben felmentést kell adni a III. típusú vizsgálat alól. |
| --- | --- |

2.3.

Minden más esetben felmentést kell adni a III. típusú vizsgálat alól.

| 2.4. | A forgattyúsház és a henger(ek) között elszívónyílást tartalmazó kétütemű motorral felszerelt L kategóriájú járművek a gyártó kérésére mentesíthetőek a III. típusú vizsgálat alól. |
| --- | --- |

2.4.

A forgattyúsház és a henger(ek) között elszívónyílást tartalmazó kétütemű motorral felszerelt L kategóriájú járművek a gyártó kérésére mentesíthetőek a III. típusú vizsgálat alól.

| 2.5. | A gyártó csatolja az alapjármű III. típusú vizsgálatának kedvező eredményét tanúsító vizsgálati jegyzőkönyv egy példányát a 168/2013/EU rendelet 27. cikkében előírt adatközlő mappához. |
| --- | --- |

2.5.

A gyártó csatolja az alapjármű III. típusú vizsgálatának kedvező eredményét tanúsító vizsgálati jegyzőkönyv egy példányát a 168/2013/EU rendelet 27. cikkében előírt adatközlő mappához.

3.   Vizsgálati feltételek

| 3.1. | A III. típusú vizsgálatot olyan vizsgálati járművön kell elvégezni, amelyen már elvégezték a II. melléklet szerinti I., illetve a III. melléklet szerinti II. típusú vizsgálatot. |
| --- | --- |

3.1.

A III. típusú vizsgálatot olyan vizsgálati járművön kell elvégezni, amelyen már elvégezték a II. melléklet szerinti I., illetve a III. melléklet szerinti II. típusú vizsgálatot.

| 3.2. | A vizsgált járműnek olyan szivárgásmentes motorral, illetve motorokkal kell rendelkeznie, amelyeket nem úgy terveztek, hogy már az enyhe szivárgás is elfogadhatatlan működési hibákat okozhat. A vizsgálatokat megfelelően karbantartott és használt járművön kell elvégezni. |
| --- | --- |

3.2.

A vizsgált járműnek olyan szivárgásmentes motorral, illetve motorokkal kell rendelkeznie, amelyeket nem úgy terveztek, hogy már az enyhe szivárgás is elfogadhatatlan működési hibákat okozhat. A vizsgálatokat megfelelően karbantartott és használt járművön kell elvégezni.

4.   Vizsgálati módszerek

4.1.   A III. típusú vizsgálatot az alábbi vizsgálati eljárás szerint kell elvégezni:

4.1.1.   Az alapjáratot a gyártó ajánlásainak megfelelően kell beállítani.

4.1.2.   A mérést a motor alábbi üzemállapotaiban kell elvégezni:

3-1.   táblázat

Alapjárati üzem vagy a jármű állandósult állapotú vizsgálati sebessége és a III. típusú vizsgálatban a járműfékpad által elnyelt teljesítmény

| Üzemállapot száma | Jármű sebessége (km/h) |
| --- | --- |
| 1. | Alapjárat |
| 2. | Az alábbiak közül a magasabb:






  a) | 50 ± 2 (a 3. vagy a „drive” sebességfokozatban) vagy |

Üzemállapot száma

Jármű sebessége (km/h)

1.

Alapjárat

2.

Az alábbiak közül a magasabb:

a)

50 ± 2 (a 3. vagy a „drive” sebességfokozatban) vagy

| b) | ha az a) nem megvalósítható, a jármű legnagyobb tervezési sebességének 50 %-a |
| --- | --- |

b)

ha az a) nem megvalósítható, a jármű legnagyobb tervezési sebességének 50 %-a

3.

| Üzemállapot száma | A fék által elnyelt teljesítmény |
| --- | --- |
| 1. | Nulla |
| 2. | Megfelel az 50 km/h-s sebességen elvégzett I. típusú vizsgálatnak, vagy ha ez nem megvalósítható, a legnagyobb tervezési sebesség 50 %-án elvégzett I. típusú vizsgálatnak. |
| 3. | A 2. számú üzemi feltételnek megfelelő érték 1,7-es tényezővel szorozva. |

Üzemállapot száma

A fék által elnyelt teljesítmény

1.

Nulla

2.

Megfelel az 50 km/h-s sebességen elvégzett I. típusú vizsgálatnak, vagy ha ez nem megvalósítható, a legnagyobb tervezési sebesség 50 %-án elvégzett I. típusú vizsgálatnak.

3.

A 2. számú üzemi feltételnek megfelelő érték 1,7-es tényezővel szorozva.

4.1.3.   A 4.1.2. pontban felsorolt üzemi feltételeknél ellenőrizni kell a forgattyúsház-szellőztető rendszer megbízható működését.

4.1.4.   A forgattyúsház-szellőztető rendszer ellenőrzési módszere

| 4.1.4.1. | A motor nyílásait olyan állapotban kell hagyni, amilyenben azokat találták. |
| --- | --- |

4.1.4.1.

A motor nyílásait olyan állapotban kell hagyni, amilyenben azokat találták.

| 4.1.4.2. | Egy erre alkalmas helyen meg kell mérni a forgattyúsházban uralkodó nyomást. A nyomást az olajszintjelző pálca furatánál ferdecsöves nyomásmérővel lehet megmérni. |
| --- | --- |

4.1.4.2.

Egy erre alkalmas helyen meg kell mérni a forgattyúsházban uralkodó nyomást. A nyomást az olajszintjelző pálca furatánál ferdecsöves nyomásmérővel lehet megmérni.

| 4.1.4.3. | A járművet megfelelőnek kell tekinteni, ha a forgattyúsházban mért nyomás a 4.1.2. pontban meghatározott mérési feltételek egyikénél sem haladja meg a mérés idején fennálló légköri nyomást. |
| --- | --- |

4.1.4.3.

A járművet megfelelőnek kell tekinteni, ha a forgattyúsházban mért nyomás a 4.1.2. pontban meghatározott mérési feltételek egyikénél sem haladja meg a mérés idején fennálló légköri nyomást.

4.1.5.   A 4.1.4.1–4.1.4.3. pontban leírt módszerrel végzett vizsgálat során a szívócsőben a nyomást ± 1 kPa pontossággal kell megmérni.

4.1.6.   A jármű sebességét a járműfékpadon ± 2 km/h pontossággal kell megmérni.

4.1.7.   A forgattyúsházban mért nyomást és a légköri nyomást ± 0,1 kPa pontossággal kell megmérni, és abból a 4.1.2. pont szerinti feltételek folyamatos fennállása és stabilizálódása mellett legalább 60 s időtartamon belül legalább 1 Hz gyakorisággal kell mintát venni.

4.2.   Ha – a 4.1.2. pontban meghatározott egy vagy több mérési feltételt tekintve – a forgattyúsházban mért legnagyobb nyomás meghaladja a légköri nyomást a 4.1.7. pont szerinti időszakban, akkor a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon (a gyártó választása szerint) el kell végezni a 4.2.1. vagy 4.2.3. pontban meghatározott kiegészítő vizsgálatokat.

4.2.1.   Kiegészítő III. típusú vizsgálat vizsgálati módszere (1. sz.)

| 4.2.1.1. | A motor nyílásait olyan állapotban kell hagyni, amilyenben azokat találták. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

A motor nyílásait olyan állapotban kell hagyni, amilyenben azokat találták.

| 4.2.1.2. | Az olajszintjelző pálca furatához csatlakoztatni kell a kartergázokat át nem eresztő és körülbelül öt liter űrtartalmú rugalmas zsákot. A zsákot minden mérés előtt ki kell üríteni. |
| --- | --- |

4.2.1.2.

Az olajszintjelző pálca furatához csatlakoztatni kell a kartergázokat át nem eresztő és körülbelül öt liter űrtartalmú rugalmas zsákot. A zsákot minden mérés előtt ki kell üríteni.

| 4.2.1.3. | A zsákot minden mérés előtt le kell zárni. A 4.1.2. pontban előírt mérési feltételek fennállásakor a zsákot öt perces időtartamra ki kell nyitni a forgattyúsház felé. |
| --- | --- |

4.2.1.3.

A zsákot minden mérés előtt le kell zárni. A 4.1.2. pontban előírt mérési feltételek fennállásakor a zsákot öt perces időtartamra ki kell nyitni a forgattyúsház felé.

| 4.2.1.4. | A jármű megfelelőnek tekinthető, ha a 4.1.2. és 4.2.1.3. pontban meghatározott mérési feltételek esetén a zsák szemmel láthatóan nem fújódik fel. |
| --- | --- |

4.2.1.4.

A jármű megfelelőnek tekinthető, ha a 4.1.2. és 4.2.1.3. pontban meghatározott mérési feltételek esetén a zsák szemmel láthatóan nem fújódik fel.

4.2.2.   Ha a motor szerkezeti kialakítása olyan, hogy a vizsgálat a 4.2.1. pontban leírt módszerekkel nem hajtható végre, akkor a méréseket a módszer következők szerinti módosításával kell elvégezni:

| 4.2.2.1. | a vizsgálat előtt minden olyan nyílást le kell zárni, amely nem a gázok visszavezetésére szolgál; |
| --- | --- |

4.2.2.1.

a vizsgálat előtt minden olyan nyílást le kell zárni, amely nem a gázok visszavezetésére szolgál;

| 4.2.2.2. | a zsákot a berendezés kartergázokat visszavezető körébe közvetlenül a motor csatlakozási nyílásánál található olyan leágazásra kell csatlakoztatni, amely nem okoz járulékos nyomásveszteséget. |
| --- | --- |

4.2.2.2.

a zsákot a berendezés kartergázokat visszavezető körébe közvetlenül a motor csatlakozási nyílásánál található olyan leágazásra kell csatlakoztatni, amely nem okoz járulékos nyomásveszteséget.

| 4.2.2.3. | 3-1.   ábra


  Az 1. sz. III. típusú vizsgálat különféle vizsgálati elrendezései |
| --- | --- |

4.2.2.3.

3-1.   ábra

Az 1. sz. III. típusú vizsgálat különféle vizsgálati elrendezései

Image

4.2.3.   Alternatív kiegészítő III. típusú vizsgálat vizsgálati módszere (2. sz.)

| 4.2.3.1. | A gyártó a motor forgattyúsház-szellőztető rendszerének szivárgásmentességét sűrített levegővel történő szivárgás-ellenőrzéssel igazolja a jóváhagyó hatóság számára, beleértve a forgattyúsház-szellőztető rendszer túlnyomását is. |
| --- | --- |

4.2.3.1.

A gyártó a motor forgattyúsház-szellőztető rendszerének szivárgásmentességét sűrített levegővel történő szivárgás-ellenőrzéssel igazolja a jóváhagyó hatóság számára, beleértve a forgattyúsház-szellőztető rendszer túlnyomását is.

| 4.2.3.2. | A jármű motorját fel lehet szerelni vizsgálóberendezésre, a szívócsövek és kipufogócsövek levétele megengedett, helyükbe a motor légbeszívó- és kipufogógáz-elvezető nyílásait légmentesen lezáró dugókat kell tenni. A légbeszívó és kipufogórendszerek ehelyett a jóváhagyandó járműveket képviselő vizsgálati járműre is csatlakoztathatók a gyártó által megválasztott helyeken, a műszaki szolgálat és a jóváhagyó hatóság számára megfelelő módon. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

A jármű motorját fel lehet szerelni vizsgálóberendezésre, a szívócsövek és kipufogócsövek levétele megengedett, helyükbe a motor légbeszívó- és kipufogógáz-elvezető nyílásait légmentesen lezáró dugókat kell tenni. A légbeszívó és kipufogórendszerek ehelyett a jóváhagyandó járműveket képviselő vizsgálati járműre is csatlakoztathatók a gyártó által megválasztott helyeken, a műszaki szolgálat és a jóváhagyó hatóság számára megfelelő módon.

| 4.2.3.3. | A forgattyústengely a dugattyúk helyzetének optimalizálása, az égéstérbe (égésterekbe) történő nyomásvesztés minimalizálása érdekében elforgatható. |
| --- | --- |

4.2.3.3.

A forgattyústengely a dugattyúk helyzetének optimalizálása, az égéstérbe (égésterekbe) történő nyomásvesztés minimalizálása érdekében elforgatható.

| 4.2.3.4. | A forgattyúsház-rendszer nyomását a forgattyúsház nyomás alatt tartására használt nyílástól eltérő, megfelelő helyen kell mérni. Az olajtöltőnyílás, a leeresztőcsavar, a szintellenőrző nyílás és az olajszintjelző pálca fedele (ha van) módosítható a nyomás alá helyezés és a nyomásmérés megkönnyítése érdekében; azonban a csavarmenetek összes tömítésének, a gumitömítéseknek, az O gyűrűknek és más (nyomás)tömítéseknek épnek és a motortípusra jellemzőnek kell maradniuk. A környezeti hőmérsékletnek és nyomásnak a vizsgálat során állandónak kell maradnia. |
| --- | --- |

4.2.3.4.

A forgattyúsház-rendszer nyomását a forgattyúsház nyomás alatt tartására használt nyílástól eltérő, megfelelő helyen kell mérni. Az olajtöltőnyílás, a leeresztőcsavar, a szintellenőrző nyílás és az olajszintjelző pálca fedele (ha van) módosítható a nyomás alá helyezés és a nyomásmérés megkönnyítése érdekében; azonban a csavarmenetek összes tömítésének, a gumitömítéseknek, az O gyűrűknek és más (nyomás)tömítéseknek épnek és a motortípusra jellemzőnek kell maradniuk. A környezeti hőmérsékletnek és nyomásnak a vizsgálat során állandónak kell maradnia.

| 4.2.3.5. | A forgattyúsházat sűrített levegővel kell nyomás alá helyezni a 4.1.2. pontban megadott három vizsgálati feltétel során megfigyelt rögzített legnagyobb csúcsnyomás-értékig és legalább a környezeti nyomást 5 kPa-lal meghaladó vagy a gyártó által választott ennél magasabb értékig. Az 5 kPa minimumnyomás csak akkor megengedett, ha visszakereshető kalibrálással igazolható, hogy a vizsgálati eszköz az adott nyomáson való méréshez pontos felbontással rendelkezik. Egyébként a berendezés kalibrált felbontásának megfelelően magasabb vizsgálati nyomást kell alkalmazni. |
| --- | --- |

4.2.3.5.

A forgattyúsházat sűrített levegővel kell nyomás alá helyezni a 4.1.2. pontban megadott három vizsgálati feltétel során megfigyelt rögzített legnagyobb csúcsnyomás-értékig és legalább a környezeti nyomást 5 kPa-lal meghaladó vagy a gyártó által választott ennél magasabb értékig. Az 5 kPa minimumnyomás csak akkor megengedett, ha visszakereshető kalibrálással igazolható, hogy a vizsgálati eszköz az adott nyomáson való méréshez pontos felbontással rendelkezik. Egyébként a berendezés kalibrált felbontásának megfelelően magasabb vizsgálati nyomást kell alkalmazni.

| 4.2.3.6. | A túlnyomást kifejtő sűrítettlevegő-forrást el kell zárni, és a forgattyúsház nyomását 300 másodpercen át figyelni kell. A vizsgálaton való megfelelés feltétele, hogy a forgattyúsház nyomása 300 másodpercen keresztül a kezdeti túlnyomás legalább 0,95-szerese legyen a sűrítettlevegő-forrás elzárása után. |
| --- | --- |

4.2.3.6.

A túlnyomást kifejtő sűrítettlevegő-forrást el kell zárni, és a forgattyúsház nyomását 300 másodpercen át figyelni kell. A vizsgálaton való megfelelés feltétele, hogy a forgattyúsház nyomása 300 másodpercen keresztül a kezdeti túlnyomás legalább 0,95-szerese legyen a sűrítettlevegő-forrás elzárása után.

V. MELLÉKLET

A IV. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények

| Függelék száma | Függelék címe | Oldalszám |
| --- | --- | --- |
| 1. | A tüzelőanyag-tároló szivárgási vizsgálati eljárása | 168 |
| 2. | A tüzelőanyag-tároló és -szállító rendszer szivárgási vizsgálati eljárása | 169 |
| 3. | A párolgási veszteség meghatározására szolgáló, légmentes kamrában végzett vizsgálati eljárás | 174 |
| 3.1. | Hibrid alkalmazásokra vonatkozó előkondicionálási követelmények a SHED-vizsgálat megkezdése előtt | 181 |
| 3.2. | Öregítési vizsgálati eljárás párolgásikibocsátás-csökkentő berendezések esetében | 183 |
| 4 | Berendezések kalibrálása a párolgásikibocsátás-vizsgálathoz | 185 |

Függelék száma

Függelék címe

Oldalszám

1.

A tüzelőanyag-tároló szivárgási vizsgálati eljárása

168

2.

A tüzelőanyag-tároló és -szállító rendszer szivárgási vizsgálati eljárása

169

3.

A párolgási veszteség meghatározására szolgáló, légmentes kamrában végzett vizsgálati eljárás

174

3.1.

Hibrid alkalmazásokra vonatkozó előkondicionálási követelmények a SHED-vizsgálat megkezdése előtt

181

3.2.

Öregítési vizsgálati eljárás párolgásikibocsátás-csökkentő berendezések esetében

183

4

Berendezések kalibrálása a párolgásikibocsátás-vizsgálathoz

185

1.   Bevezetés

| 1.1. | Ez a melléklet a 168/2013/EU rendelet V. mellékletének A. részében említett IV. típusú vizsgálat eljárását ismerteti. |
| --- | --- |

1.1.

Ez a melléklet a 168/2013/EU rendelet V. mellékletének A. részében említett IV. típusú vizsgálat eljárását ismerteti.

| 1.2. | Az 1. függelék a nem fém tüzelőanyag-tartály szivárgási vizsgálati eljárását írja le, amelyet egyben előkondicionálási vizsgálati ciklusként kell használni a tüzelőanyag-tároló 168/2013/EU rendelet II. mellékletének C8. sorában említett vizsgálatához. |
| --- | --- |

1.2.

Az 1. függelék a nem fém tüzelőanyag-tartály szivárgási vizsgálati eljárását írja le, amelyet egyben előkondicionálási vizsgálati ciklusként kell használni a tüzelőanyag-tároló 168/2013/EU rendelet II. mellékletének C8. sorában említett vizsgálatához.

| 1.3. | A 2. és a 3. függelék az illékony, folyékony tüzelőanyag-típussal működő meghajtástípust használó járművek tüzelőanyag-rendszeréből párolgás nyomán fellépő szénhidrogén-veszteség meghatározásának módszereit írja le. A 4. függelék határozza meg a párolgási kibocsátást vizsgáló berendezés kalibrálási eljárását. |
| --- | --- |

1.3.

A 2. és a 3. függelék az illékony, folyékony tüzelőanyag-típussal működő meghajtástípust használó járművek tüzelőanyag-rendszeréből párolgás nyomán fellépő szénhidrogén-veszteség meghatározásának módszereit írja le. A 4. függelék határozza meg a párolgási kibocsátást vizsgáló berendezés kalibrálási eljárását.

2.   Általános követelmények

| 2.1. | A jármű gyártója hitelt érdemlő módon igazolja a műszaki szolgálat és a jóváhagyó hatóság számára, hogy a tüzelőanyag-tartály és a tüzelőanyag-adagoló rendszer szivárgásmentes. |
| --- | --- |

2.1.

A jármű gyártója hitelt érdemlő módon igazolja a műszaki szolgálat és a jóváhagyó hatóság számára, hogy a tüzelőanyag-tartály és a tüzelőanyag-adagoló rendszer szivárgásmentes.

| 2.2. | A tüzelőanyag-adagoló rendszer szivárgásmentességének meg kell felelnie a 168/2013/EU rendelet II. melléklete C8. sorában említett követelményeknek. |
| --- | --- |

2.2.

A tüzelőanyag-adagoló rendszer szivárgásmentességének meg kell felelnie a 168/2013/EU rendelet II. melléklete C8. sorában említett követelményeknek.

| 2.3. | Nem fém tüzelőanyag-tartállyal felszerelt minden L jármű(al)kategóriát be kell vizsgálni az 1. függelékben megállapított szivárgási vizsgálati eljárás szerint. A gyártó kérésére a 2. függelékben meghatározott tüzelőanyag-szivárgási vizsgálat vagy a 3. függelékben meghatározott SHED-vizsgálat helyettesítheti az 1. függelékben meghatározott szivárgási vizsgálat párolgási részét. |
| --- | --- |

2.3.

Nem fém tüzelőanyag-tartállyal felszerelt minden L jármű(al)kategóriát be kell vizsgálni az 1. függelékben megállapított szivárgási vizsgálati eljárás szerint. A gyártó kérésére a 2. függelékben meghatározott tüzelőanyag-szivárgási vizsgálat vagy a 3. függelékben meghatározott SHED-vizsgálat helyettesítheti az 1. függelékben meghatározott szivárgási vizsgálat párolgási részét.

| 2.4. | Az L3e, L4e, L5e-A, L6e-A és L7e-A L jármű(al)kategóriát a 3. függelékben megállapított SHED vizsgálati eljárás szerint kell bevizsgálni. |
| --- | --- |

2.4.

Az L3e, L4e, L5e-A, L6e-A és L7e-A L jármű(al)kategóriát a 3. függelékben megállapított SHED vizsgálati eljárás szerint kell bevizsgálni.

| 2.5. | A 2. függelékben említett, tüzelőanyag-szivárgási vizsgálati eljárást a 168/2013/EU rendelet 23. cikke (5) bekezdésének b) pontja szerinti környezeti hatástanulmányban általános értékelésnek vetik alá. Ez a tanulmány megerősíti, hogy az L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B és L7e-C L jármű(al)kategóriákat alá kell-e vetni a 2. függelékben meghatározott szivárgási vizsgálati eljárásnak vagy a 3. függelékben meghatározott SHED vizsgálati eljárásnak. |
| --- | --- |

2.5.

A 2. függelékben említett, tüzelőanyag-szivárgási vizsgálati eljárást a 168/2013/EU rendelet 23. cikke (5) bekezdésének b) pontja szerinti környezeti hatástanulmányban általános értékelésnek vetik alá. Ez a tanulmány megerősíti, hogy az L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B és L7e-C L jármű(al)kategóriákat alá kell-e vetni a 2. függelékben meghatározott szivárgási vizsgálati eljárásnak vagy a 3. függelékben meghatározott SHED vizsgálati eljárásnak.

| 2.6. | Ha egy L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B és L7e-C járművet alá kell a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének C. részében és 3. függelékében meghatározott SHED vizsgálati eljárásnak, azt mentesíteni kell a 2. függelékben meghatározott tüzelőanyag-szivárgási vizsgálati eljárás alól, ami fordított esetben is alkalmazandó. |
| --- | --- |

2.6.

Ha egy L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B és L7e-C járművet alá kell a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének C. részében és 3. függelékében meghatározott SHED vizsgálati eljárásnak, azt mentesíteni kell a 2. függelékben meghatározott tüzelőanyag-szivárgási vizsgálati eljárás alól, ami fordított esetben is alkalmazandó.

1. függelék

A tüzelőanyag-tároló szivárgási vizsgálati eljárása

1.   Hatály

1.1.   Ezt a követelményt valamennyi, szikragyújtású belső égésű motorral felszerelt, a folyékony és illékony tüzelőanyag tárolására szolgáló nem fém tüzelőanyag-tartállyal felszerelt L kategóriájú járműre alkalmazni kell.

1.2.   A 2. és a 3. függelékben meghatározott követelményeknek megfelelő, kompressziós gyújtású motorral felszerelt és kevésbé illékony tüzelőanyaggal működő járműveknek e függelék követelményeinek csak a tüzelőanyag-tároló 168/2013/EU rendelet II. mellékletének C8. sorában említett vizsgálatát szolgáló előkondicionálási vizsgálat tekintetében kell megfelelniük. Az ezeken a járműveken lévő tüzelőanyag-tartályok mentesülnek a 2.1.5., 2.1.6., 2.3. és 2.4. pontban említett párolgási követelmények alól.

2.   A tüzelőanyag-tartály szivárgási vizsgálata

2.1.   Vizsgálati módszer

2.1.1.   Vizsgálati hőmérséklet

A tüzelőanyag-tartályt 313,2 ± 2 K (40 ± 2 °C) hőmérsékleten kell vizsgálni.

2.1.2.   A vizsgálathoz használt tüzelőanyag

A vizsgálathoz a II. melléklet 2. függelékében meghatározott referencia-tüzelőanyagot kell használni. Ha ezt a vizsgálati eljárást csak a későbbiekben a tüzelőanyag-tároló 168/2013/EU rendelet II. mellékletének C8. sorában említett vizsgálatához előkondicionálásként használják, a gyártó választása szerint és a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon használható prémium minőségű kereskedelmi tüzelőanyag.

2.1.3.   A tartályt a névleges térfogata 50 %-áig kell referencia-tüzelőanyaggal feltölteni és 313,2 K ±2 K környezeti hőmérsékleten kell pihentetni addig, amíg állandó súlycsökkenés nem következik be. Ennek az időszaknak legalább négy hétnek kell lennie (előtárolási időszak). Ezután a tartályt ki kell üríteni és a névleges térfogata 50 %-áig ismét fel kell tölteni a vizsgálathoz használt tüzelőanyaggal.

2.1.4.   A tartályt stabil körülmények között 313,2 K ± 2 K hőmérsékleten kell tartani, amíg tartalma el nem éri a vizsgálati hőmérsékletet. Ekkor a tartályt légmentesen le kell zárni. A vizsgálat alatt a tartály nyomásemelkedése kiegyenlíthető.

2.1.5.   A diffúzió miatt bekövetkező súlyveszteséget nyolchetes vizsgálat során kell megmérni. Ezen időtartam alatt a tüzelőanyag-tartályból 24 óránként átlagosan legfeljebb 20 000 mg tüzelőanyag illanhat el.

2.1.6.   Ha a diffúziós veszteségek nagyobbak, a tüzelőanyag-veszteséget minden egyéb feltétel fenntartása mellett (előtárolás 313,2 ± 2 K hőmérsékleten) 296,2 ± 2 K (23 ± 2 °C) hőmérsékleten is meg kell állapítani. Az e hőmérsékletnél bekövetkező veszteség 24 óra alatt nem lehet több 10 000 mg-nál.

2.2.   Megfelelően azonosítani kell minden olyan tüzelőanyag-tartályt, amelyen a 168/2013/EU rendelet II. mellékletének C8. sorában említett vizsgálatához előkondicionálásként ezt a vizsgálatot elvégzik.

2.3.   A különböző vizsgált tartályok szivárgás-/párolgásvizsgálati eredményeit nem lehet átlagolni, de fel kell jegyezni az ezeken megfigyelt legrosszabb diffúziós veszteségi arányt, és ezt össze kell vetni a 2.1.5., és adott esetben a 2.1.6. pontban meghatározott legnagyobb megengedett veszteségi aránnyal.

2.4.   Tüzelőanyag-tartály belső nyomáskiegyenlítés mellett végzett szivárgási vizsgálata

Ha a tüzelőanyag-tartály vizsgálatát belső nyomáskiegyenlítés mellett végzik, amit a vizsgálati jegyzőkönyvben fel kell tüntetni, a nyomáskiegyenlítés következtében bekövetkező tüzelőanyag-veszteséget a diffúziós veszteség számításánál figyelembe kell venni.

2. függelék

A tüzelőanyag-tároló és -szállító rendszer szivárgási vizsgálati eljárása

1.   Hatály és a vizsgálat korlátai

1.1.   Az 168/2013/EU rendelet IV. mellékletében megállapított legelső alkalmazás időpontjától a tüzelőanyag-rendszer szivárgását a 2. pontban meghatározott vizsgálati eljárás szerint kell vizsgálni. Ez az alapkövetelmény a 168/2013/EU rendelet 23. cikkében megállapított környezeti hatásvizsgálat eredményeinek megszületéséig a 168/2013/EU rendelet V. melléklete B. részének megfelelően a szikragyújtású belső égésű motorral rendelkező, a folyékony és illékony tüzelőanyag tárolására szolgáló tüzelőanyag-tartállyal felszerelt minden L kategóriájú járműre vonatkozik.

1.2.   E függelék követelményeinek alkalmazásában a tüzelőanyag-rendszernek a függelék ezen részének hatálya alá tartozó minimális összetevői a tüzelőanyag-tartály és a tüzelőanyagcső részegységei. A tüzelőanyag-szállítási, tüzelőanyag-adagoló és vezérlő rendszer egyéb alkotóelemeire e függelék követelményei nem vonatkoznak.

2.   A tüzelőanyag-tartály szivárgási vizsgálatának ismertetése

2.1.   Egy légmentesen zárt tüzelőanyag-tartálynak a következő folyamatábrák szerinti szabályozott hőmérsékletű temperálása előtt és után való lemérésével meg kell határozni a szivárgási kibocsátásokat.

Ap2-1. ábra

A tüzelőanyag-tartály teljes és rövid szivárgási vizsgálata

Image

2.2.   A fémtartályok mentesülnek a tartóssági vizsgálat alól.

3.   Tüzelőanyaggal való előkondicionáló temperálás a tüzelőanyag-tartály szivárgási vizsgálatához

A tüzelőanyag-tartály szivárgási vizsgálata esetén a tüzelőanyag-tartály előkondicionálásához a következő öt lépést kell követni:

3.1.   A tartályt fel kell tölteni a II. melléklet 2. függelékében meghatározott referencia-tüzelőanyaggal és légmentesen le kell zárni. A feltöltött tartályt 20 héten át 301,2 ± 5 K (28 ± 5 °C) vagy tíz héten át 316,2 ± 5 K (43 ± 5 °C) környezeti hőmérsékleten kell temperálni. Ehelyett temperálási időként magasabb hőmérséklet mellett rövidebb időszak is használható, ha a gyártó a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon igazolni tudja, hogy a szénhidrogén-szivárgási arány stabilizálódott.

3.2.   A tüzelőanyag-tartály belső felületét négyzetméterben kell meghatározni, legalább háromértékes számjegy pontossággal. A gyártó használhat kevésbé pontos becsléseket is, ha biztosítja, hogy a felület méretét ne becsüljék túl.

3.3.   A tüzelőanyag-tartályt fel kell tölteni referencia-tüzelőanyaggal a névleges térfogatáig.

3.4.   A tartályt és a tüzelőanyagot 301,2 ± 5 K-re (28 ± 5 °C) vagy az alternatív rövid vizsgálat esetében 316,2 ± 5 K-re (43 ± 5 °C) kell egyensúlyi állapotba hozni.

3.5.   A tüzelőanyag-tartályt tanksapka vagy gyártás alatt álló tüzelőanyag-tartály nyílásainak légmentes lezárásához használható más berendezés (légtelenítőcsap kivételével) segítségével légmentesen le kell zárni. Azokban az esetekben, amelyekben a tüzelőanyag-tartály nyílásai nincsenek légmentesen lezárva (például a csőcsatlakoztató szerelvények és a tanksapka nyomáskiegyenlítője), a nyílások légmentes lezárása nem áteresztő szerelvényekkel, például fém vagy fluorpolimer lezáródugókkal is történhet.

4.   A tüzelőanyag-tartály szivárgási vizsgálati eljárása

A vizsgálat elvégzéséhez a következő lépéseket kell elvégezni a 3. pont szerint előkondicionált tartályon.

4.1.   Le kell mérni a légmentesen lezárt tüzelőanyag-tartályt és fel kell jegyezni a súlyát milligrammban kifejezve. Ezt a mérést a tartály referencia-tüzelőanyaggal való feltöltésétől számított nyolc órán belül el kell végezni.

4.2.   A tartályt szellőztetett, szabályozott hőmérsékletű helyiségben vagy kamrában kell elhelyezni.

4.3.   A vizsgálati helyiséget vagy kamrát be kell zárni, légmentesen le kell zárni és a vizsgálat időpontját fel kell jegyezni.

4.4.   A vizsgálati helyiség vagy kamra hőmérsékletét 14 napon át folyamatosan 301,2 ± 2 K (28 ± 5 °C) értéken kell tartani. Ezt a hőmérsékletet folyamatosan figyelemmel kell kísérni és fel kell jegyezni.

5.   A tüzelőanyag-tartály szivárgási vizsgálati eredményeinek kiszámítása

5.1.   A temperálási időszak végén fel kell jegyezni a légmentesen lezárt tüzelőanyag-tartály súlyát milligrammban kifejezve. Ha a tüzelőanyaggal történő előkondicionáló temperáláshoz és a szivárgási vizsgálat elvégzéséhez nem ugyanazt a tüzelőanyagot használták, a súlymérést a vizsgálat minden hetében öt külön napon kell feljegyezni. A vizsgálat érvénytelen, ha a tartály súlyát a szivárgási vizsgálat teljes temperálási időtartamára nézve a vizsgálati napok függvényében ábrázoló grafikon lineáris regressziójának r2 korrelációs együtthatója 0,8-nál alacsonyabb.

5.2.   A feltöltött tüzelőanyag-tartály vizsgálat végén mért súlyát ki kell vonni a feltöltött tüzelőanyag-tartály vizsgálat kezdetén mért súlyából.

5.3.   A tömegkülönbséget el kell osztani a tüzelőanyag-tartály belső felületével.

5.4.   A mg/m2/nap kibocsátási arány kiszámításához az 5.3. pont szerinti számítás mg/m2-ben kifejezett eredményét el kell osztani a vizsgálati napok számával, és ugyanannyi tizedesre kell kerekíteni, mint a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének C2. részében megállapított kibocsátási norma.

5.5.   Amennyiben a 14 napos temperálási időszak alatt a szivárgási arányok alapján a gyártó úgy ítéli meg, hogy az időszak nem elég hosszú ahhoz, hogy jelentős súlyváltozást lehessen mérni, az időszak legfeljebb 14 további nappal meghosszabbítható. Ebben az esetben a 4.5.–4.8. pont lépéseit kell megismételni a teljes 28 nap alatti súlyváltozás meghatározása érdekében.

5.6.   A romlási tényező meghatározása a teljes szivárgási vizsgálati eljárás alkalmazásakor

A romlási tényezőt a gyártó döntése szerint a következők lehetőségek bármelyike alapján kell meghatározni:

| 5.6.1. | a végső szivárgás és az alapvizsgálatokon kapott eredmény aránya; |
| --- | --- |

5.6.1.

a végső szivárgás és az alapvizsgálatokon kapott eredmény aránya;

| 5.6.2. | a rögzített romlási tényező a 168/2013/EU rendelet VII. mellékletének B. részében megállapított összes szénhidrogénre nézve. |
| --- | --- |

5.6.2.

a rögzített romlási tényező a 168/2013/EU rendelet VII. mellékletének B. részében megállapított összes szénhidrogénre nézve.

5.7.   A tüzelőanyag-tartály szivárgási vizsgálati eredményeinek meghatározása

5.7.1.   Teljes vizsgálati eljárás

A szivárgási vizsgálati eljárás eredményének meghatározásához az 5.6. pontban meghatározott romlási tényezőt meg kell szorozni a szivárgási vizsgálat 5.4. pontban meghatározott eredményével. A szorzat nem lehet nagyobb, mint a szivárgási vizsgálatra a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének C2. részében megállapított vonatkozó vizsgálati határérték.

5.7.2.   Gyorsított (rövid) vizsgálati eljárás

Az 5.4. pontban meghatározott mért szivárgási vizsgálati eredmény nem lehet nagyobb, mint a szivárgási vizsgálatra a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének C2. részében megállapított vonatkozó vizsgálati határérték.

6.   A tüzelőanyag-tartály tartóssági vizsgálata

6.1.   A következő lépések alkalmazásával külön tartóssági ellenőrzést kell végezni az érdemben eltérő minden egyes kezelési megközelítésre és nem fém tartály-alapanyagra vonatkozóan:

6.1.1.   Nyomásciklus

Nyomásvizsgálatot kell végezni légmentesen zárt tartállyal és a nyomás 10 000 cikluson át, 60 másodperces ciklusokban történő, 115,1 kPa abszolút nyomás (+2,0 font per négyzethüvelyk) és 97,9 kPa abszolút nyomás (–0,5 font per négyzethüvelyk) közötti ciklikus változtatásával, majd a 115,1 kPa abszolút nyomásra (+2,0 font per négyzethüvelyk) visszaállításával.

6.1.2.   UV-sugárzásnak való expozíció

A napfénynek való expozíció vizsgálata során a tüzelőanyag-tartályt legalább 450 órán keresztül a tartály felületén legalább 24 W/m2 (0,40 W-hr/m2/min) erősségű ultraibolya sugárzásnak kell kitenni. Ehelyett a nem fém tüzelőanyag-tartályt közvetlenül természetes napsugárzásnak is ki lehet tenni ezzel egyenértékű időtartamon át, amennyiben biztosított, hogy expozíciója legalább 450 nappali órán át tart.

6.1.3.   A tüzelőanyag tartályban való viselkedésének vizsgálata

A tüzelőanyag tartályban való viselkedési vizsgálatának elvégzéséhez a nem fém tüzelőanyag-tartályt a II. melléklet 2. függelékében meghatározott referencia-tüzelőanyaggal vagy a gyártó választása szerint és a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon prémium minőségű kereskedelmi tüzelőanyaggal a térfogata 40%-ig kell feltölteni. A tüzelőanyag-tartályt percenként 15 ciklusból álló ütemben, összesen az egymilliomodik ciklus eléréséig kell kilengetni. A kilengés mértékének +15° és -15°-os szögben kell eltérnie a vízszintes helyzettől, és a tüzelőanyag tartályban való viselkedési hatásának vizsgálatát 301,2 ± 5 K (28 ± 5 °C) környezeti hőmérsékleten kell végezni.

6.2.   A tüzelőanyag-tartály tartóssági vizsgálatának végső eredményei

A tartóssági vizsgálatot követően a tüzelőanyag-tartályt a 3. pont követelményeinek megfelelő hőmérsékleten kell temperálni, hogy a szivárgási arány állandó legyen. A tüzelőanyag tartályban való viselkedésének vizsgálatát és az ultraibolya sugárzásnak való expozíció vizsgálatát lehet e temperálás részének tekinteni, feltéve, hogy a temperálás a tüzelőanyag tartályban való viselkedésének vizsgálata után azonnal megkezdődik. A végső szivárgási arány meghatározásához a tüzelőanyag-tartályt le kell ereszteni, és a II. melléklet 2. függelékében meghatározott friss vizsgálati tüzelőanyaggal kell feltölteni. A 4. pontban megállapított szivárgási vizsgálatot közvetlenül e temperálási időszak után meg kell ismételni. Ebben a szivárgási vizsgálatban ugyanazokat a vizsgálati tüzelőanyagra vonatkozó követelményeket kell használni, mint a tartóssági vizsgálat előtt elvégzett szivárgási vizsgálat esetében. A vizsgálat végső eredményeit az 5. pontnak megfelelően kell kiszámítani.

6.3.   A gyártó kérheti a tartóssági vizsgálatok bármelyikének kizárását, ha egyértelműen igazolni tudja a jóváhagyó hatóságok számára, hogy ezek nem befolyásolják a tüzelőanyagtartály-kibocsátásokat.

6.4.   A tartóssági vizsgálat közbeni temperálás hossza beszámítható a tüzelőanyag teljes temperálási idejébe, feltéve, hogy a tüzelőanyag a tartályban marad. A temperálási időszakok tíz hétre rövidíthetők, ha a temperálást 316,2 ± 5 K (43 ± 5 °C) hőmérsékleten végzik.

7.   A tüzelőanyagcső alegységére vonatkozó vizsgálati követelmények

7.1.   A tüzelőanyagcső szivárgásának fizikai vizsgálati eljárása

A gyártó a tüzelőanyagcsövön – beleértve a tüzelőanyagot szállító tömlők bilincseit és azt az anyagot, amelyhez a tüzelőanyagcső mindkét oldalon csatlakoztatva van – a következő vizsgálati eljárásoknak megfelelő fizikai vizsgálatot végez:

| a) | a 6.2.–6.4. pont követelményeinek megfelelően. A tüzelőanyagcső mindkét oldalához csatlakoztatott csöveket nem áteresztő anyaggal kell bedugaszolni. A 6.2.–6.4. pontban a „tüzelőanyag-tartály” kifejezést a „tüzelőanyagcső” kifejezéssel kell felváltani. A tüzelőanyag-tömlők bilincseit meg kell szorítani a sorozatgyártás esetében meghatározott nyomatékkal; |
| --- | --- |

a)

a 6.2.–6.4. pont követelményeinek megfelelően. A tüzelőanyagcső mindkét oldalához csatlakoztatott csöveket nem áteresztő anyaggal kell bedugaszolni. A 6.2.–6.4. pontban a „tüzelőanyag-tartály” kifejezést a „tüzelőanyagcső” kifejezéssel kell felváltani. A tüzelőanyag-tömlők bilincseit meg kell szorítani a sorozatgyártás esetében meghatározott nyomatékkal;

| b) | a gyártó használhatja saját szabadalmaztatott vizsgálati eljárását, ha igazolni tudja a jóváhagyó hatóság számára, hogy az ugyanolyan szigorú, mint az a) vizsgálati módszer. |
| --- | --- |

b)

a gyártó használhatja saját szabadalmaztatott vizsgálati eljárását, ha igazolni tudja a jóváhagyó hatóság számára, hogy az ugyanolyan szigorú, mint az a) vizsgálati módszer.

7.2.   A tüzelőanyagcső szivárgási vizsgálatának korlátai fizikai vizsgálat esetében

A 7.1. pontban megállapított vizsgálati eljárás elvégzésekor teljesíteni kell a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének C2. részében a tüzelőanyagcsövekre megállapított összes vizsgálati határértéket.

7.3.   A tüzelőanyagcső szivárgásának fizikai vizsgálata nem szükséges, ha:

| a) | a tüzelőanyagcsövek megfelelnek a SAE J30 R11–A vagy R12 szivárgási előírásainak; vagy |
| --- | --- |

a)

a tüzelőanyagcsövek megfelelnek a SAE J30 R11–A vagy R12 szivárgási előírásainak; vagy

| b) | a nem fém tüzelőanyagcsövek megfelelnek a SAE J2260 1. kategóriája szivárgási előírásainak; és |
| --- | --- |

b)

a nem fém tüzelőanyagcsövek megfelelnek a SAE J2260 1. kategóriája szivárgási előírásainak; és

| c) | a gyártó igazolni tudja a jóváhagyó hatóság számára, hogy a tüzelőanyag-tartály és a tüzelőanyag-rendszer más összetevői közötti csatlakoztatások az ellenálló kialakításnak köszönhetően szivárgásbiztosak. |
| --- | --- |

c)

a gyártó igazolni tudja a jóváhagyó hatóság számára, hogy a tüzelőanyag-tartály és a tüzelőanyag-rendszer más összetevői közötti csatlakoztatások az ellenálló kialakításnak köszönhetően szivárgásbiztosak.

Ha a járműre szerelt tüzelőanyag-tömlők mindhárom előírásnak megfelelnek, teljesítettnek kell tekinteni a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének C2. részében megállapított, a tüzelőanyagcsövekre vonatkozó vizsgálati határértékeket.

3. függelék

A párolgási veszteség meghatározására szolgáló, légmentes kamrában végzett vizsgálati eljárás

1.   Hatály

| 1.1 | Az első alkalmazás 168/2013/EU rendelet IV. mellékletében megállapított napjától az L3e, L4e (az oldalkocsis motorkerékpárnak csak az eredeti L3e kategóriájú alapjárműve), L5e-A, L6e-A és L7e-A jármű(al)kategóriájú járműveket a környezeti teljesítmény tekintetében történő típus-jóváhagyási eljárás keretében a következő SHED vizsgálati eljárás szerint kell bevizsgálni. |
| --- | --- |

1.1

Az első alkalmazás 168/2013/EU rendelet IV. mellékletében megállapított napjától az L3e, L4e (az oldalkocsis motorkerékpárnak csak az eredeti L3e kategóriájú alapjárműve), L5e-A, L6e-A és L7e-A jármű(al)kategóriájú járműveket a környezeti teljesítmény tekintetében történő típus-jóváhagyási eljárás keretében a következő SHED vizsgálati eljárás szerint kell bevizsgálni.

2.   A SHED-vizsgálat leírása

A párolgási kibocsátás SHED-vizsgálata (Ap3-1. ábra) kondicionálási szakaszból és vizsgálati szakaszból áll, amelyek a következőképpen épülnek fel:

| a) | kondicionálási szakasz:






  — | menetciklus; |
| --- | --- | --- |

a)

kondicionálási szakasz:

—

menetciklus;

| — | a jármű temperálása; |
| --- | --- |

—

a jármű temperálása;

| b) | vizsgálati szakasz:






  — | 24 órás (szellőzési veszteség) vizsgálat; |
| --- | --- | --- |

b)

vizsgálati szakasz:

—

24 órás (szellőzési veszteség) vizsgálat;

| — | menetciklus; |
| --- | --- |

—

menetciklus;

| — | a kondicionálási veszteség vizsgálata. |
| --- | --- |

—

a kondicionálási veszteség vizsgálata.

A vizsgálat összesített eredményének megállapítása érdekében össze kell adni a tüzelőanyagtartály-szellőzési veszteség és a kondicionálási veszteség fázisából fakadó szénhidrogének tömegét.

Ap3-1. ábra

Folyamatábra: A párolgási kibocsátás SHED-vizsgálata

Image

3.   A vizsgálati járművekre és a vizsgálati tüzelőanyagra vonatkozó követelmények

3.1.   Vizsgálati járművek

A SHED-vizsgálatot a gyártó választása szerint egy vagy több, az alábbiakkal felszerelt, bejáratott járművön kell elvégezni:

| 3.1.1. | bejáratott kibocsátáscsökkentő berendezések; A SHED-vizsgálat eredményeihez vizsgálatonként 0,3 g értékű rögzített romlási tényezőt kell hozzáadni. |
| --- | --- |

3.1.1.

bejáratott kibocsátáscsökkentő berendezések; A SHED-vizsgálat eredményeihez vizsgálatonként 0,3 g értékű rögzített romlási tényezőt kell hozzáadni.

| 3.1.2. | öregített párolgásikibocsátás-csökkentő berendezések. A 3.2. alfüggelékben meghatározott öregítési eljárást kell alkalmazni. |
| --- | --- |

3.1.2.

öregített párolgásikibocsátás-csökkentő berendezések. A 3.2. alfüggelékben meghatározott öregítési eljárást kell alkalmazni.

3.2.   Vizsgálati járművek

A környezeti teljesítmény tekintetében jóváhagyandó járműtípust képviselő bejáratott vizsgálati járműnek a párolgási vizsgálat előtt jó mechanikai állapotban kell lennie, annak bejáratottnak kell lennie, és a gyártósoron történő első indítástól számítva legalább 1 000 km-t kell futnia. A párolgásikibocsátás-csökkentő rendszert be kell szerelni, és egész idő alatt kifogástalanul kell működnie, a széntartályt és a párolgásikibocsátás-csökkentő rendszer vezérlőszelepét ezenkívül a szokásos módon kell használni, és nem szabad kitenni a normálistól eltérő tisztítási műveletnek vagy terhelésnek.

3.3.   A vizsgálathoz használt tüzelőanyag

A II. melléklet 2. függelékében meghatározott megfelelő referencia-tüzelőanyagot kell használni.

4.   Járműfékpad és párolgási kibocsátás mérésére szolgáló kamra

4.1.   A járműfékpadnak meg kell felelnie a II. melléklet 3. függeléke követelményeinek.

4.2.   A párolgási kibocsátás mérésére szolgáló kamra (SHED)

A párolgási kibocsátás mérésére szolgáló kamrának olyan légmentes, négyszögletes mérőkamrának kell lennie, amelyben elfér a vizsgálandó jármű. A kamrán belül a járműnek minden oldalról megközelíthetőnek, a kamrának pedig lezárt állapotban légmentesnek kell lennie. A kamra belső felületének szénhidrogének számára áthatolhatatlannak kell lennie. A kismértékű hőmérséklet-változásokból származó nyomásváltozások kiegyensúlyozásának lehetővé tétele érdekében a felületek közül legalább az egyiknek rugalmas áthatolhatatlan anyagot vagy más eszközt kell tartalmaznia. A falak kialakításának elő kell segítenie a jó hőeloszlást.

4.3.   Elemzőrendszerek

4.3.1.   Szénhidrogén-elemző készülék

| 4.3.1.1. | A kamrán belüli légkört lángionizációs típusú (FID) szénhidrogén-detektorral kell folyamatosan ellenőrizni. A mintagázt a kamra egyik oldalfalának vagy tetejének középpontjáról kell kiszívni, és minden mellékáramot vissza kell vezetni a fülkébe, lehetőleg a közvetlenül a keverőventilátor utáni helyre. |
| --- | --- |

4.3.1.1.

A kamrán belüli légkört lángionizációs típusú (FID) szénhidrogén-detektorral kell folyamatosan ellenőrizni. A mintagázt a kamra egyik oldalfalának vagy tetejének középpontjáról kell kiszívni, és minden mellékáramot vissza kell vezetni a fülkébe, lehetőleg a közvetlenül a keverőventilátor utáni helyre.

| 4.3.1.2. | A szénhidrogén-elemző készüléknek 1,5 másodpercnél rövidebb válaszidővel ki kell jeleznie a végleges érték 90 %-át. Stabilitásának a nullapontnál és a teljes skála 80 % ± 20 %-ánál 15 percen keresztül mérve minden üzemi tartományban jobbnak kell lennie, mint a teljes skálaérték 2 %-a. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

A szénhidrogén-elemző készüléknek 1,5 másodpercnél rövidebb válaszidővel ki kell jeleznie a végleges érték 90 %-át. Stabilitásának a nullapontnál és a teljes skála 80 % ± 20 %-ánál 15 percen keresztül mérve minden üzemi tartományban jobbnak kell lennie, mint a teljes skálaérték 2 %-a.

| 4.3.1.3. | A szénhidrogén-elemző készülék szórásként kifejezett ismételhetőségének a nullapontnál és a teljes skála 80 ± 20 százalékánál az összes használt üzemi tartományban jobbnak kell lennie, mint a teljes skálának megfelelő kitérés ±1 százaléka. |
| --- | --- |

4.3.1.3.

A szénhidrogén-elemző készülék szórásként kifejezett ismételhetőségének a nullapontnál és a teljes skála 80 ± 20 százalékánál az összes használt üzemi tartományban jobbnak kell lennie, mint a teljes skálának megfelelő kitérés ±1 százaléka.

| 4.3.1.4. | Az elemző üzemi tartományait úgy kell kiválasztani, hogy az a legpontosabb eredményeket adja a mérés, a kalibrálás és a szivárgás-ellenőrzési eljárások során. |
| --- | --- |

4.3.1.4.

Az elemző üzemi tartományait úgy kell kiválasztani, hogy az a legpontosabb eredményeket adja a mérés, a kalibrálás és a szivárgás-ellenőrzési eljárások során.

4.3.2.   A szénhidrogén-elemző adatrögzítő rendszere

| 4.3.2.1. | A szénhidrogén-elemző készüléket olyan elektromosjel-rögzítő készülékkel kell ellátni, amely a kimenő jeleket szalagos öníró készülékkel vagy más adatfeldolgozó rendszer segítségével legalább percenként egyszer képes rögzíteni. Az adatrögzítő rendszer üzemi jellemzőinek legalább a rögzített jelekével egyenértékűnek kell lenniük, és a rendszernek biztosítania kell a jelek állandó rögzítését. Az adatrögzítés során a tüzelőanyag-tartályok esetében a melegítési és a kondicionálási időtartamok kezdetével és végével együtt egyértelműen fel kell tüntetni az egyes vizsgálatok kezdete és befejezése között eltelt időt. |
| --- | --- |

4.3.2.1.

A szénhidrogén-elemző készüléket olyan elektromosjel-rögzítő készülékkel kell ellátni, amely a kimenő jeleket szalagos öníró készülékkel vagy más adatfeldolgozó rendszer segítségével legalább percenként egyszer képes rögzíteni. Az adatrögzítő rendszer üzemi jellemzőinek legalább a rögzített jelekével egyenértékűnek kell lenniük, és a rendszernek biztosítania kell a jelek állandó rögzítését. Az adatrögzítés során a tüzelőanyag-tartályok esetében a melegítési és a kondicionálási időtartamok kezdetével és végével együtt egyértelműen fel kell tüntetni az egyes vizsgálatok kezdete és befejezése között eltelt időt.

4.4.   A tüzelőanyag-tartály melegítése

4.4.1.   A tüzelőanyag-tartály fűtőrendszerének két hőmérséklet-szabályozóval rendelkező két különálló hőforrásból kell állnia. A hőforrások rendszerint elektromos fűtőszalagok, de a gyártó kérésére más hőforrások is használhatók. A hőmérséklet-szabályzók lehetnek manuálisak, mint a szabályozható transzformátorok, vagy automatikusak. Mivel a gőz és a tüzelőanyag hőmérsékletét külön kell szabályozni, a tüzelőanyaghoz automatikus szabályozó ajánlott. A fűtőrendszerek nem okozhatnak a tartály nedves belsején forrópontokat, ami a tüzelőanyag túlmelegedését okozhatja az adott ponton. A tüzelőanyag fűtőszalagját a tüzelőanyag-tartályon olyan alacsonyan kell elhelyezni, amennyire csak a gyakorlatban lehetséges, és annak a megnedvesített felület legalább 10 %-át le kell fednie. A fűtőszalag középvonalának a tüzelőanyag-tartály aljától mérve a tüzelőanyag mélysége alatt 30 %-kal kell lennie, és megközelítően a tartályban lévő tüzelőanyag szintjével párhuzamosan kell elhelyezkednie. A gőzfűtőszalagok középvonalának (ha ilyet használnak) megközelítőleg a gőztérfogat középvonalának magasságában kell elhelyezkednie. A hőmérséklet-szabályozónak alkalmasnak kell lennie arra, hogy a tartály melegítési folyamata alatt a tüzelőanyag- és gőzhőmérsékletet az 5.3.1.6. pontban ismertetett melegedési függvénynek megfelelően beállítsa.

4.4.2.   A 4.5.2. pont szerint elhelyezett hőmérséklet-érzékelőkkel a tüzelőanyag-melegítő készüléknek alkalmasnak kell lennie a tartályban lévő tüzelőanyag és a tüzelőanyag gőzének az egyenletes felmelegítésére az 5.3.1.6. pontban ismertetett melegedési függvényben megadott értéknek megfelelően. A fűtőrendszernek alkalmasnak kell lennie arra, hogy a tartály melegítési folyamata alatt a tüzelőanyag és a gőz hőmérsékletét ±1,7 K pontossággal az előírt hőmérsékletre állítsa be.

4.4.3.   A 4.4.2. pont követelményei ellenére, ha a gyártó például vastag falú műanyag tartály használata folytán nem képes a megadott fűtési követelmény teljesítésére, a legközelebbi lehetséges alternatív hőgörbét kell használni. A vizsgálat megkezdése előtt a gyártónak be kell nyújtania a műszaki szolgálathoz az alternatív hőgörbe használatát alátámasztó műszaki adatokat.

4.5.   A hőmérséklet feljegyzése

4.5.1.   A kamra hőmérsékletét két ponton olyan hőmérséklet-érzékelők segítségével kell rögzíteni, amelyek úgy vannak csatlakoztatva, hogy a középértéket mutassák. A mérési pontoknak a mérőkamrában az oldalfalak függőleges középvonalától mintegy 0,1 méterre, 0,9 ± 0,2 m magasságban kell lenniük.

4.5.2.   A tüzelőanyag és a tüzelőanyag gőzének hőmérsékletét a tüzelőanyag-tartályban az 5.1.1. pontban ismertetettek szerint elhelyezett érzékelők révén kell rögzíteni. Amennyiben az érzékelőket nem lehet az 5.1.1. pontban meghatározott módon elhelyezni, azaz amennyiben két látszólag különálló kamrából álló tüzelőanyag-tartályt használnak, az érzékelőket a tüzelőanyagot vagy gőzt tartalmazó kamrák térfogatának megközelítőleg a felénél kell elhelyezni. Ebben az esetben a leolvasott hőmérsékletek átlaga adja a tüzelőanyag és a gőz hőmérsékletét.

4.5.3.   A hőmérsékleti értékeket a párolgási kibocsátás mérésének teljes ideje alatt legalább percenként egyszer fel kell jegyezni, vagy be kell írni az adatfeldolgozó rendszerbe.

4.5.4.   A hőmérsékleti értékeket rögzítő rendszer pontosságának ±1,7 K-en belül kell lennie, és az értékeket ±0,5 K pontossággal fel kell tudnia bontani.

4.5.5.   A rögzítő- vagy adatfeldolgozó rendszer időbeli felbontóképességének ±15 másodpercnek kell lennie.

4.6.   Ventilátorok

4.6.1.   Egy vagy több ventilátor vagy fúvó alkalmazásával, nyitott SHED-ajtó(k) mellett, a kamra szénhidrogén-koncentrációját a környezeti szénhidrogénszintre kell tudni csökkenteni.

4.6.2.   A kamrát egy vagy több, megközelítőleg 0,1–0,5 m3/s teljesítményű ventilátorral vagy szellőzővel kell felszerelni, amellyel a kamrában lévő levegő alaposan megkeverhető. A kamrában a mérések alatt egyenletes hőmérsékletet és szénhidrogén-koncentrációt kell biztosítani. A kamrában lévő járművet nem szabad kitenni a ventilátorok vagy befúvók közvetlen légáramának.

4.7.   Gázok

4.7.1.   Kalibráláshoz és üzemeltetéshez a következő tiszta gázokat kell szükség esetén rendelkezésre bocsátani:

| a) | tisztított szintetikus levegő (tisztaság: < 1 ppm szénhidrogén (C1 ekvivalens); < 1 ppm CO; < 400 ppm CO2; < 0,1 ppm NO ); oxigéntartalom 18 és 21 térfogatszázalék között; |
| --- | --- |

a)

tisztított szintetikus levegő (tisztaság: < 1 ppm szénhidrogén (C1 ekvivalens); < 1 ppm CO; < 400 ppm CO2; < 0,1 ppm NO ); oxigéntartalom 18 és 21 térfogatszázalék között;

| b) | szénhidrogén-elemző tüzelőanyaggáz (40 ± 2 % hidrogén és kiegyenlítő hélium, kevesebb mint 1 ppm C1 egyenértékű szénhidrogénnel, kevesebb mint 400 ppm CO2); |
| --- | --- |

b)

szénhidrogén-elemző tüzelőanyaggáz (40 ± 2 % hidrogén és kiegyenlítő hélium, kevesebb mint 1 ppm C1 egyenértékű szénhidrogénnel, kevesebb mint 400 ppm CO2);

| c) | propán (C3H3), legalább 99,5 % tisztaságú. |
| --- | --- |

c)

propán (C3H3), legalább 99,5 % tisztaságú.

4.7.2.   Propán (C3H3) és tisztított szintetikus levegő keverékéből álló kalibrálógázoknak kell rendelkezésre állniuk. A kalibrálógáz valódi koncentrációjának a közölt adatok ±2 % értékhatárán belül lennie. A gázelosztóval előállított hígított gázok pontosságának a valóságos érték ±2 %-os tartományán belül lennie. Az 1. függelékben előírt koncentrációk hígítógázként szintetikus levegőt használó gázosztó alkalmazásával is előállíthatók.

4.8.   Kiegészítő berendezések

4.8.1.   A vizsgálat környezetében a relatív páratartalmat ±5 %-os pontossággal kell mérni.

4.8.2.   A vizsgálati területen belül a nyomásnak ±0,1 kPa-n belüli pontossággal kell mérhetőnek lennie.

4.9.   Alternatív berendezések

4.9.1.   A gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság egyetértésével a műszaki szolgálat engedélyezheti alternatív berendezések használatát, amennyiben igazolható, hogy azok egyenértékű eredményeket adnak.

5.   Vizsgálati eljárás

5.1.   A vizsgálat előkészítése

5.1.1.   A járművet a vizsgálat előtt műszaki szempontból a következőképpen kell előkészíteni:

| a) | a jármű kipufogórendszerében semmiféle szivárgás nem lehet; |
| --- | --- |

a)

a jármű kipufogórendszerében semmiféle szivárgás nem lehet;

| b) | a jármű a vizsgálat előtt gőzzel letisztítható; |
| --- | --- |

b)

a jármű a vizsgálat előtt gőzzel letisztítható;

| c) | a jármű tüzelőanyag-tartályát olyan hőmérséklet-érzékelőkkel kell felszerelni, amelyek lehetővé teszik a névleges térfogatának 50 % ± 2 %-áig feltöltött tüzelőanyag-tartályban lévő tüzelőanyag és tüzelőanyaggőz hőmérsékletének mérését; |
| --- | --- |

c)

a jármű tüzelőanyag-tartályát olyan hőmérséklet-érzékelőkkel kell felszerelni, amelyek lehetővé teszik a névleges térfogatának 50 % ± 2 %-áig feltöltött tüzelőanyag-tartályban lévő tüzelőanyag és tüzelőanyaggőz hőmérsékletének mérését;

| d) | a tüzelőanyag-tartály teljes kiürítésének lehetővé tétele érdekében kiegészítő szerelvények, készülékcsatlakozók vagy eszközök szerelhetők fel. A tüzelőanyag-tartály a tüzelőanyag kifolyását megakadályozó szivattyú vagy szifon használatával is kiüríthető. |
| --- | --- |

d)

a tüzelőanyag-tartály teljes kiürítésének lehetővé tétele érdekében kiegészítő szerelvények, készülékcsatlakozók vagy eszközök szerelhetők fel. A tüzelőanyag-tartály a tüzelőanyag kifolyását megakadályozó szivattyú vagy szifon használatával is kiüríthető.

5.2.   Kondicionálási szakasz

5.2.1.   A járművet a vizsgálati területre kell vinni, ahol a környezeti hőmérséklet 293,2 K (20 °C) és 303,2 K (30 °C) között van.

5.2.2.   A járművet járműfékpadra helyezik, és a vizsgált jármű osztályának megfelelően azt a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének A. részében említett vizsgálati cikluson át működtetik. A művelet során mintát lehet venni a kibocsátott kipufogógázból, de az eredmények a kipufogógázok tekintetében történő típusjóváhagyás céljára nem használhatók.

5.2.3.   A járművet a vizsgálati környezetben az Ap3-1. táblázatban megadott minimális időn át álló helyzetben kell tartani.

Ap3-1. táblázat

SHED-vizsgálat – a temperálás minimális és maximális időtartama

| Hengerűrtartalom | Minimum (órában) | Maximum (órában) |
| --- | --- | --- |
| ≤ 169cm3 | 6 | 36 |
| 170 cm3 < hengerűrtartalom ≤ 279 cm3 | 8 | 36 |
| > 280cm3 | 12 | 36 |

Hengerűrtartalom

Minimum (órában)

Maximum (órában)

≤ 169cm3

6

36

170 cm3 < hengerűrtartalom ≤ 279 cm3

8

36

> 280cm3

12

36

5.3.   A vizsgálat szakaszai

5.3.1   A tüzelőanyagtartály-szellőzés miatti (24 órás) párolgási emisszió vizsgálata

| 5.3.1.1. | A mérőkamrát közvetlenül a vizsgálat előtt több percen keresztül át kell szellőztetni/öblíteni az állandó háttér-koncentráció eléréséig. Ekkor be kell kapcsolni a kamra levegőjének keverésére szolgáló ventilátor(oka)t. |
| --- | --- |

5.3.1.1.

A mérőkamrát közvetlenül a vizsgálat előtt több percen keresztül át kell szellőztetni/öblíteni az állandó háttér-koncentráció eléréséig. Ekkor be kell kapcsolni a kamra levegőjének keverésére szolgáló ventilátor(oka)t.

| 5.3.1.2. | A szénhidrogén-elemző készüléket közvetlenül a vizsgálat előtt le kell nullázni, és be kell állítani a mérési tartományt. |
| --- | --- |

5.3.1.2.

A szénhidrogén-elemző készüléket közvetlenül a vizsgálat előtt le kell nullázni, és be kell állítani a mérési tartományt.

| 5.3.1.3. | A tüzelőanyag-tartályokat az 5.1.1. pontban ismertetett módon ki kell üríteni, majd ismét fel kell tölteni 283,2 K és 287,2 K (10 °C és 14 °C) hőmérsékletű vizsgálati tüzelőanyaggal a tartály normál térfogatának 50 ± 2 %-áig. |
| --- | --- |

5.3.1.3.

A tüzelőanyag-tartályokat az 5.1.1. pontban ismertetett módon ki kell üríteni, majd ismét fel kell tölteni 283,2 K és 287,2 K (10 °C és 14 °C) hőmérsékletű vizsgálati tüzelőanyaggal a tartály normál térfogatának 50 ± 2 %-áig.

| 5.3.1.4. | A vizsgálati járművet lekapcsolt motorral a mérőkamrába kell vinni és ott egyenes helyzetben le kell állítani. Szükség szerint csatlakoztatni kell a tüzelőanyag-tartály érzékelőit és a fűtőkészüléket. Azonnal el kell kezdeni a tüzelőanyag-hőmérséklet, illetve a kamrán belüli levegőhőmérséklet feljegyzését. Ha a szellőzés/öblítés továbbra is működik, azt ekkor ki kell kapcsolni. |
| --- | --- |

5.3.1.4.

A vizsgálati járművet lekapcsolt motorral a mérőkamrába kell vinni és ott egyenes helyzetben le kell állítani. Szükség szerint csatlakoztatni kell a tüzelőanyag-tartály érzékelőit és a fűtőkészüléket. Azonnal el kell kezdeni a tüzelőanyag-hőmérséklet, illetve a kamrán belüli levegőhőmérséklet feljegyzését. Ha a szellőzés/öblítés továbbra is működik, azt ekkor ki kell kapcsolni.

| 5.3.1.5. | A tüzelőanyagot és a gőzt mesterségesen is fel lehet melegíteni 288,7 K (15,5 °C), illetve 294,2 K (21,0 °C) ± 1 K napi kezdő hőmérsékletre. |
| --- | --- |

5.3.1.5.

A tüzelőanyagot és a gőzt mesterségesen is fel lehet melegíteni 288,7 K (15,5 °C), illetve 294,2 K (21,0 °C) ± 1 K napi kezdő hőmérsékletre.

| 5.3.1.6. | Amint a tüzelőanyag hőmérséklete eléri a 287,0 K-t (14,0 °C):






  1. | a tanksapká(ka)t le kell zárni; |
| --- | --- | --- |

5.3.1.6.

Amint a tüzelőanyag hőmérséklete eléri a 287,0 K-t (14,0 °C):

1.

a tanksapká(ka)t le kell zárni;

| 2. | az öblítéshez használt befúvót ki kell kapcsolni, ha erre még nem került sor; |
| --- | --- |

2.

az öblítéshez használt befúvót ki kell kapcsolni, ha erre még nem került sor;

| 3. | légmentesen le kell zárni a mérőkamra ajtajait. |
| --- | --- |

3.

légmentesen le kell zárni a mérőkamra ajtajait.

Amint a tüzelőanyag hőmérséklete eléri a 288,7 K (15,5 °C) ± 1 K-t, a következőképpen kell folytatni a vizsgálati eljárást:

| a) | meg kell mérni a szénhidrogén-koncentrációt, a légköri nyomást és a hőmérsékletet a CHC, i, Pi és Ti kezdeti értékeinek a tartály melegítési vizsgálatához történő megállapítására; |
| --- | --- |

a)

meg kell mérni a szénhidrogén-koncentrációt, a légköri nyomást és a hőmérsékletet a CHC, i, Pi és Ti kezdeti értékeinek a tartály melegítési vizsgálatához történő megállapítására;

| b) | 13,8 K vagy 20 ± 0,5°K lineáris hőmérséklet-növelést kell elindítani 60 ± 2 perces időtartamon keresztül. A tüzelőanyag és a gőz melegítés közbeni hőmérsékletének ±1,7 K pontossággal meg kell felelnie az Ap3-1. egyenlet eredményének vagy a 4.4.3. pontban ismertetettek szerint a lehető legközelebb álló függvénynek: | Külső típusú tüzelőanyag-tartályok esetében:

  Ap3-1. egyenlet: |
| --- | --- | --- |

b)

13,8 K vagy 20 ± 0,5°K lineáris hőmérséklet-növelést kell elindítani 60 ± 2 perces időtartamon keresztül. A tüzelőanyag és a gőz melegítés közbeni hőmérsékletének ±1,7 K pontossággal meg kell felelnie az Ap3-1. egyenlet eredményének vagy a 4.4.3. pontban ismertetettek szerint a lehető legközelebb álló függvénynek:

Külső típusú tüzelőanyag-tartályok esetében:

Ap3-1. egyenlet:

Formula

Formula

| | Belső típusú tüzelőanyag-tartályok esetében:

  Ap3-2. egyenlet:







  ahol:







  Tf | = | a tüzelőanyag szükséges hőmérséklete (K); |
| --- | --- | --- | --- |
| Tv | = | a gőz szükséges hőmérséklete (K); |
| t | = | a tartály felmelegedésének kezdetétől eltelt idő percben. |

Belső típusú tüzelőanyag-tartályok esetében:

Ap3-2. egyenlet:

Formula

Formula

ahol:

Tf

=

a tüzelőanyag szükséges hőmérséklete (K);

Tv

=

a gőz szükséges hőmérséklete (K);

t

=

a tartály felmelegedésének kezdetétől eltelt idő percben.

| 5.3.1.7. | Közvetlenül a vizsgálat vége előtt le kell nullázni a szénhidrogén-elemző készüléket, és be kell állítani a mérési tartományt. |
| --- | --- |

5.3.1.7.

Közvetlenül a vizsgálat vége előtt le kell nullázni a szénhidrogén-elemző készüléket, és be kell állítani a mérési tartományt.

| 5.3.1.8. | Ha az 5.3.1.6. pont szerinti melegítési követelmények a vizsgálatban 60 ± 2 percnél hosszabb ideig fennálltak, meg kell mérni a kamra végső szénhidrogén-koncentrációját (CHC,f). A mérés idejét vagy az abból eltelt időt rögzíteni kell a Tf végső hőmérséklettel és a pf légköri nyomással együtt. |
| --- | --- |

5.3.1.8.

Ha az 5.3.1.6. pont szerinti melegítési követelmények a vizsgálatban 60 ± 2 percnél hosszabb ideig fennálltak, meg kell mérni a kamra végső szénhidrogén-koncentrációját (CHC,f). A mérés idejét vagy az abból eltelt időt rögzíteni kell a Tf végső hőmérséklettel és a pf légköri nyomással együtt.

| 5.3.1.9. | Ekkor ki kell kapcsolni a hőforrást, és a kamra ajtaját a tömítés eltávolítása után ki kell nyitni. A fűtőkészülék és a hőmérséklet-érzékelő csatlakoztatását meg kell szüntetni. A járművet lekapcsolt motorral el kell távolítani a kamrából. |
| --- | --- |

5.3.1.9.

Ekkor ki kell kapcsolni a hőforrást, és a kamra ajtaját a tömítés eltávolítása után ki kell nyitni. A fűtőkészülék és a hőmérséklet-érzékelő csatlakoztatását meg kell szüntetni. A járművet lekapcsolt motorral el kell távolítani a kamrából.

| 5.3.1.10. | A tartály rendellenes terhelésének megakadályozása érdekében a tüzelőanyag-tartály tanksapkái levehetők a járműről a 24 órás vizsgálati szakasz vége és a menetciklus megkezdése közötti időszakban. A menetciklust a szellőzési veszteségi vizsgálat befejezésétől számított 60 percen belül meg kell kezdeni. |
| --- | --- |

5.3.1.10.

A tartály rendellenes terhelésének megakadályozása érdekében a tüzelőanyag-tartály tanksapkái levehetők a járműről a 24 órás vizsgálati szakasz vége és a menetciklus megkezdése közötti időszakban. A menetciklust a szellőzési veszteségi vizsgálat befejezésétől számított 60 percen belül meg kell kezdeni.

5.3.2.   Menetciklus

| 5.3.2.1. | A „tüzelőanyagtartály-szellőzés miatti veszteség” olyan szénhidrogén-kibocsátás, amelyet a tüzelőanyag-tartályban és tüzelőanyag-adagolóban bekövetkező hőmérséklet-változások okoznak. A tartály szellőzés miatti veszteségének vizsgálatát követően a járművet kikapcsolt motorral kell feltolni a járműfékpadra vagy más módon odamanőverezni. Ezt követően végre kell hajtani a vizsgált járműosztályra meghatározott menetciklust. A gyártó kérésére a művelet során minta vehető a kipufogógázból, de az eredmények a kipufogógázok tekintetében történő típusjóváhagyás céljára nem használhatók. |
| --- | --- |

5.3.2.1.

A „tüzelőanyagtartály-szellőzés miatti veszteség” olyan szénhidrogén-kibocsátás, amelyet a tüzelőanyag-tartályban és tüzelőanyag-adagolóban bekövetkező hőmérséklet-változások okoznak. A tartály szellőzés miatti veszteségének vizsgálatát követően a járművet kikapcsolt motorral kell feltolni a járműfékpadra vagy más módon odamanőverezni. Ezt követően végre kell hajtani a vizsgált járműosztályra meghatározott menetciklust. A gyártó kérésére a művelet során minta vehető a kipufogógázból, de az eredmények a kipufogógázok tekintetében történő típusjóváhagyás céljára nem használhatók.

5.3.3.   A kondicionálási párolgási kibocsátások vizsgálata

A párolgási kibocsátások meghatározására 60 perces kondicionálási időtartam alatti szénhidrogén-kibocsátások mérésével kerül sor. A kondicionálási vizsgálatot az 5.3.2.1. pontban meghatározott menetciklus befejezésétől számított hét percen belül meg kell kezdeni.

| 5.3.3.1. | A vizsgálati menetciklus befejezése előtt a mérőkamrát több percen keresztül át kell öblíteni, amíg állandó szénhidrogén-háttérkoncentráció nem alakul ki. Erre az időre a kamra levegőjének átkeverésére használt ventilátor(oka)t is be kell kapcsolni. |
| --- | --- |

5.3.3.1.

A vizsgálati menetciklus befejezése előtt a mérőkamrát több percen keresztül át kell öblíteni, amíg állandó szénhidrogén-háttérkoncentráció nem alakul ki. Erre az időre a kamra levegőjének átkeverésére használt ventilátor(oka)t is be kell kapcsolni.

| 5.3.3.2. | A szénhidrogén-elemző készüléket közvetlenül a vizsgálat előtt le kell nullázni, és be kell állítani a mérési tartományt. |
| --- | --- |

5.3.3.2.

A szénhidrogén-elemző készüléket közvetlenül a vizsgálat előtt le kell nullázni, és be kell állítani a mérési tartományt.

| 5.3.3.3. | A járművet álló motorral kell betolni vagy más módon kell beállítani a mérőkamrába. |
| --- | --- |

5.3.3.3.

A járművet álló motorral kell betolni vagy más módon kell beállítani a mérőkamrába.

| 5.3.3.4. | A menetciklus végétől számított hét percen belül légmentesen le kell zárni a mérőkamra ajtajait. |
| --- | --- |

5.3.3.4.

A menetciklus végétől számított hét percen belül légmentesen le kell zárni a mérőkamra ajtajait.

| 5.3.3.5. | A kondicionálási vizsgálat 60 ± 0,5 perces időtartama akkor kezdődik, amikor a kamra légmentes lezárása megtörtént. A kondicionálási vizsgálathoz a CHC, i, Pi és Ti kezdeti értékeinek megállapítása érdekében mérni kell a szénhidrogén-koncentrációt, a hőmérsékletet és a légköri nyomást. Ezeket az értékeket használják a párolgási kibocsátás 6. fejezetben szereplő kiszámításához. |
| --- | --- |

5.3.3.5.

A kondicionálási vizsgálat 60 ± 0,5 perces időtartama akkor kezdődik, amikor a kamra légmentes lezárása megtörtént. A kondicionálási vizsgálathoz a CHC, i, Pi és Ti kezdeti értékeinek megállapítása érdekében mérni kell a szénhidrogén-koncentrációt, a hőmérsékletet és a légköri nyomást. Ezeket az értékeket használják a párolgási kibocsátás 6. fejezetben szereplő kiszámításához.

| 5.3.3.6. | A szénhidrogén-elemző készüléket közvetlenül a 60 ± 0,5 perces vizsgálat befejezése előtt le kell nullázni, és be kell állítani a mérési tartományt. |
| --- | --- |

5.3.3.6.

A szénhidrogén-elemző készüléket közvetlenül a 60 ± 0,5 perces vizsgálat befejezése előtt le kell nullázni, és be kell állítani a mérési tartományt.

| 5.3.3.7. | A 60 ± 0,5 perces vizsgálati időtartam végén meg kell mérni a kamra szénhidrogén-koncentrációját. A hőmérsékletet és a légköri nyomást szintén meg kell mérni. Ezek a kondicionálási vizsgálathoz a 6. fejezetben ismertetett számításhoz használt, végső mért CHC, f, pf és Tf értékek. Ezzel végződik a párolgási kibocsátás mérésére szolgáló vizsgálati eljárás. |
| --- | --- |

5.3.3.7.

A 60 ± 0,5 perces vizsgálati időtartam végén meg kell mérni a kamra szénhidrogén-koncentrációját. A hőmérsékletet és a légköri nyomást szintén meg kell mérni. Ezek a kondicionálási vizsgálathoz a 6. fejezetben ismertetett számításhoz használt, végső mért CHC, f, pf és Tf értékek. Ezzel végződik a párolgási kibocsátás mérésére szolgáló vizsgálati eljárás.

5.4.   Alternatív vizsgálati eljárások

5.4.1.   A gyártó kérésére és a műszaki szolgálat egyetértésével és a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon alternatív módszerek használhatók az e függelékben található követelmények teljesítésének igazolására. Ilyen esetekben a gyártó a műszaki szolgálat számára hitelt érdemlő módon igazolja, hogy az alternatív vizsgálat eredményei megfeleltethetőek az e mellékletben ismertetett eljárás eredményeinek. Ezt a korrelációt dokumentálni kell, és a 168/2013/EU rendelet 27. cikkében előírt adatközlő mappához csatolni kell.

6.   Az eredmények kiszámítása

6.1.   A párolgási kibocsátások 5. fejezetben ismertetett vizsgálata lehetővé teszi a tüzelőanyag-tartály szellőzési és kondicionálási fázisaiból származó szénhidrogén-kibocsátások kiszámítását. A fázisok mindegyikében a párolgási veszteségeket a kamrában fennálló kezdeti és végső szénhidrogén-koncentrációk, hőmérsékletek és nyomások, valamint a kamra nettó térfogata segítségével kell kiszámítani.

Az alábbi képletet kell alkalmazni:

Ap3-3. egyenlet:

Formula

ahol:

| MHC | = | a vizsgálati szakaszban kibocsátott szénhidrogén tömege (grammban); |
| --- | --- | --- |
| CHC | = | a kamrában mért szénhidrogén-koncentráció (ppm [térf.] Ci egyenérték); |
| V | = | a kamra nettó térfogata köbméterben kifejezve a jármű térfogatával korrigálva. Ha a jármű térfogata nincs meghatározva, akkor 0,14 m3 térfogatértéket kell levonni; |
| T | = | környezeti hőmérséklet a kamrában, K |
| p | = | légköri nyomás kPa-ban kifejezve; |
| H/C | = | hidrogén-szén arány; |

MHC

=

a vizsgálati szakaszban kibocsátott szénhidrogén tömege (grammban);

CHC

=

a kamrában mért szénhidrogén-koncentráció (ppm [térf.] Ci egyenérték);

V

=

a kamra nettó térfogata köbméterben kifejezve a jármű térfogatával korrigálva. Ha a jármű térfogata nincs meghatározva, akkor 0,14 m3 térfogatértéket kell levonni;

T

=

környezeti hőmérséklet a kamrában, K

p

=

légköri nyomás kPa-ban kifejezve;

H/C

=

hidrogén-szén arány;

Formula

ahol:

| | i a mért kiindulási érték; |
| --- | --- |

i a mért kiindulási érték;

| | f a mért végérték; |
| --- | --- |

f a mért végérték;

| | a H/C értéke 2,33 a tartály szellőzés miatti vesztesége esetében; |
| --- | --- |

a H/C értéke 2,33 a tartály szellőzés miatti vesztesége esetében;

| | a H/C értéke 2,20 a kondicionálási vizsgálat során mért veszteségek esetében. „Kondicionálási veszteségek”: bizonyos vezetési idő után az álló jármű tüzelőanyag-adagoló rendszeréből származó szénhidrogén-kibocsátás (C1 H2,20 arányt feltételezve). |
| --- | --- |

a H/C értéke 2,20 a kondicionálási vizsgálat során mért veszteségek esetében. „Kondicionálási veszteségek”: bizonyos vezetési idő után az álló jármű tüzelőanyag-adagoló rendszeréből származó szénhidrogén-kibocsátás (C1 H2,20 arányt feltételezve).

6.2.   A vizsgálat összesített eredményei

A vizsgált jármű teljes párolgási szénhidrogén-kibocsátásának tömege a következőképpen számítható ki:

Ap3-4. egyenlet:

Formula

ahol:

| Mtotal | = | a jármű teljes párolgási szénhidrogén-kibocsátásának tömege (grammban); |
| --- | --- | --- |
| MTH | = | a tartálymelegedés miatti párolgási szénhidrogén-tömegkibocsátás (grammban); |
| MHS | = | a kondicionálás miatti párolgási szénhidrogén-tömegkibocsátás (grammban); |

Mtotal

=

a jármű teljes párolgási szénhidrogén-kibocsátásának tömege (grammban);

MTH

=

a tartálymelegedés miatti párolgási szénhidrogén-tömegkibocsátás (grammban);

MHS

=

a kondicionálás miatti párolgási szénhidrogén-tömegkibocsátás (grammban);

7.   Határértékek

Az e melléklet szerinti vizsgálat során a jármű átfogó párolgási szénhidrogén-kibocsátásának (Mtotal) meg kell felelnie a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének C. részében megállapítottaknak.

8.   További rendelkezések

A gyártó kérelmére a párolgási kibocsátás tekintetében a jóváhagyást vizsgálat nélkül meg kell adni, ha a kérelem tárgyát képező járműtípus környezeti teljesítménye tekintetében kaliforniai végrehajtási rendeletet (California Executive Order) tudnak a jóváhagyó hatóság rendelkezésére bocsátani.

3.1. függelék

Hibrid alkalmazásokra vonatkozó előkondicionálási követelmények a SHED-vizsgálat megkezdése előtt

1.   Hatály

| 1.1. | A SHED-vizsgálat megkezdése előtt a következő előkondicionálási követelmények csak a hibrid meghajtással felszerelt L kategóriájú járművekre vonatkoznak. |
| --- | --- |

1.1.

A SHED-vizsgálat megkezdése előtt a következő előkondicionálási követelmények csak a hibrid meghajtással felszerelt L kategóriájú járművekre vonatkoznak.

2.   Vizsgálati módszerek

| 2.1. | A SHED vizsgálati eljárás megkezdése előtt a vizsgálati járműveket a következők szerint kell előkondicionálni:






  2.1.1. | OVC járművek esetében:






  2.1.1.1. | Az üzemmódkapcsoló nélküli OVC járművek esetében az eljárást azzal kell kezdeni, hogy az elektromosenergia-/energiatároló eszközt lemerítik, miközben a járművet (próbapályán, járműfékpadon stb.) a következő feltételek valamelyike szerint üzemeltetik:






  a) | 50 km/h állandó sebességgel, míg a hibrid hajtású elektromos jármű tüzelőanyag-fogyasztó motorja be nem indul; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.1.

A SHED vizsgálati eljárás megkezdése előtt a vizsgálati járműveket a következők szerint kell előkondicionálni:

2.1.1.

OVC járművek esetében:

2.1.1.1.

Az üzemmódkapcsoló nélküli OVC járművek esetében az eljárást azzal kell kezdeni, hogy az elektromosenergia-/energiatároló eszközt lemerítik, miközben a járművet (próbapályán, járműfékpadon stb.) a következő feltételek valamelyike szerint üzemeltetik:

a)

50 km/h állandó sebességgel, míg a hibrid hajtású elektromos jármű tüzelőanyag-fogyasztó motorja be nem indul;

| b) | ha a jármű nem tudja elérni az 50 km/h állandó sebességet a tüzelőanyag-fogyasztó motor beindulása nélkül, a sebességet csökkenteni kell, hogy a jármű olyan kisebb állandó sebességgel haladjon, amely esetében a tüzelőanyag-fogyasztó motor nem indul be meghatározott idő vagy távolság alatt (ezt a műszaki szolgálat és a gyártó határozza meg); |
| --- | --- |

b)

ha a jármű nem tudja elérni az 50 km/h állandó sebességet a tüzelőanyag-fogyasztó motor beindulása nélkül, a sebességet csökkenteni kell, hogy a jármű olyan kisebb állandó sebességgel haladjon, amely esetében a tüzelőanyag-fogyasztó motor nem indul be meghatározott idő vagy távolság alatt (ezt a műszaki szolgálat és a gyártó határozza meg);

| c) | a gyártó ajánlása szerint. |
| --- | --- |

c)

a gyártó ajánlása szerint.

A tüzelőanyag-fogyasztó motort automatikus beindulása után tíz másodpercen belül le kell állítani.

| 2.1.1.2. | Az üzemmódkapcsolóval rendelkező OVC járművek esetében az eljárást azzal kell kezdeni, hogy az elektromosenergia-/energiatároló eszközt lemerítik, miközben a járművet a tisztán elektromos üzemmódnak megfelelő helyzetben levő kapcsolóval (próbapályán, járműfékpadon stb.) a jármű harminc perc alatt mért maximális sebessége 70 ± 5 %-ának megfelelő állandó sebességgel üzemeltetik. Eltérés esetén, ha a gyártó igazolni tudja a műszaki szolgálatnak a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon, hogy a jármű fizikailag nem képes elérni a harmincperces sebességet, ehelyett használható a legfeljebb tizenöt perces legnagyobb sebesség.
  A lemerítést a következő feltételek bármelyikének fennállása esetén le kell állítani:






  a) | amikor a jármű már nem képes a 30 perces legnagyobb sebesség 65 százalékával haladni; |
| --- | --- | --- |

2.1.1.2.

Az üzemmódkapcsolóval rendelkező OVC járművek esetében az eljárást azzal kell kezdeni, hogy az elektromosenergia-/energiatároló eszközt lemerítik, miközben a járművet a tisztán elektromos üzemmódnak megfelelő helyzetben levő kapcsolóval (próbapályán, járműfékpadon stb.) a jármű harminc perc alatt mért maximális sebessége 70 ± 5 %-ának megfelelő állandó sebességgel üzemeltetik. Eltérés esetén, ha a gyártó igazolni tudja a műszaki szolgálatnak a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon, hogy a jármű fizikailag nem képes elérni a harmincperces sebességet, ehelyett használható a legfeljebb tizenöt perces legnagyobb sebesség.

A lemerítést a következő feltételek bármelyikének fennállása esetén le kell állítani:

a)

amikor a jármű már nem képes a 30 perces legnagyobb sebesség 65 százalékával haladni;

| b) | ha a vezető a szabványos fedélzeti műszerektől jelzést kap a jármű megállítására; |
| --- | --- |

b)

ha a vezető a szabványos fedélzeti műszerektől jelzést kap a jármű megállítására;

| c) | 100 km után. |
| --- | --- |

c)

100 km után.

Ha a jármű nem rendelkezik tisztán elektromos üzemmóddal, az elektromosenergia-/energiatároló eszközt le kell meríteni, miközben a járművet (próbapályán, járműfékpadon stb.) a következő feltételek valamelyike szerint üzemeltetik:

| a) | 50 km/h állandó sebességgel, míg a hibrid hajtású elektromos jármű tüzelőanyag-fogyasztó motorja be nem indul; |
| --- | --- |

a)

50 km/h állandó sebességgel, míg a hibrid hajtású elektromos jármű tüzelőanyag-fogyasztó motorja be nem indul;

| b) | ha a jármű nem tudja elérni az 50 km/h állandó sebességet a tüzelőanyag-fogyasztó motor beindulása nélkül, a sebességet csökkenteni kell, hogy a jármű olyan kisebb állandó sebességgel haladjon, amely esetében a tüzelőanyag-fogyasztó motor nem indul be meghatározott idő vagy távolság alatt (ezt a műszaki szolgálat és a gyártó határozza meg); |
| --- | --- |

b)

ha a jármű nem tudja elérni az 50 km/h állandó sebességet a tüzelőanyag-fogyasztó motor beindulása nélkül, a sebességet csökkenteni kell, hogy a jármű olyan kisebb állandó sebességgel haladjon, amely esetében a tüzelőanyag-fogyasztó motor nem indul be meghatározott idő vagy távolság alatt (ezt a műszaki szolgálat és a gyártó határozza meg);

| c) | a gyártó ajánlása szerint. |
| --- | --- |

c)

a gyártó ajánlása szerint.

A motort automatikus beindulása után tíz másodpercen belül le kell állítani. Eltérés esetén, ha a gyártó igazolni tudja a műszaki szolgálatnak a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon, hogy a jármű fizikailag nem képes elérni a harmincperces sebességet, ehelyett használható a legfeljebb tizenöt perces legnagyobb sebesség.

| 2.1.2. | NOVC járművek esetében.






  2.1.2.1. | Az üzemmódkapcsoló nélküli NOVC járművek esetében az eljárást legalább két, egymást követő teljes, vonatkozó I. típusú, temperálás nélküli menetciklusú előkondicionálással kell kezdeni. |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

NOVC járművek esetében.

2.1.2.1.

Az üzemmódkapcsoló nélküli NOVC járművek esetében az eljárást legalább két, egymást követő teljes, vonatkozó I. típusú, temperálás nélküli menetciklusú előkondicionálással kell kezdeni.

| 2.1.2.2. | Az üzemmódkapcsolóval rendelkező NOVC járművek esetében az eljárást legalább két, egymást követő teljes, megfelelő típusú, temperálás nélküli menetciklusú előkondicionálással kell kezdeni, a járművet hibrid üzemmódban járatva. Ha több hibrid üzemmód van, a vizsgálatot abban az üzemmódban kell elvégezni, amely a gyújtáskulcs elfordítása után (normál üzemmód) automatikusan beáll. A gyártótól kapott tájékoztatás alapján a műszaki szolgálatnak biztosítania kell, hogy a határértékek valamennyi hibrid üzemmódban teljesülnek. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

Az üzemmódkapcsolóval rendelkező NOVC járművek esetében az eljárást legalább két, egymást követő teljes, megfelelő típusú, temperálás nélküli menetciklusú előkondicionálással kell kezdeni, a járművet hibrid üzemmódban járatva. Ha több hibrid üzemmód van, a vizsgálatot abban az üzemmódban kell elvégezni, amely a gyújtáskulcs elfordítása után (normál üzemmód) automatikusan beáll. A gyártótól kapott tájékoztatás alapján a műszaki szolgálatnak biztosítania kell, hogy a határértékek valamennyi hibrid üzemmódban teljesülnek.

| 2.1.3 | Az előkondicionáló menetciklust a II. melléklet 6. függeléke szerinti I. vizsgálati ciklussal összhangban kell elvégezni.






  2.1.3.1. | Az OVC járművek esetében a II. melléklet 11. függeléke szerinti I. típusú vizsgálat „B” feltételében leírtak alapján kell elvégezni. |
| --- | --- | --- |

2.1.3

Az előkondicionáló menetciklust a II. melléklet 6. függeléke szerinti I. vizsgálati ciklussal összhangban kell elvégezni.

2.1.3.1.

Az OVC járművek esetében a II. melléklet 11. függeléke szerinti I. típusú vizsgálat „B” feltételében leírtak alapján kell elvégezni.

| 2.1.3.2. | NOVC járművek esetében az I. típusú vizsgálathoz előírt feltételek alapján kell elvégezni. |
| --- | --- |

2.1.3.2.

NOVC járművek esetében az I. típusú vizsgálathoz előírt feltételek alapján kell elvégezni.

3.2. függelék

Öregítési vizsgálati eljárás párolgásikibocsátás-csökkentő berendezések esetében

1.   Öregítési vizsgálati eljárások a párolgásikibocsátás-csökkentő berendezések esetében

A SHED-vizsgálatot beszerelt öregített párolgásikibocsátás-csökkentő berendezéssel kell elvégezni. E berendezések öregítési vizsgálatait az ebben a függelékben szereplő eljárások szerint kell elvégezni.

2.   A széntartály öregítése

Ap3.2-1. ábra

a széntartály gázáramlási ábrája és nyílásai

Image

Próbatartályként XI. melléklet szerinti járműhajtáscsaládot képviselő széntartályt kell választani, és azt a jóváhagyó hatósággal és a műszaki szolgálattal egyetértésben kell megjelölni.

2.1.   A széntartály öregítési vizsgálati eljárása

Több tartályból álló rendszer esetében a tartályokon külön-külön el kell végezni az eljárást. A tartályterhelési és tartálykiürítési menetciklusok számának meg kell felelnie az Ap3.1-1. táblázatban meghatározottnak, a próbatartály öregítéséhez várakozási idő után a következők szerint kell elvégezni a tüzelőanyag gőzének átöblítését 297 ± 2 K környezeti hőmérsékleten:

2.1.1   A vizsgálati ciklus tartályterhelési része

| 2.1.1.1. | A tartály terhelésének a vizsgálati ciklus öblítési részének befejezését követő egy percen belül meg kell kezdődnie. |
| --- | --- |

2.1.1.1.

A tartály terhelésének a vizsgálati ciklus öblítési részének befejezését követő egy percen belül meg kell kezdődnie.

| 2.1.1.2. | A tartály (tiszta levegő) szellőzőnyílásának nyitva kell lennie, és az öblítőnyílást le kell zárni. A próbatartály tartálynyílásán keresztül levegő és a kereskedelmi forgalomban kapható benzin vagy a II. melléklet 2. függelékében meghatározott vizsgálati benzin 50-50 %-os elegyét kell beengedni 40 gramm/óra áramlási sebességgel. A benzingőzt 313 K ± 2 K benzinhőmérsékleten kell létrehozni. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

A tartály (tiszta levegő) szellőzőnyílásának nyitva kell lennie, és az öblítőnyílást le kell zárni. A próbatartály tartálynyílásán keresztül levegő és a kereskedelmi forgalomban kapható benzin vagy a II. melléklet 2. függelékében meghatározott vizsgálati benzin 50-50 %-os elegyét kell beengedni 40 gramm/óra áramlási sebességgel. A benzingőzt 313 K ± 2 K benzinhőmérsékleten kell létrehozni.

| 2.1.1.3. | A próbatartályt minden alkalommal a 2,0 ± 0,1 grammos abszorpciós küszöbig kell tölteni, amelyet az alábbi módon kell kimutatni:






  2.1.1.3.1. | lángionizációs detektor leolvasott értéke (mini-SHED vagy hasonló készülék használatával) vagy a lángionizációs detektoron azonnal leolvasott, a (tiszta levegő) szellőzőnyílásnál található 5 000 ppm érték; vagy |
| --- | --- | --- |

2.1.1.3.

A próbatartályt minden alkalommal a 2,0 ± 0,1 grammos abszorpciós küszöbig kell tölteni, amelyet az alábbi módon kell kimutatni:

2.1.1.3.1.

lángionizációs detektor leolvasott értéke (mini-SHED vagy hasonló készülék használatával) vagy a lángionizációs detektoron azonnal leolvasott, a (tiszta levegő) szellőzőnyílásnál található 5 000 ppm érték; vagy

| 2.1.1.3.2. | gravimetrikus vizsgálati módszer a 2,0 ± 0,1 gramm abszorpciós küszöbig terhelt próbatartály és az átöblített tartály tömegkülönbségének alkalmazásával. |
| --- | --- |

2.1.1.3.2.

gravimetrikus vizsgálati módszer a 2,0 ± 0,1 gramm abszorpciós küszöbig terhelt próbatartály és az átöblített tartály tömegkülönbségének alkalmazásával.

2.1.2.   Várakozási idő

A vizsgálati ciklus részeként a tartály terhelése és öblítése között ötperces várakozási időt kell alkalmazni.

2.1.3.   Tartályöblítés a vizsgálati ciklus részeként

| 2.1.3.1. | A próbatartályt az öblítőnyíláson át kell öblíteni, és a tartály nyílását le kell zárni. |
| --- | --- |

2.1.3.1.

A próbatartályt az öblítőnyíláson át kell öblíteni, és a tartály nyílását le kell zárni.

| 2.1.3.2. | A tartályszűrő 400-szoros térfogatcseréjének eléréséig percenként 24 liter áramlási sebességgel kell a szűrőt a szellőzőnyíláson keresztül átöblíteni. |
| --- | --- |

2.1.3.2.

A tartályszűrő 400-szoros térfogatcseréjének eléréséig percenként 24 liter áramlási sebességgel kell a szűrőt a szellőzőnyíláson keresztül átöblíteni.

Ap3.2.-1. táblázat

A próbatartály terhelésére és átöblítésére szolgáló vizsgálati ciklusok száma

| Jármű-kategória | Jármű-kategória megnevezése | A vizsgálati ciklusok hivatkozott száma |
| --- | --- | --- |
| L1e-A | Motoros kerékpár | 45 |
| L3e-AxT (x=1, 2 vagy 3) | Kétkerekű triál motorkerékpár |
| L1e-B | Kétkerekű segédmotoros kerékpár | 90 |
| L2e | Háromkerekű segédmotoros kerékpár |
| L3e-AxE (x = 1, 2 vagy 3) | Kétkerekű Enduro motorkerékpár |
| L6e-A | Könnyű közúti kvad |
| L7e-B | Nehéz terepjáró kvad |
| L3e és L4e
  (vmax < 130 km/h) | Kétkerekű motorkerékpár oldalkocsival vagy anélkül | 170 |
| L5e | Háromkerekű motorkerékpár |
| L6e-B | Könnyű kvad |
| L7e-C | Nehéz kvad |
| L3e és L4e
  (vmax ≥ 130 km/h) | Kétkerekű motorkerékpár oldalkocsival vagy anélkül | 300 |
| L7e-A | Nehéz közúti kvad |

Jármű-kategória

Jármű-kategória megnevezése

A vizsgálati ciklusok hivatkozott száma

L1e-A

Motoros kerékpár

45

L3e-AxT (x=1, 2 vagy 3)

Kétkerekű triál motorkerékpár

L1e-B

Kétkerekű segédmotoros kerékpár

90

L2e

Háromkerekű segédmotoros kerékpár

L3e-AxE (x = 1, 2 vagy 3)

Kétkerekű Enduro motorkerékpár

L6e-A

Könnyű közúti kvad

L7e-B

Nehéz terepjáró kvad

L3e és L4e

(vmax < 130 km/h)

Kétkerekű motorkerékpár oldalkocsival vagy anélkül

170

L5e

Háromkerekű motorkerékpár

L6e-B

Könnyű kvad

L7e-C

Nehéz kvad

L3e és L4e

(vmax ≥ 130 km/h)

Kétkerekű motorkerékpár oldalkocsival vagy anélkül

300

L7e-A

Nehéz közúti kvad

3.   Öregítési vizsgálati eljárás a párolgásikibocsátás-csökkentő szelepek, vezetékek és csatlakozások esetében

| 3.1. | A tartóssági vizsgálatnak legalább 5 000 cikluson át kell működésbe hoznia a szabályozó szelepeket, vezetékeket és adott esetben a csatlakozásokat. |
| --- | --- |

3.1.

A tartóssági vizsgálatnak legalább 5 000 cikluson át kell működésbe hoznia a szabályozó szelepeket, vezetékeket és adott esetben a csatlakozásokat.

| 3.2. | Ehelyett a 3.1. pont szerint vizsgált, öregített kibocsátáscsökkentő berendezés alkatrészei a VI. melléklet 3.5. pontjának megfelelő „arany” párolgásikibocsátás-csökkentő szelepekre, vezetékekre és csatlakozásokra cserélhetők, amelyeket a gyártó választása szerint a IV. típusú vizsgálati járműre kell felszerelni a 3. függelékben említett SHED-vizsgálat megkezdése előtt. |
| --- | --- |

3.2.

Ehelyett a 3.1. pont szerint vizsgált, öregített kibocsátáscsökkentő berendezés alkatrészei a VI. melléklet 3.5. pontjának megfelelő „arany” párolgásikibocsátás-csökkentő szelepekre, vezetékekre és csatlakozásokra cserélhetők, amelyeket a gyártó választása szerint a IV. típusú vizsgálati járműre kell felszerelni a 3. függelékben említett SHED-vizsgálat megkezdése előtt.

4.   Jelentéstétel

A gyártó a 2. és 3. pontban említett vizsgálatok eredményeit a 168/2013/EU rendelet 32. cikkének (1) bekezdésében említett mintának megfelelően megszövegezett vizsgálati jegyzőkönyvben jelenti be.

4. függelék

Berendezések kalibrálása a párolgásikibocsátás-vizsgálathoz

1.   A kalibrálás gyakorisága és módszerei

1.1.   Minden berendezést kalibrálni kell a használatbavétel előtt, azt követően pedig szükség szerinti gyakorisággal, de a kalibrálást mindenképpen el kell végezni a típus-jóváhagyási vizsgálat előtti hónapban. A követendő kalibrálási módszerek leírását e függelék tartalmazza.

2.   A mérőkamra kalibrálása

2.1.   A mérőkamra belső térfogatának kiindulási meghatározása

| 2.1.1. | A mérőkamra belső térfogatát első használata előtt a következők szerint kell meghatározni. Gondosan meg kell mérni a mérőkamra belső méreteit, figyelembe véve minden egyenetlenséget, például a merevítőket. A mérőkamra belső térfogatát ezekből a mérésekből kell meghatározni. |
| --- | --- |

2.1.1.

A mérőkamra belső térfogatát első használata előtt a következők szerint kell meghatározni. Gondosan meg kell mérni a mérőkamra belső méreteit, figyelembe véve minden egyenetlenséget, például a merevítőket. A mérőkamra belső térfogatát ezekből a mérésekből kell meghatározni.

| 2.1.2. | A nettó belső térfogatot úgy kell meghatározni, hogy a mérőkamra belső térfogatából ki kell vonni 0,14 m3-t. Ehelyett a vizsgálati jármű tényleges térfogata is kivonható. |
| --- | --- |

2.1.2.

A nettó belső térfogatot úgy kell meghatározni, hogy a mérőkamra belső térfogatából ki kell vonni 0,14 m3-t. Ehelyett a vizsgálati jármű tényleges térfogata is kivonható.

| 2.1.3. | A mérőkamrát a 2.3. pont szerint kell ellenőrizni. Ha a propán tömege nem egyezik meg a beadagolt tömeggel (± 2 %-os tűréssel), akkor korrekciós intézkedésre van szükség. |
| --- | --- |

2.1.3.

A mérőkamrát a 2.3. pont szerint kell ellenőrizni. Ha a propán tömege nem egyezik meg a beadagolt tömeggel (± 2 %-os tűréssel), akkor korrekciós intézkedésre van szükség.

2.2.   A mérőkamra háttér-kibocsátásának meghatározása

Ezzel a művelettel az állapítható meg, hogy a kamra nem tartalmaz semmiféle olyan anyagot, amely jelentős mennyiségű szénhidrogént bocsát ki. Az ellenőrzést a mérőkamra használatbavételekor kell elvégezni a mérőkamrában végzett és a háttérkibocsátást befolyásoló összes művelet után, de legalább évente egyszer.

| 2.2.1. | Az elemzőkészülék kalibrálása (szükség szerint) A szénhidrogén-elemző készüléket közvetlenül a vizsgálat előtt le kell nullázni, és be kell állítani a mérési tartományt. |
| --- | --- |

2.2.1.

Az elemzőkészülék kalibrálása (szükség szerint) A szénhidrogén-elemző készüléket közvetlenül a vizsgálat előtt le kell nullázni, és be kell állítani a mérési tartományt.

| 2.2.2. | A mérőkamrát addig kell öblíteni, amíg a leolvasott szénhidrogén-koncentráció állandó lesz. Ha még nincs bekapcsolva, be kell kapcsolni a keverőventilátort. |
| --- | --- |

2.2.2.

A mérőkamrát addig kell öblíteni, amíg a leolvasott szénhidrogén-koncentráció állandó lesz. Ha még nincs bekapcsolva, be kell kapcsolni a keverőventilátort.

| 2.2.3. | Ezután a mérőkamrát légmentesen le kell zárni, és meg kell mérni a szénhidrogének háttér-koncentrációját, a hőmérsékletet és a légköri nyomást. Ezek a kamrában levő háttér-koncentráció kiszámításához használt kezdeti CHCi, pi és Ti értékek. |
| --- | --- |

2.2.3.

Ezután a mérőkamrát légmentesen le kell zárni, és meg kell mérni a szénhidrogének háttér-koncentrációját, a hőmérsékletet és a légköri nyomást. Ezek a kamrában levő háttér-koncentráció kiszámításához használt kezdeti CHCi, pi és Ti értékek.

| 2.2.4. | A mérőkamrát 4 órán keresztül ebben az állapotban kell hagyni úgy, hogy közben a ventilátor be van kapcsolva. |
| --- | --- |

2.2.4.

A mérőkamrát 4 órán keresztül ebben az állapotban kell hagyni úgy, hogy közben a ventilátor be van kapcsolva.

| 2.2.5. | Közvetlenül a vizsgálat vége előtt le kell nullázni a szénhidrogén-elemző készüléket, és be kell állítani a mérési tartományt. |
| --- | --- |

2.2.5.

Közvetlenül a vizsgálat vége előtt le kell nullázni a szénhidrogén-elemző készüléket, és be kell állítani a mérési tartományt.

| 2.2.6. | A négyórás időtartam elteltével ugyanazzal a gázelemző készülékkel kell megmérni a mérőkamra szénhidrogén-koncentrációját. A hőmérsékletet és a légköri nyomást szintén meg kell mérni. Ezek a végső CHCf, Pf és Tf értékek. |
| --- | --- |

2.2.6.

A négyórás időtartam elteltével ugyanazzal a gázelemző készülékkel kell megmérni a mérőkamra szénhidrogén-koncentrációját. A hőmérsékletet és a légköri nyomást szintén meg kell mérni. Ezek a végső CHCf, Pf és Tf értékek.

| 2.2.7. | A 2.4. pontnak megfelelően kell kiszámítani a mérőkamrában a vizsgálat ideje alatt a szénhidrogének tömegében bekövetkezett változást. A mérőkamra teljes háttér-kibocsátása nem haladhatja meg az 0,4 grammot. |
| --- | --- |

2.2.7.

A 2.4. pontnak megfelelően kell kiszámítani a mérőkamrában a vizsgálat ideje alatt a szénhidrogének tömegében bekövetkezett változást. A mérőkamra teljes háttér-kibocsátása nem haladhatja meg az 0,4 grammot.

2.3.   A mérőkamra kalibrálása és szénhidrogén-visszatartási vizsgálata

A mérőkamra kalibrálási és szénhidrogén-visszatartási vizsgálata a 2.1. pontban számított térfogat ellenőrzésére szolgál, és méri az esetleges szivárgás értékét is.

| 2.3.1. | A mérőkamrát addig kell öblíteni, amíg a szénhidrogén-koncentráció állandó lesz. Ha még nincs bekapcsolva, be kell kapcsolni a keverőventilátort. A szénhidrogén-elemző készüléket közvetlenül a vizsgálat előtt (szükség szerint) kalibrálni kell, és be kell állítani a mérési tartományt. |
| --- | --- |

2.3.1.

A mérőkamrát addig kell öblíteni, amíg a szénhidrogén-koncentráció állandó lesz. Ha még nincs bekapcsolva, be kell kapcsolni a keverőventilátort. A szénhidrogén-elemző készüléket közvetlenül a vizsgálat előtt (szükség szerint) kalibrálni kell, és be kell állítani a mérési tartományt.

| 2.3.2. | Ezután a mérőkamrát légmentesen le kell zárni, és meg kell mérni a háttér-koncentrációt, a hőmérsékletet és a légköri nyomást. Ezek a mérőkamra kalibráláshoz használt kezdeti CHCi, pi és Ti értékek. |
| --- | --- |

2.3.2.

Ezután a mérőkamrát légmentesen le kell zárni, és meg kell mérni a háttér-koncentrációt, a hőmérsékletet és a légköri nyomást. Ezek a mérőkamra kalibráláshoz használt kezdeti CHCi, pi és Ti értékek.

| 2.3.3. | Fecskendezzünk mintegy 4 gramm propánt a mérőkamrába. A propán tömegét a mért érték ± 2 %-ának megfelelő pontossággal kell mérni. |
| --- | --- |

2.3.3.

Fecskendezzünk mintegy 4 gramm propánt a mérőkamrába. A propán tömegét a mért érték ± 2 %-ának megfelelő pontossággal kell mérni.

| 2.3.4. | A mérőkamra tartalmát öt percen át elegyedni kell hagyni. A szénhidrogén-elemző készüléket közvetlenül a következő vizsgálat előtt le kell nullázni, és be kell állítani a mérési tartományt. Meg kell mérni a szénhidrogén-koncentrációt, a hőmérsékletet és a légköri nyomást. Ezek a mérőkamra kalibrálásához használt végső CHCf, pf és Tf értékek. |
| --- | --- |

2.3.4.

A mérőkamra tartalmát öt percen át elegyedni kell hagyni. A szénhidrogén-elemző készüléket közvetlenül a következő vizsgálat előtt le kell nullázni, és be kell állítani a mérési tartományt. Meg kell mérni a szénhidrogén-koncentrációt, a hőmérsékletet és a légköri nyomást. Ezek a mérőkamra kalibrálásához használt végső CHCf, pf és Tf értékek.

| 2.3.5. | A 2.3.2. és 2.3.4. pont szerint mért értékek alapján a 2.4. pontban lévő képlettel ki kell számítani a mérőkamrában lévő propán tömegét. Ennek ± 2 %-os tűréssel egyeznie kell a 2.3.3. pont szerint mért propán tömegével. |
| --- | --- |

2.3.5.

A 2.3.2. és 2.3.4. pont szerint mért értékek alapján a 2.4. pontban lévő képlettel ki kell számítani a mérőkamrában lévő propán tömegét. Ennek ± 2 %-os tűréssel egyeznie kell a 2.3.3. pont szerint mért propán tömegével.

| 2.3.6. | A mérőkamra tartalmát legalább négy órán át elegyedni kell hagyni. Ezután meg kell mérni és fel kell jegyezni a szénhidrogének végső koncentrációját, a hőmérsékletet és a légköri nyomást. Közvetlenül a vizsgálat vége előtt le kell nullázni a szénhidrogén-elemző készüléket, és be kell állítani a mérési tartományt. |
| --- | --- |

2.3.6.

A mérőkamra tartalmát legalább négy órán át elegyedni kell hagyni. Ezután meg kell mérni és fel kell jegyezni a szénhidrogének végső koncentrációját, a hőmérsékletet és a légköri nyomást. Közvetlenül a vizsgálat vége előtt le kell nullázni a szénhidrogén-elemző készüléket, és be kell állítani a mérési tartományt.

| 2.3.7. | A 2.4. pontban lévő képlettel ki kell számítani a szénhidrogének tömegét a 2.3.6. és 2.3.2. pont szerint kapott értékekből. A tömeg nem mutathat 4 %-nál nagyobb eltérést a 2.3.5. pont szerint számított szénhidrogén-tömegtől. |
| --- | --- |

2.3.7.

A 2.4. pontban lévő képlettel ki kell számítani a szénhidrogének tömegét a 2.3.6. és 2.3.2. pont szerint kapott értékekből. A tömeg nem mutathat 4 %-nál nagyobb eltérést a 2.3.5. pont szerint számított szénhidrogén-tömegtől.

2.4.   Számítás

A mérőkamrában lévő szénhidrogén háttér-koncentrációjának és a szivárgásnak a mértékét a kamrában lévő szénhidrogén nettó tömegének a változása alapján kell meghatározni. A szénhidrogén-koncentráció, a hőmérséklet és a légköri nyomás kiindulási értéke és végső értéke alapján a következő képlettel kiszámítható a tömegváltozás:

Ap3-5. egyenlet:

Formula

ahol:

| MHC | = | a szénhidrogén tömege (grammban); |
| --- | --- | --- |
| CHC | = | a mérőkamrában mért szénhidrogén-koncentráció (ppm szénegyenértékben [megjegyzés: ]); |
| V | = | a mérőkamra nettó térfogata köbméterben, a 2.1.1. pont szerint mérve; |
| T | = | a mérőkamrában mért környezeti hőmérséklet K-ben kifejezve; |
| p | = | légköri nyomás kPa-ban kifejezve; |
| k | = | 17,6; |

MHC

=

a szénhidrogén tömege (grammban);

CHC

=

a mérőkamrában mért szénhidrogén-koncentráció (ppm szénegyenértékben [megjegyzés: Formula]);

V

=

a mérőkamra nettó térfogata köbméterben, a 2.1.1. pont szerint mérve;

T

=

a mérőkamrában mért környezeti hőmérséklet K-ben kifejezve;

p

=

légköri nyomás kPa-ban kifejezve;

k

=

17,6;

ahol:

| | i a mért kiindulási érték; |
| --- | --- |

i a mért kiindulási érték;

| | f a leolvasott végső érték |
| --- | --- |

f a leolvasott végső érték

3.   Lángionizációs detektoros (FID) szénhidrogén-elemző készülék ellenőrzése

3.1.   A detektor válaszának optimalizálása

A lángionizációs detektort a műszer gyártójának előírásai szerint kell beállítani. A leggyakrabban használt üzemi tartományban levegő és propángáz keverékét kell használni a válasz optimalizálására.

3.2.   A szénhidrogén-elemző készülék kalibrálása

Az elemzőkészüléket levegő és propángáz keverékével, valamint tisztított szintetikus levegővel kell kalibrálni. A kalibrációs görbét a 4.1.–4.5. pontban ismertetett módon kell meghatározni.

3.3.   Az oxigén interferenciájának ellenőrzése és az ajánlott határértékek

Az egy bizonyos szénhidrogénfajtára vonatkozó választényező (Rf) az FID által kijelzett C1-értéknek a tartályban lévő gáz ppm C1-ben kifejezett koncentrációjához viszonyított aránya.

A vizsgálati gáz koncentrációjának akkorának kell lennie, hogy az üzemi tartományban a teljes kitérés körülbelül 80 %-ának megfelelő válaszjelet adjon. A koncentrációt ± 2 % pontossággal kell ismerni térfogatban kifejezett gravimetrikus etalonhoz képest. A gáztartályt ezenkívül 24 órán át 293,2 K és 303,2 K (20 °C és 30 °C) közötti hőmérsékleten kell előkondicionálni.

A választényezőket az elemzőkészülék üzembe helyezésekor és nagyobb üzemszünetek után kell meghatározni. Referenciagázként propánt kell alkalmazni tisztított levegővel kiegyenlítve úgy, hogy a választényező 1,00 legyen.

Az oxigén interferenciájának ellenőrzéséhez alkalmazandó vizsgálati gáz és a választényező propán és nitrogén tekintetében ajánlott tartománya a következő: 0,95 ≤ Rf ≤ 1,05.

4.   A szénhidrogén-elemző készülék kalibrálása

Az általában használt üzemi tartományok mindegyikét hitelesíteni kell a következő eljárás szerint:

| 4.1. | Kalibrációs görbét kell szerkeszteni legalább öt kalibrációs pontból, a lehető legegyenletesebben elosztva az adott üzemi tartományban. A legnagyobb koncentrációjú kalibrálógáz névleges koncentrációjának legalább a teljes skála 80 %-ának kell lennie. |
| --- | --- |

4.1.

Kalibrációs görbét kell szerkeszteni legalább öt kalibrációs pontból, a lehető legegyenletesebben elosztva az adott üzemi tartományban. A legnagyobb koncentrációjú kalibrálógáz névleges koncentrációjának legalább a teljes skála 80 %-ának kell lennie.

| 4.2. | A legkisebb négyzetek módszerével ki kell számítani a kalibrációs görbét. Amennyiben az eredményül kapott polinomfok nagyobb mint három, akkor a hitelesítési pontok számának legalább a polinomfok plusz kettővel kell egyenlőnek lenniük. |
| --- | --- |

4.2.

A legkisebb négyzetek módszerével ki kell számítani a kalibrációs görbét. Amennyiben az eredményül kapott polinomfok nagyobb mint három, akkor a hitelesítési pontok számának legalább a polinomfok plusz kettővel kell egyenlőnek lenniük.

| 4.3. | A kalibrációs görbe nem térhet el 2 %-nál nagyobb mértékben az egyes kalibrálógázok névleges értékétől. |
| --- | --- |

4.3.

A kalibrációs görbe nem térhet el 2 %-nál nagyobb mértékben az egyes kalibrálógázok névleges értékétől.

| 4.4. | A 4.2. pontban kapott polinom együtthatóit használva táblázatot kell készíteni a teljes skála 1 %-ánál kisebb lépésekben a mért értékeket a valódi koncentrációkkal párba állítva. Ezt valamennyi kalibrált elemzési tartományra el kell végezni. A táblázatnak a következőket is tartalmaznia kell:






  a) | a kalibrálás időpontja; |
| --- | --- | --- |

4.4.

A 4.2. pontban kapott polinom együtthatóit használva táblázatot kell készíteni a teljes skála 1 %-ánál kisebb lépésekben a mért értékeket a valódi koncentrációkkal párba állítva. Ezt valamennyi kalibrált elemzési tartományra el kell végezni. A táblázatnak a következőket is tartalmaznia kell:

a)

a kalibrálás időpontja;

| b) | a mérési tartomány és a nullapont potenciométerének állása (ha van), névleges skála; |
| --- | --- |

b)

a mérési tartomány és a nullapont potenciométerének állása (ha van), névleges skála;

| c) | az alkalmazott kalibrálógáz referenciaadatai; |
| --- | --- |

c)

az alkalmazott kalibrálógáz referenciaadatai;

| d) | a kalibrálógázok tényleges és mért értékei a százalékos eltérésekkel együtt. |
| --- | --- |

d)

a kalibrálógázok tényleges és mért értékei a százalékos eltérésekkel együtt.

| 4.5. | Más technológia (például számítógép, elektronikusan vezérelt tartománykapcsoló) is használható, ha a műszaki szolgálat számára hitelt érdemlő módon igazolják, hogy ezek a módszerek hasonló pontosságot biztosítanak. |
| --- | --- |

4.5.

Más technológia (például számítógép, elektronikusan vezérelt tartománykapcsoló) is használható, ha a műszaki szolgálat számára hitelt érdemlő módon igazolják, hogy ezek a módszerek hasonló pontosságot biztosítanak.

VI. MELLÉKLET

Az V. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: a kibocsátáscsökkentő berendezések tartóssága

| Függelék száma | Függelék címe | Oldalszám |
| --- | --- | --- |
| 1. | Az L kategóriájú járművek normál közúti ciklusa (SRC-LeCV) | 194 |
| 2. | Az USA EPA által jóváhagyott tartóssági futásteljesítmény-ciklus | 204 |

Függelék száma

Függelék címe

Oldalszám

1.

Az L kategóriájú járművek normál közúti ciklusa (SRC-LeCV)

194

2.

Az USA EPA által jóváhagyott tartóssági futásteljesítmény-ciklus

204

0.   Bevezetés

| 0.1. | Ez a melléklet azokat az V. típusú vizsgálati eljárásokat írja le, amelyekkel a 168/2013/EU rendelet 23. cikkének (3) bekezdése szerint ellenőrizni lehet az L kategóriájú járművek kibocsátáscsökkentő berendezéseinek tartósságát. |
| --- | --- |

0.1.

Ez a melléklet azokat az V. típusú vizsgálati eljárásokat írja le, amelyekkel a 168/2013/EU rendelet 23. cikkének (3) bekezdése szerint ellenőrizni lehet az L kategóriájú járművek kibocsátáscsökkentő berendezéseinek tartósságát.

| 0.2. | Az V. típusú vizsgálati eljárásnak része a vizsgálati járművek meghatározott és megismételhető módon történő öregítését szolgáló futásteljesítmény-eljárás, valamint a vizsgálati járművek futásteljesítményének mérése előtt, alatt és azt követően alkalmazott I. típusú kibocsátás-ellenőrzési vizsgálati eljárások gyakorisága. |
| --- | --- |

0.2.

Az V. típusú vizsgálati eljárásnak része a vizsgálati járművek meghatározott és megismételhető módon történő öregítését szolgáló futásteljesítmény-eljárás, valamint a vizsgálati járművek futásteljesítményének mérése előtt, alatt és azt követően alkalmazott I. típusú kibocsátás-ellenőrzési vizsgálati eljárások gyakorisága.

1.   Általános követelmények

| 1.1. | A gyártónak dokumentálnia kell és fel kell sorolnia a vizsgálati járművek erőátviteli rendszerét és a vizsgálati járművekbe szerelt kibocsátáscsökkentő berendezések típusát. E listán szerepelnie kell legalább a következő tételeknek: a meghajtástípus és az erőátviteli rendszer, adott esetben a kipufogógáz oxigénérzékelője (oxigénérzékelői), a katalizátor(ok), részecskeszűrő(k) vagy más kibocsátáscsökkentő berendezések, beszívó- és kipufogórendszerek és minden olyan perifériális eszköz, amely a jóváhagyott jármű környezeti teljesítményére hatással lehet. E dokumentációt mellékelni kell a vizsgálati jegyzőkönyvhöz. |
| --- | --- |

1.1.

A gyártónak dokumentálnia kell és fel kell sorolnia a vizsgálati járművek erőátviteli rendszerét és a vizsgálati járművekbe szerelt kibocsátáscsökkentő berendezések típusát. E listán szerepelnie kell legalább a következő tételeknek: a meghajtástípus és az erőátviteli rendszer, adott esetben a kipufogógáz oxigénérzékelője (oxigénérzékelői), a katalizátor(ok), részecskeszűrő(k) vagy más kibocsátáscsökkentő berendezések, beszívó- és kipufogórendszerek és minden olyan perifériális eszköz, amely a jóváhagyott jármű környezeti teljesítményére hatással lehet. E dokumentációt mellékelni kell a vizsgálati jegyzőkönyvhöz.

| 1.2. | A gyártónak igazolnia kell a kibocsátáscsökkentő rendszerek hatását befolyásoló hatástalanító rendszerek beállításának, a kibocsátáscsökkentő berendezések típusleírásának vagy a kibocsátáscsökkentő berendezésekre ható más perifériális berendezéseknek a járműtípus környezeti teljesítménye tekintetében történő típusjóváhagyása után a járműtípus gyártása során történő bármilyen módosításának az V. típusú vizsgálat eredményeire gyakorolt lehetséges hatásait. A gyártónak ezt a dokumentációt és az igazoló adatokat kérésre át kell adnia a jóváhagyó hatóságnak annak igazolása érdekében, hogy a járműtípus környezeti teljesítmény tekintetében mutatott tartóssági teljesítményét nem fogja hátrányosan befolyásolni a jármű gyártásának bármilyen módosítása, a jármű kialakításának utólagos módosításai, a kibocsátáscsökkentő berendezések típusleírásának módosítása vagy pedig a jóváhagyott járműtípusba szerelt perifériális berendezések módosítása. |
| --- | --- |

1.2.

A gyártónak igazolnia kell a kibocsátáscsökkentő rendszerek hatását befolyásoló hatástalanító rendszerek beállításának, a kibocsátáscsökkentő berendezések típusleírásának vagy a kibocsátáscsökkentő berendezésekre ható más perifériális berendezéseknek a járműtípus környezeti teljesítménye tekintetében történő típusjóváhagyása után a járműtípus gyártása során történő bármilyen módosításának az V. típusú vizsgálat eredményeire gyakorolt lehetséges hatásait. A gyártónak ezt a dokumentációt és az igazoló adatokat kérésre át kell adnia a jóváhagyó hatóságnak annak igazolása érdekében, hogy a járműtípus környezeti teljesítmény tekintetében mutatott tartóssági teljesítményét nem fogja hátrányosan befolyásolni a jármű gyártásának bármilyen módosítása, a jármű kialakításának utólagos módosításai, a kibocsátáscsökkentő berendezések típusleírásának módosítása vagy pedig a jóváhagyott járműtípusba szerelt perifériális berendezések módosítása.

| 1.3. | Az V. típusú tartóssági vizsgálat alól mentesülnek az oldalkocsis L4e kategóriájú motorkerékpárok, ha a gyártó rendelkezésre tudja bocsátani az ebben a mellékletben említett dokumentációkat és igazoló adatokat azon L3e kétkerekű motorkerékpárok tekintetében, amelyeken az L4e járműegység alapul. Minden más esetben alkalmazni kell e melléklet követelményeit az oldalkocsis L4e kategóriájú motorkerékpárokra. |
| --- | --- |

1.3.

Az V. típusú tartóssági vizsgálat alól mentesülnek az oldalkocsis L4e kategóriájú motorkerékpárok, ha a gyártó rendelkezésre tudja bocsátani az ebben a mellékletben említett dokumentációkat és igazoló adatokat azon L3e kétkerekű motorkerékpárok tekintetében, amelyeken az L4e járműegység alapul. Minden más esetben alkalmazni kell e melléklet követelményeit az oldalkocsis L4e kategóriájú motorkerékpárokra.

2.   Különös követelmények

2.1.   A vizsgálati járműre vonatkozó előírások

2.1.1.   Az V. típusú tartóssági vizsgálathoz használt vizsgálati járműveknek, és különösen a kibocsátáscsökkentő rendszerek hatását befolyásoló hatástalanító rendszerek tekintetében jelentőséggel bíró kibocsátáscsökkentő berendezéseknek és perifériális berendezéseknek a környezeti teljesítmény tekintetében jellemzőnek kell lenniük a sorozatban gyártott és forgalomba hozott járművekre.

2.1.2.   A vizsgálati járműveknek a futásteljesítmény vizsgálatának kezdetén jó mechanikai állapotban kell lenniük, és nem futhattak a gyártósoron történő beindítástól számítva összesen 100 km-nél többet. A meghajtó- és kibocsátáscsökkentő berendezések a gyártás óta nem lehettek használatban a minőség-ellenőrzési vizsgálatok és az első 100 km megtétele kivételével.

2.1.3.   A gyártó által választott tartóssági vizsgálati eljárástól függetlenül a járműre fel kell szerelni és a teljes futásteljesítmény vizsgálati időszaka alatt működtetni kell a vizsgálati járművekbe szerelt összes kibocsátáscsökkentő berendezést és rendszereket, mindegyik esetében beleértve a hardvereket, az erőátviteli rendszer szoftvereit és kalibrációját.

2.1.4.   A vizsgálati járművek kibocsátáscsökkentő berendezéseit a futásteljesítmény-vizsgálat megkezdése előtt a műszaki szolgálat felügyelete mellett eltávolíthatatlan jelöléssel kell megjelölni, és a jelölést a jármű azonosítószámával, az erőátviteli rendszer szoftverével és kalibrációs készleteivel együtt fel kell jegyezni a listára. A gyártónak ezt a listát kérésre a jóváhagyó hatóság rendelkezésére kell bocsátania.

2.1.5.   A vizsgálati járművek karbantartásának, beállításainak és vezérlőberendezései használatának meg kell felelnie a megfelelő javítási és karbantartási információkban és használati utasításban található, gyártó által ajánlott előírásoknak.

2.1.6.   A tartóssági vizsgálatot a gyártó szabad belátása szerint a kereskedelmi forgalomban kapható, megfelelő tüzelőanyaggal kell végrehajtani. Ha a vizsgálati járművek kétütemű motorral vannak felszerelve, a gyártó által a használati utasításban megadott arányú és minőségű kenőolajat kell használni.

2.1.7.   A vizsgálati járművek hűtőrendszerének lehetővé kell tennie a járműnek a szokásos úthasználati körülményekhez hasonló hőmérsékleten való üzemeltetését (az olaj, a hűtőközeg, a kipufogórendszer stb. hőmérséklete tekintetében).

2.1.8.   Ha a tartóssági vizsgálatot próbapályán vagy közúton végzik, a vizsgálati jármű referenciatömegének legalább egyenlőnek kell lennie a járműfékpadon végrehajtott I. típusú kibocsátási vizsgálatok során alkalmazott tömeggel.

2.1.9.   Ha azt a műszaki szolgálat jóváhagyja és a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon az V. típusú vizsgálati eljárás elvégezhető olyan vizsgálati járművel, amelynek felépítménykialakítása, sebességváltója (automata vagy kézi kapcsolású), valamint kerék- és gumiabroncsméretei mások, mint annak a járműtípusnak, amelyre a környezeti teljesítmény típusjóváhagyását kérik.

2.2.   Az V. típusú vizsgálati eljárásban a futásteljesítményt a vizsgálati járművek próbapályán, közúton vagy járműfékpadon történő vezetésével kell elérni. A próbapályát vagy a próbára használt közutat a gyártó szabad belátása szerint választja ki.

2.2.1.   A futásteljesítmény elérésre használt járműfékpad

| 2.2.1.1. | Az V. típusú tartóssági vizsgálathoz a futásteljesítmény megtételéhez használt járműfékpadnak lehetővé kell tennie az 1. vagy 2. függelék szerinti tartóssági futásteljesítmény ciklusának elvégzését. |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Az V. típusú tartóssági vizsgálathoz a futásteljesítmény megtételéhez használt járműfékpadnak lehetővé kell tennie az 1. vagy 2. függelék szerinti tartóssági futásteljesítmény ciklusának elvégzését.

| 2.2.1.2. | A járműfékpadot különösen olyan rendszerekkel kell felszerelni, amelyek ugyanazt a tehetetlenséget és ellenállást szimulálják, mint a II. melléklet szerinti I. típusú kibocsátási laboratóriumi vizsgálathoz használt járműfékpad. A futásteljesítmény megtételéhez nem szükséges kibocsátáselemző készülék. Ugyanazt a tehetetlenségi és lendkerék-beállításokat és kalibrálási eljárásokat kell használni, mint a II. mellékletben említett, a vizsgálati járművek futásteljesítményének megtételéhez használt járműfékpad esetében. |
| --- | --- |

2.2.1.2.

A járműfékpadot különösen olyan rendszerekkel kell felszerelni, amelyek ugyanazt a tehetetlenséget és ellenállást szimulálják, mint a II. melléklet szerinti I. típusú kibocsátási laboratóriumi vizsgálathoz használt járműfékpad. A futásteljesítmény megtételéhez nem szükséges kibocsátáselemző készülék. Ugyanazt a tehetetlenségi és lendkerék-beállításokat és kalibrálási eljárásokat kell használni, mint a II. mellékletben említett, a vizsgálati járművek futásteljesítményének megtételéhez használt járműfékpad esetében.

| 2.2.1.3. | A vizsgálati járművek az I. típusú kibocsátás-ellenőrzési vizsgálatok végrehajtása céljából áthelyezhetők másik próbapadra. A teljes futásteljesítményhez hozzáadható az I. típusú kibocsátás-ellenőrzési vizsgálatok során elért futásteljesítmény. |
| --- | --- |

2.2.1.3.

A vizsgálati járművek az I. típusú kibocsátás-ellenőrzési vizsgálatok végrehajtása céljából áthelyezhetők másik próbapadra. A teljes futásteljesítményhez hozzáadható az I. típusú kibocsátás-ellenőrzési vizsgálatok során elért futásteljesítmény.

2.3.   Az I. típusú kibocsátás-ellenőrzési vizsgálatokat a tartóssági futásteljesítmény elérése előtt, alatt és után a II. mellékletben meghatározott, hidegindítás utáni kibocsátásvizsgálati eljárások szerint kell elvégezni. Valamennyi I. típusú kibocsátás-ellenőrzési vizsgálat eredményét fel kell jegyezni és kérésre a műszaki szolgálat és a jóváhagyó hatóság rendelkezésére kell bocsátani. A tartóssági futásteljesítmény megtételének megkezdésekor és befejezésekor az I. típusú kibocsátás-ellenőrzési vizsgálatok eredményeit fel kell jegyezni a vizsgálati jegyzőkönyvben. Legalább az első és az utolsó I. típusú kibocsátás-ellenőrzési vizsgálatot a műszaki szolgálat végzi vagy annak jelenlétében kell végezni, és jelenteni kell a jóváhagyó hatóságnak. A vizsgálati jegyzőkönyv igazolja, hogy az I. típusú kibocsátás-ellenőrzési vizsgálatot a műszaki szolgálat végezte vagy annak jelenlétében végezték.

2.4.   Az V. típusú vizsgálat követelményei hibrid meghajtással felszerelt L kategóriájú járművek esetében

2.4.1.   OVC járművek esetében:

Az elektromosenergia-/energiatároló eszközt naponta két alkalommal lehet feltölteni a futásteljesítmény megtétele alatt.

Az üzemmódkapcsolóval rendelkező OVC járműveknél a futásteljesítmény-vizsgálatot olyan üzemmódban kell elvégezni, amely a gyújtáskulcs elfordítása után (normál üzemmód) automatikusan beáll.

A futásteljesítmény megtétele közben át lehet kapcsolni másik hibrid üzemmódra, ha ez a futásteljesítmény megtételének folytatásához szükséges, a műszaki szolgálattal történt megállapodás szerint és a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon. A hibrid üzemmód átkapcsolását fel kell tüntetni a vizsgálati jegyzőkönyvben.

A szennyezőanyag-kibocsátást az I. típusú vizsgálat „B” feltételében leírtak alapján (3.1.3. és 3.2.3. pont) kell elvégezni.

2.4.2.   NOVC járművek esetében:

Az üzemmódkapcsolóval rendelkező NOVC járműveknél a futásteljesítmény-vizsgálatot olyan üzemmódban kell elvégezni, amely a gyújtáskulcs elfordítása után (normál üzemmód) automatikusan beáll.

A szennyezőanyag-kibocsátást az I. típusú vizsgálathoz előírt feltételek között kell mérni.

3.   V. típusú vizsgálat, tartóssági vizsgálati eljárás előírásai

A 168/2013/EU rendelet 23. cikkének (3) bekezdésében meghatározott három tartóssági vizsgálati eljárás előírásai a következők:

3.1.   Tényleges tartóssági vizsgálat a teljes futásteljesítmény megtételét követően:

A vizsgálati járművek öregítését szolgáló, a teljes futásteljesítmény megtételét követő tartóssági vizsgálati eljárás alapja a 168/2013/EU rendelet 23. cikke (3) bekezdésének a) pontja. A teljes futásteljesítmény megtétele a 168/2013/EU rendelet VII. mellékletének A. részében megállapított, előírt vizsgálati távolságnak az 1. függelékben vagy adott esetben a 2. függelékben megállapított vezetési manőverek ismétlése révén történő teljes megtételét jelenti.

3.1.1.   A gyártó igazolja, hogy az öregített vizsgálati járművek nem lépték túl a vonatkozó I. típusú laboratóriumi kibocsátásvizsgálati ciklus 168/2013/EU rendelet VI. melléklete A. vagy B. részében meghatározott kibocsátási határértékeit a futásteljesítmény megtételének megkezdésekor, a futásteljesítmény-megtételi szakasz alatt és a teljes futásteljesítmény megtételének befejezése után.

3.1.2.   A teljes futásteljesítmény megtételi szakaszában több I. típusú kibocsátási vizsgálatot kell végezni a gyártó választása szerinti, a műszaki szolgálat és a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon meghatározott gyakorisággal és számban. Az I. típusú kibocsátási vizsgálatok eredményeinek megfelelő statisztikai relevanciát kell nyújtaniuk a romlási tendencia azonosításához, amelynek a forgalomba hozott járműtípusra a környezeti teljesítmény tekintetében jellemzőnek kell lennie (lásd az 5-1. ábrát).

5-1.   ábra

V. típusú vizsgálat – tartóssági vizsgálati eljárás a teljes futásteljesítmény megtételét követően

Image

3.2.   Tényleges tartóssági vizsgálat részleges futásteljesítmény megtételét követően

Az L kategóriájú járművek részleges futásteljesítmény megtételét követő tartóssági vizsgálati eljárásának alapja a 168/2013/EU rendelet 23. cikke (3) bekezdésének b) pontja. A részleges futásteljesítmény megtételét követő tartóssági vizsgálati eljárásnak része a 168/2013/EU rendelet VII. mellékletének A. részében megállapított vizsgálati távolság legalább 50 %-ának megtétele és a 3.2.3. pont szerinti megállási kritériumok teljesítése.

3.2.1.   A gyártó igazolja, hogy a vizsgált öregített vizsgálati járművek nem lépték túl a vonatkozó I. típusú laboratóriumi kibocsátásvizsgálati ciklus 168/2013/EU rendelet VI. melléklete A. vagy B. részében meghatározott kibocsátási határértékeit a futásteljesítmény megtételének megkezdésekor, a futásteljesítmény-megtételi szakasz alatt és a részleges futásteljesítmény megtételének befejezése után.

3.2.2.   A részleges futásteljesítmény megtételi szakaszában több I. típusú kibocsátási vizsgálatot kell végezni a gyártó választása szerint meghatározott gyakorisággal és számban. Az I. típusú kibocsátási vizsgálatok eredményeinek megfelelő statisztikai relevanciát kell nyújtaniuk a romlási tendencia azonosításához, amelynek a forgalomba hozott járműtípusra a környezeti teljesítmény tekintetében jellemzőnek kell lennie (lásd az 5-2. ábrát).

5-2.   ábra

V. típusú vizsgálat – gyorsított tartóssági vizsgálati eljárás a részleges futásteljesítmény megtételét követően

Image

3.2.3.   Megállási kritériumok a részleges futásteljesítmény megtételét követő tartóssági vizsgálati eljárás esetében

A részleges futásteljesítmény megtétele leállítható, ha teljesülnek a következő kritériumok:

| 3.2.3.1. | ha a 168/2013/EU rendelet VII. mellékletének A. részében megállapított, vonatkozó vizsgálati távolságnak legalább az 50 %-át megtették; valamint |
| --- | --- |

3.2.3.1.

ha a 168/2013/EU rendelet VII. mellékletének A. részében megállapított, vonatkozó vizsgálati távolságnak legalább az 50 %-át megtették; valamint

| 3.2.3.2. | ha az I. típusú kibocsátás-ellenőrzési vizsgálat összes eredménye a részleges futásteljesítmény megtétele alatt mindenkor alatta marad a 168/2013/EU rendelet VI. melléklete A. részében meghatározott kibocsátási határértékeknek; vagy |
| --- | --- |

3.2.3.2.

ha az I. típusú kibocsátás-ellenőrzési vizsgálat összes eredménye a részleges futásteljesítmény megtétele alatt mindenkor alatta marad a 168/2013/EU rendelet VI. melléklete A. részében meghatározott kibocsátási határértékeknek; vagy

| 3.2.3.3. | ha a gyártó nem tudja igazolni, hogy a 3.2.3.1. és 3.2.3.2. pont szerinti megállási kritériumok teljesülnek, a futásteljesítmény megtételét e kritériumok teljesüléséig vagy a 168/2013/EU rendelet VII. mellékletének A. részében meghatározott teljes futásteljesítmény megtételéig folytatni kell. |
| --- | --- |

3.2.3.3.

ha a gyártó nem tudja igazolni, hogy a 3.2.3.1. és 3.2.3.2. pont szerinti megállási kritériumok teljesülnek, a futásteljesítmény megtételét e kritériumok teljesüléséig vagy a 168/2013/EU rendelet VII. mellékletének A. részében meghatározott teljes futásteljesítmény megtételéig folytatni kell.

3.2.4.   Adatfeldolgozás és jelentéstétel a részleges futásteljesítmény megtételét követő tartóssági vizsgálati eljárás esetében

| 3.2.4.1. | A gyártó az egyes vizsgálati szünetekben elvégzett I. típusú kibocsátási vizsgálatok számtani átlagát használja úgy, hogy vizsgálati szünetenként legalább két kibocsátási vizsgálatot végez. Az I. típusú kibocsátási vizsgálatok összes számtani átlagát a kibocsátás THC, CO, NOx, és adott esetben NMHC és PM összetevőire kell ábrázolni a legközelebbi kilométerre kerekített megtett futásteljesítményhez viszonyítva. |
| --- | --- |

3.2.4.1.

A gyártó az egyes vizsgálati szünetekben elvégzett I. típusú kibocsátási vizsgálatok számtani átlagát használja úgy, hogy vizsgálati szünetenként legalább két kibocsátási vizsgálatot végez. Az I. típusú kibocsátási vizsgálatok összes számtani átlagát a kibocsátás THC, CO, NOx, és adott esetben NMHC és PM összetevőire kell ábrázolni a legközelebbi kilométerre kerekített megtett futásteljesítményhez viszonyítva.

| 3.2.4.2. | A legkisebb négyzetek módszerével mindezen adatpontokon keresztül meg kell rajzolni a regressziós egyenest (trendvonal:

  ). A regressziós egyenes trendvonalát extrapolálni kell a 168/2013/EU rendelet VII. mellékletének A. részében megállapított teljes tartóssági futásteljesítmény távolságára. A gyártó kérésére a trendvonal a szennyezőanyagkibocsátás-csökkentő berendezések bejáratódása miatt kialakult esetleges hatások figyelembevétele érdekében kezdődhet a 168/2013/EU rendelet VII. mellékletének A. részében megállapított teljes futásteljesítmény-távolság 20 %-ánál. |
| --- | --- |

3.2.4.2.

Formula

| 3.2.4.3. | Minden trendvonal megrajzolásához legalább négy számtaniátlag-adatpontot kell használni, ezek közül az elsőnek a 168/2013/EU rendelet VII. mellékletének A. részében megállapított teljes futásteljesítmény-távolság 20 %-ánál vagy az előtt kell lennie, az utolsónak pedig a futásteljesítmény-távolság végén; legalább két másik adatpontnak pedig egyenlő távolságra kell lennie az első és az utolsó I. típusú vizsgálat helyétől. |
| --- | --- |

3.2.4.3.

Minden trendvonal megrajzolásához legalább négy számtaniátlag-adatpontot kell használni, ezek közül az elsőnek a 168/2013/EU rendelet VII. mellékletének A. részében megállapított teljes futásteljesítmény-távolság 20 %-ánál vagy az előtt kell lennie, az utolsónak pedig a futásteljesítmény-távolság végén; legalább két másik adatpontnak pedig egyenlő távolságra kell lennie az első és az utolsó I. típusú vizsgálat helyétől.

| 3.2.4.4. | A grafikonon a kibocsátás 3.2.4.2. és 3.2.4.3. pontban megállapított összetevőire vonatkozóan a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének A. részében meghatározott, vonatkozó kibocsátási határértékeket kell ábrázolni. A megrajzolt trendvonal a távolság egyetlen adatpontján sem lépheti túl ezeket a vonatkozó kibocsátási értékhatárokat. A kibocsátás THC, CO, NOx, és adott esetben NMHC és PM összetevőit a legközelebbi kilométerre kerekített megtett futásteljesítményhez viszonyítva ábrázoló grafikont a vizsgálati jegyzőkönyvhöz kell csatolni. Az I. típusú vizsgálatoknak a regressziós egyenes trendvonal megállapításához használt összes eredményét tartalmazó listát kérésre a műszaki szolgálat rendelkezésére kell bocsátani.

  A5-3.   ábra


  A futásteljesítményhez képest az I. típusú összes szénhidrogén (THC)-kibocsátási vizsgálat ábrázolt eredményeit szemléltető példa, az I. típusú összes szénhidrogén Euro 4 vizsgálati határérték (170 mg/km) és egy Euro 4 minősítésű (vmax > 130 km/h, L3e típusú) motorkerékpár regressziós trendvonala ábrázolása céljából |
| --- | --- |

3.2.4.4.

A grafikonon a kibocsátás 3.2.4.2. és 3.2.4.3. pontban megállapított összetevőire vonatkozóan a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének A. részében meghatározott, vonatkozó kibocsátási határértékeket kell ábrázolni. A megrajzolt trendvonal a távolság egyetlen adatpontján sem lépheti túl ezeket a vonatkozó kibocsátási értékhatárokat. A kibocsátás THC, CO, NOx, és adott esetben NMHC és PM összetevőit a legközelebbi kilométerre kerekített megtett futásteljesítményhez viszonyítva ábrázoló grafikont a vizsgálati jegyzőkönyvhöz kell csatolni. Az I. típusú vizsgálatoknak a regressziós egyenes trendvonal megállapításához használt összes eredményét tartalmazó listát kérésre a műszaki szolgálat rendelkezésére kell bocsátani.

A5-3.   ábra

A futásteljesítményhez képest az I. típusú összes szénhidrogén (THC)-kibocsátási vizsgálat ábrázolt eredményeit szemléltető példa, az I. típusú összes szénhidrogén Euro 4 vizsgálati határérték (170 mg/km) és egy Euro 4 minősítésű (vmax > 130 km/h, L3e típusú) motorkerékpár regressziós trendvonala ábrázolása céljából

Image

| 3.2.4.5. | A vizsgálati jegyzőkönyvben fel kell tüntetni a regressziós egyenes a, x és b trendvonal-paramétereit és a futásteljesítmény végén számított szennyezőanyag-értékeket a jármű kategóriája szerint. A kibocsátás összes összetevőjének grafikonját ábrázolni kell a vizsgálati jegyzőkönyvben. A vizsgálati jegyzőkönyvben fel kell tüntetni, hogy mely méréseket végezte a műszaki szolgálat, vagy mely méréseket végezték annak jelenlétében, és melyeket végezte a gyártó. |
| --- | --- |

3.2.4.5.

A vizsgálati jegyzőkönyvben fel kell tüntetni a regressziós egyenes a, x és b trendvonal-paramétereit és a futásteljesítmény végén számított szennyezőanyag-értékeket a jármű kategóriája szerint. A kibocsátás összes összetevőjének grafikonját ábrázolni kell a vizsgálati jegyzőkönyvben. A vizsgálati jegyzőkönyvben fel kell tüntetni, hogy mely méréseket végezte a műszaki szolgálat, vagy mely méréseket végezték annak jelenlétében, és melyeket végezte a gyártó.

3.3.   A matematikai tartóssági eljárás

Az L kategóriájú járművek matematikai tartóssági eljárásának alapja a 168/2013/EU rendelet 3. cikke (23) bekezdésének c) pontja.

3.3.1.   A gyártósoron történő beindítástól számítva 100 km-nél nagyobb futásteljesítményű járművek kibocsátási eredményeit, a 168/2013/EU rendelet VII. mellékletének B. részében meghatározott alkalmazott romlási tényezők, és ezeknek a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletében meghatározott kibocsátási határértékekkel való szorzatát fel kell venni a vizsgálati jegyzőkönyvbe.

3.4.   Tartóssági futásteljesítmény-ciklusok

A vizsgálati járművek öregítése céljából a következő két tartóssági futásteljesítmény-ciklus egyikét el kell végezni a 168/2013/EU rendelet VII. mellékletének A. részében megállapított, előírt vizsgálati távolságnak a 3.1. pont szerinti teljes futásteljesítmény megtételét követő vizsgálat szerinti teljes lefutásáig vagy pedig a 3.2. pont szerinti részleges futásteljesítmény megtételét követő vizsgálat szerinti részleges lefutásáig:

3.4.1.   Az L kategóriájú járművek normál közúti ciklusa (SRC-LeCV)

Az L kategóriájú járművekre szabott normál közúti ciklus (SRC-LeCV) az alapvető V. típusú tartóssági vizsgálat, amely négy tartóssági futásteljesítmény-ciklusból áll. E tartóssági futásteljesítmény-ciklusok valamelyikét kell használni arra a célra, hogy a vizsgálati járművek az 1. függelékben meghatározott műszaki előírások szerint futásteljesítményre tegyenek szert.

3.4.2.   Az USA EPA által jóváhagyott tartóssági futásteljesítmény-ciklus

A 168/2013/EU rendelet IV. mellékletének 1.5.2. pontjában meghatározott utolsó nyilvántartásba vételi napig a gyártó választása szerint az V. típusú futásteljesítmény-ciklus helyett elvégezhető az AMA tartóssági futásteljesítmény-ciklus. Az AMA tartóssági futásteljesítmény-ciklust a 2. függelékben megállapított műszaki előírásoknak megfelelően kell elvégezni.

3.5.   V. típusú tartósság-ellenőrzési vizsgálat „arany” kibocsátáscsökkentő berendezések használatával

3.5.1.   A vizsgálati járművekből ki lehet szerelni a kibocsátáscsökkentő berendezéseket a következők után:

| 3.5.1.1. | a 3.1. pont szerinti vizsgálati eljárásnak megfelelően teljes futásteljesítmény megtétele; vagy |
| --- | --- |

3.5.1.1.

a 3.1. pont szerinti vizsgálati eljárásnak megfelelően teljes futásteljesítmény megtétele; vagy

| 3.5.1.2. | a 3.2. pont szerinti vizsgálati eljárásnak megfelelően részleges futásteljesítmény megtétele. |
| --- | --- |

3.5.1.2.

a 3.2. pont szerinti vizsgálati eljárásnak megfelelően részleges futásteljesítmény megtétele.

3.5.2.   A gyártó választása szerint a járműfejlesztés során a későbbiekben az „arany” kibocsátáscsökkentő berendezések ismételten felhasználhatók ugyanazon járműtípus környezeti teljesítménye tekintetében a tartóssági teljesítmény igazolására és jóváhagyási demonstrációs vizsgálatra azoknak a XI. mellékletben meghatározott hajtáscsaládot képviselő alapjárművekbe történő beszerelésével.

3.5.3.   Az „arany” kibocsátáscsökkentő berendezéseket eltávolíthatatlan jelzéssel és jelölési számmal kell ellátni, a kapcsolódó I. típusú vizsgálat eredményeit és az előírásokat kérésre a jóváhagyó hatóság rendelkezésére kell bocsátani.

3.5.4.   A gyártónak ezenkívül meg kell jelölnie és el kell raktároznia az „arany” kibocsátáscsökkentő berendezésekkel megegyező jellemzőkkel bíró új, nem öregített kibocsátáscsökkentő berendezéseket és a 3.5.5. pont szerinti kérés esetében azokat referenciaalapként a jóváhagyó hatóság rendelkezésére kell bocsátania.

3.5.5.   A jóváhagyó hatóságnak és a műszaki szolgálatnak a környezeti teljesítmény tekintetében történő típus-jóváhagyási folyamat során bármikor hozzáféréssel kell rendelkeznie az „arany” kibocsátáscsökkentő berendezésekhez és az „új, nem öregített” kibocsátáscsökkentő berendezésekhez egyaránt. A jóváhagyó hatóság vagy a műszaki szolgálat kérheti, hogy jelen lehessen a gyártó által végzett ellenőrzési vizsgálatokon vagy független vizsgálati laboratóriumban szétszerelés nélkül bevizsgáltathatja az „új, nem öregített” kibocsátáscsökkentő berendezéseket.

1. függelék

Az L kategóriájú járművek normál közúti ciklusa (SRC-LeCV)

1.   Bevezetés

| 1.1. | Az L kategóriájú járművek normál közúti ciklusa (SRC-LeCV) az L kategóriájú járművek, és különösen azok kibocsátáscsökkentő berendezései meghatározott, megismételhető és jellemző módon történő öregítésére szolgáló, jellemző futásteljesítmény-ciklus. A vizsgálati jármű(vek) SRC-LeCV ciklusa próbapályán, közúton vagy futásteljesítmény-járműfékpadon végezhető el. |
| --- | --- |

1.1.

Az L kategóriájú járművek normál közúti ciklusa (SRC-LeCV) az L kategóriájú járművek, és különösen azok kibocsátáscsökkentő berendezései meghatározott, megismételhető és jellemző módon történő öregítésére szolgáló, jellemző futásteljesítmény-ciklus. A vizsgálati jármű(vek) SRC-LeCV ciklusa próbapályán, közúton vagy futásteljesítmény-járműfékpadon végezhető el.

| 1.2. | Az SRC-LeCV ciklus 6 km-es pályán öt kör megtételéből áll. A kör hossza változtatható, hogy megfeleljen a próbapálya vagy a próbára használt közút hosszának. Az SRC-LeCV ciklus négy eltérő sebességprofilból áll. |
| --- | --- |

1.2.

Az SRC-LeCV ciklus 6 km-es pályán öt kör megtételéből áll. A kör hossza változtatható, hogy megfeleljen a próbapálya vagy a próbára használt közút hosszának. Az SRC-LeCV ciklus négy eltérő sebességprofilból áll.

| 1.3. | A gyártó kérheti, hogy ehelyett – a jóváhagyó hatóság egyetértésével – engedélyezzék számára a következő, magasabb számú vizsgálati ciklus elvégzését, ha megítélése szerint ez megfelelőbben reprezentálja a jármű valós használatát. |
| --- | --- |

1.3.

A gyártó kérheti, hogy ehelyett – a jóváhagyó hatóság egyetértésével – engedélyezzék számára a következő, magasabb számú vizsgálati ciklus elvégzését, ha megítélése szerint ez megfelelőbben reprezentálja a jármű valós használatát.

2.   Az SRC-LeCV ciklus vizsgálati követelményei

2.1.   Ha az SRC-LeCV ciklust futásteljesítmény-járműfékpadon hajtják végre:

| 2.1.1. | A járműfékpadot különösen olyan rendszerekkel kell felszerelni, amelyek a tehetetlenségi nyomaték és a menetellenállás szimulálása tekintetében egyenértékűek a 168/2013/EU rendelet II. mellékletében meghatározott I. típusú kibocsátási laboratóriumi vizsgálathoz használt rendszerekkel. A futásteljesítmény megtételéhez nem szükséges kibocsátáselemző készülék. Ugyanazt a tehetetlenségi nyomatékot és lendkerék-beállításokat és kalibrálási eljárásokat kell használni, mint a 168/2013/EU rendelet II. mellékletben említett, a vizsgálati járművek futásteljesítményének megtételéhez használt járműfékpadnál. |
| --- | --- |

2.1.1.

A járműfékpadot különösen olyan rendszerekkel kell felszerelni, amelyek a tehetetlenségi nyomaték és a menetellenállás szimulálása tekintetében egyenértékűek a 168/2013/EU rendelet II. mellékletében meghatározott I. típusú kibocsátási laboratóriumi vizsgálathoz használt rendszerekkel. A futásteljesítmény megtételéhez nem szükséges kibocsátáselemző készülék. Ugyanazt a tehetetlenségi nyomatékot és lendkerék-beállításokat és kalibrálási eljárásokat kell használni, mint a 168/2013/EU rendelet II. mellékletben említett, a vizsgálati járművek futásteljesítményének megtételéhez használt járműfékpadnál.

| 2.1.2. | A vizsgálati járművek az I. típusú kibocsátás-ellenőrzési vizsgálatok végrehajtása céljából áthelyezhetők másik járműfékpadra. Ennek a járműfékpadnak lehetővé kell tennie az SRC-LeCV ciklus elvégzését. |
| --- | --- |

2.1.2.

A vizsgálati járművek az I. típusú kibocsátás-ellenőrzési vizsgálatok végrehajtása céljából áthelyezhetők másik járműfékpadra. Ennek a járműfékpadnak lehetővé kell tennie az SRC-LeCV ciklus elvégzését.

| 2.1.3. | A járműfékpadot úgy kell konfigurálni, hogy jelezze a 6 km-es pálya megtett negyedrészeit, hogy a vizsgálatot végző vezető vagy robotpilóta továbbléphessen a következő műveletcsoportra. |
| --- | --- |

2.1.3.

A járműfékpadot úgy kell konfigurálni, hogy jelezze a 6 km-es pálya megtett negyedrészeit, hogy a vizsgálatot végző vezető vagy robotpilóta továbbléphessen a következő műveletcsoportra.

| 2.1.4. | Az alapjárati szakaszok végrehajtásához másodpercalapú időmérőt kell rendelkezésre bocsátani. |
| --- | --- |

2.1.4.

Az alapjárati szakaszok végrehajtásához másodpercalapú időmérőt kell rendelkezésre bocsátani.

| 2.1.5. | A megtett távolságot a görgő fordulatainak számából és a görgő kerületéből kell számítani. |
| --- | --- |

2.1.5.

A megtett távolságot a görgő fordulatainak számából és a görgő kerületéből kell számítani.

2.2.   Ha az SRC-LeCV ciklust nem futásteljesítmény-járműfékpadon hajtják végre:

2.2.1.   A próbapályát vagy a próbára használt közutat a gyártó – a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon – szabad belátása szerint választja ki.

2.2.2.   A kiválasztott pálya vagy közút útvonala nem akadályozhatja jelentősen a vizsgálati utasítások végrehajtását.

2.2.3.   A vizsgálat folyamatos végrehajtása érdekében az igénybe vett útvonalnak körpályának kell lennie.

2.2.4.   Az e hossz többszörösének, felének vagy negyedének megfelelő hosszúságú pályahossz megengedett. A kör hossza változtatható, hogy megfeleljen a pálya vagy a közút hosszának.

2.2.5.   Meg kell jelölni a pálya negyed szakaszának megfelelő négy pontot vagy jól látható tereptárgyakat.

2.2.6.   A megtett távolságot a vizsgálati távolság megtételéhez szükséges ciklusok számából kell kiszámítani. Ennek a számításnak figyelembe kell vennie a közút vagy a pálya hosszát és a kör választott hosszát. Ehelyett elektronikus eszközök is használhatók a megtett távolság pontos mérése céljából. A jármű kilométerórája nem használható.

2.2.7.   A próbapálya kialakítási lehetőségeinek szemléltetése:

Ap1-1. ábra

A próbapálya lehetséges kialakítási lehetőségeinek egyszerűsített ábrázolása

Image

2.3.   A megtett teljes távolság a 168/2013/EU rendelet VII. mellékletének A. részében meghatározott, vonatkozó tartóssági futásteljesítmény, valamint egy teljes SRC-LeCV részciklus (30 km).

2.4.   A ciklus közben a jármű nem állítható meg. Az I. típusú kibocsátásvizsgálat, karbantartás, temperálási időszak, tüzelőanyag-feltöltés stb. céljára csak egy teljes SRC-LeCV részciklus végén lehet megállni, azaz az Ap1-4. táblázat 47. lépésének csúcspontja után. Ha a jármű saját meghajtással halad a vizsgálati területre, csak mérsékelt gyorsítás és lassítás alkalmazható, és a jármű nem működtethető teljes gázzal.

2.5.   Az L kategóriájú jármű legnagyobb tervezési sebessége és hengerűrtartalma, vagy tisztán elektromos vagy hibrid meghajtás esetében a jármű legnagyobb tervezési sebessége és a hasznos teljesítmény alapján négy ciklust kell kiválasztani.

2.6.   Az SRC-LeCV ciklus alatt a futásteljesítmény megtétele céljából az L kategóriájú járműveket a következőképpen kell csoportosítani:

Ap1-1. táblázat

Az L kategóriájú járművek csoportjai az SRC-LeCV ciklus vonatkozásában

| Ciklus | WMTC-osztály | A jármű legnagyobb tervezési sebessége (km/h) | A jármű hengerűrtartalma (PI) | Hasznos teljesítmény (kW) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | vmax ≤ 50 km/h | Vd ≤ 50 cm3 | ≤ 6 kW |
| 2 | 50 km/h < vmax< 100 km/h | 50 cm3 < Vd< 150 cm3 | < 14 kW |
| 3 | 2 | 100 km/h ≤ vmax< 130 km/h | | |
| | | | | |

Ciklus

WMTC-osztály

A jármű legnagyobb tervezési sebessége (km/h)

A jármű hengerűrtartalma (PI)

Hasznos teljesítmény (kW)

1

1

vmax ≤ 50 km/h

Vd ≤ 50 cm3

≤ 6 kW

2

50 km/h < vmax< 100 km/h

50 cm3 < Vd< 150 cm3

< 14 kW

3

2

100 km/h ≤ vmax< 130 km/h

ahol:

Vd= a motor kiszorítási térfogata cm3-ben

vmax= a jármű maximális tervezési sebessége km/h-ban

2.7.   Az SRC-LeCV vizsgálat általános vezetési utasításai

2.7.1.   Alapjárati utasítások

| 2.7.1.1. | Ha a jármű nem áll, a járművet teljes megállásig le kell lassítani, és a sebességváltó kart üresbe kell kapcsolni. A gázpedált teljes egészében fel kell engedni, és a gyújtást rajta kell hagyni. Ha a járművet indító-leállító rendszerrel szerelték fel, vagy hibrid hajtású elektromos járművek esetében a belső égésű motor a jármű álló helyzetében kikapcsol; biztosítani kell, hogy a belső égésű motor alapjáraton járjon. |
| --- | --- |

2.7.1.1.

Ha a jármű nem áll, a járművet teljes megállásig le kell lassítani, és a sebességváltó kart üresbe kell kapcsolni. A gázpedált teljes egészében fel kell engedni, és a gyújtást rajta kell hagyni. Ha a járművet indító-leállító rendszerrel szerelték fel, vagy hibrid hajtású elektromos járművek esetében a belső égésű motor a jármű álló helyzetében kikapcsol; biztosítani kell, hogy a belső égésű motor alapjáraton járjon.

| 2.7.1.2. | A jármű a teljes előírt alapjárati ciklus teljesítése nélkül nem áll készen a vizsgálati ciklus következő műveletére. |
| --- | --- |

2.7.1.2.

A jármű a teljes előírt alapjárati ciklus teljesítése nélkül nem áll készen a vizsgálati ciklus következő műveletére.

2.7.2.   Gyorsítási utasítások:

| 2.7.2.1. | Az alábbi alműveletekben leírt módszerek alkalmazásával kell felgyorsítani a járművet az előírt sebességre.
  2.7.2.1.1.   mérsékelt: szokásos közepes részterheléssel, legfeljebb félgázzal történő gyorsítás.
  2.7.2.1.2.   erőteljes: erős részterheléssel, akár teljes gázzal történő gyorsítás. |
| --- | --- |

2.7.2.1.

Az alábbi alműveletekben leírt módszerek alkalmazásával kell felgyorsítani a járművet az előírt sebességre.

2.7.2.1.1.   mérsékelt: szokásos közepes részterheléssel, legfeljebb félgázzal történő gyorsítás.

2.7.2.1.2.   erőteljes: erős részterheléssel, akár teljes gázzal történő gyorsítás.

| 2.7.2.2. | Ha a mérsékelt gyorsítás már nem képes érzékelhetően növelni a jármű tényleges sebességét, erőteljes, és végső soron teljes gázzal történő gyorsítást kell alkalmazni. |
| --- | --- |

2.7.2.2.

Ha a mérsékelt gyorsítás már nem képes érzékelhetően növelni a jármű tényleges sebességét, erőteljes, és végső soron teljes gázzal történő gyorsítást kell alkalmazni.

2.7.3.   Lassítási utasítások:

| 2.7.3.1. | lassítás az előző műveletből vagy az előző művelet során elért maximális járműsebességről, ha ez alacsonyabb. |
| --- | --- |

2.7.3.1.

lassítás az előző műveletből vagy az előző művelet során elért maximális járműsebességről, ha ez alacsonyabb.

| 2.7.3.2. | Ha a következő művelet a jármű sebességét 0 km/h-ban határozza meg, folytatás előtt a járművet meg kell állítani. |
| --- | --- |

2.7.3.2.

Ha a következő művelet a jármű sebességét 0 km/h-ban határozza meg, folytatás előtt a járművet meg kell állítani.

| 2.7.3.3. | mérsékelt lassítás: a gázpedál szokásos sebességű felengedése, szükség szerint használható a fék, a sebességváltó és a tengelykapcsoló. |
| --- | --- |

2.7.3.3.

mérsékelt lassítás: a gázpedál szokásos sebességű felengedése, szükség szerint használható a fék, a sebességváltó és a tengelykapcsoló.

| 2.7.3.4. | Lassítás motorfékkel: a gázpedál teljes felengedése, a tengelykapcsoló felengedése mellett a jármű sebességben marad, kézi kar vagy pedál használatára nem kerül sor, fékezés nincs. Ha az előírt sebesség 0 km/h (alapjárat), és ha a jármű tényleges sebessége legfeljebb 5 km/h, a tengelykapcsoló felengedhető, a sebességváltó üresbe kapcsolható, és használni kell a féket a motor lefulladásának megakadályozására és a jármű teljes megállítására. Motorfékes lassítás esetén nem lehet magasabb sebességfokozatba kapcsolni. A vezető alacsonyabb sebességfokozatba kapcsolhat a motorfék hatásának erősítésére. Sebességváltás alatt különös gondot kell fordítani annak biztosítására, hogy a sebességváltás azonnal megtörténjen, és a jármű üres fokozatban, kinyomott vagy csúsztatott tengelykapcsolóval minimális (azaz 2 másodpercnél rövidebb) ideig haladjon. A jármű gyártója a jóváhagyó hatóság egyetértésével kérheti ennek az időtartamnak a meghosszabbítását, ha ez feltétlenül szükséges. |
| --- | --- |

2.7.3.4.

Lassítás motorfékkel: a gázpedál teljes felengedése, a tengelykapcsoló felengedése mellett a jármű sebességben marad, kézi kar vagy pedál használatára nem kerül sor, fékezés nincs. Ha az előírt sebesség 0 km/h (alapjárat), és ha a jármű tényleges sebessége legfeljebb 5 km/h, a tengelykapcsoló felengedhető, a sebességváltó üresbe kapcsolható, és használni kell a féket a motor lefulladásának megakadályozására és a jármű teljes megállítására. Motorfékes lassítás esetén nem lehet magasabb sebességfokozatba kapcsolni. A vezető alacsonyabb sebességfokozatba kapcsolhat a motorfék hatásának erősítésére. Sebességváltás alatt különös gondot kell fordítani annak biztosítására, hogy a sebességváltás azonnal megtörténjen, és a jármű üres fokozatban, kinyomott vagy csúsztatott tengelykapcsolóval minimális (azaz 2 másodpercnél rövidebb) ideig haladjon. A jármű gyártója a jóváhagyó hatóság egyetértésével kérheti ennek az időtartamnak a meghosszabbítását, ha ez feltétlenül szükséges.

| 2.7.3.5. | Kigurulás: a lassítást a tengelykapcsoló benyomásával (azaz a meghajtás kerekekről való elvételével) kell kezdeményezni, a fékek használata nélkül, az előírt járműsebesség eléréséig. |
| --- | --- |

2.7.3.5.

Kigurulás: a lassítást a tengelykapcsoló benyomásával (azaz a meghajtás kerekekről való elvételével) kell kezdeményezni, a fékek használata nélkül, az előírt járműsebesség eléréséig.

2.7.4.   Sebességtartásra vonatkozó utasítás:

| 2.7.4.1. | Ha a következő a sebességtartás művelete, a jármű felgyorsítható az előírt sebességre. |
| --- | --- |

2.7.4.1.

Ha a következő a sebességtartás művelete, a jármű felgyorsítható az előírt sebességre.

| 2.7.4.2. | Az előírt haladási sebesség elérése és megtartása érdekében szükség szerint folyamatosan működtetni kell a gázpedált. |
| --- | --- |

2.7.4.2.

Az előírt haladási sebesség elérése és megtartása érdekében szükség szerint folyamatosan működtetni kell a gázpedált.

2.7.5.   A vezetési utasítást teljes egészében végre kell hajtani. Megengedett a hosszabb alapjárati idő, az előírt sebességnél nagyobbra gyorsítás vagy annál kisebbre lassítás a műveletek teljes mértékben való végrehajtása érdekében.

2.7.6.   A sebességváltást a II. melléklet 9. függelékének 4.5.5. pontjában írt útmutatás szerint kell végrehajtani. Ehelyett a jóváhagyó hatóság által jóváhagyott, a gyártó által a fogyasztónak nyújtott útmutatás is alkalmazható.

2.7.7.   Amennyiben a vizsgálati jármű nem képes elérni a vonatkozó SRC-LeCV ciklusban előírt járműsebességet, a vizsgálati járművet tágra nyitott fojtószeleppel kell működtetni, és a legnagyobb tervezési sebesség elérésére rendelkezésre álló más lehetőségeket kell alkalmazni.

2.8.   Az SRC-LeCV ciklus vizsgálati lépései

Az SRC-LeCV vizsgálat a következő lépésekből áll:

| 2.8.1. | El kell érni a jármű legnagyobb tervezési sebességét és adott esetben vagy a motor kapacitását vagy a nettó teljesítményét. |
| --- | --- |

2.8.1.

El kell érni a jármű legnagyobb tervezési sebességét és adott esetben vagy a motor kapacitását vagy a nettó teljesítményét.

| 2.8.2. | A szükséges SRC-LeCV ciklust az Ap1-1. táblázatból, a részletes vezetési utasításokat pedig az Ap1-3. táblázatból kell kiválasztani. |
| --- | --- |

2.8.2.

A szükséges SRC-LeCV ciklust az Ap1-1. táblázatból, a részletes vezetési utasításokat pedig az Ap1-3. táblázatból kell kiválasztani.

| 2.8.3. | A „Lassítás mértéke” oszlop jelöli a járműsebesség változását, amelyet az előző előírt sebesség vagy a jármű legnagyobb tervezési sebessége közül az alacsonyabból kell kivonni.
  1. példakör: | 1. sz. jármű: Az 1. sz. SRC-LeCV ciklus keretében vizsgált L1e-B alacsony sebességű segédmotoros kerékpár, amelynek legnagyobb tervezési sebessége 25 km/h |
| --- | --- | --- |

2.8.3.

A „Lassítás mértéke” oszlop jelöli a járműsebesség változását, amelyet az előző előírt sebesség vagy a jármű legnagyobb tervezési sebessége közül az alacsonyabból kell kivonni.

1. példakör:

1. sz. jármű: Az 1. sz. SRC-LeCV ciklus keretében vizsgált L1e-B alacsony sebességű segédmotoros kerékpár, amelynek legnagyobb tervezési sebessége 25 km/h

| | 2. sz. jármű: Az 1. sz. SRC-LeCV ciklus keretében vizsgált L1e-B nagy sebességű segédmotoros kerékpár, amelynek legnagyobb tervezési sebessége 45 km/h |
| --- | --- |

2. sz. jármű: Az 1. sz. SRC-LeCV ciklus keretében vizsgált L1e-B nagy sebességű segédmotoros kerékpár, amelynek legnagyobb tervezési sebessége 45 km/h

Ap1-2. táblázat

Az L1e-B alacsony sebességű segédmotoros kerékpár és az L1e-B nagy sebességű segédmotoros kerékpár tényleges kontra előírt járműsebességei

| Kör | Részkör | Művelet | Idő
  (s) | Célsebesség
  (előírt járműsebesség km/h-ban) | Változás mértéke
  (járműsebesség változása km/h-ban) | 1. sz. jármű:
  (tényleges járműsebesség km/h-ban) | 2. sz. jármű:
  (tényleges járműsebesség km/h-ban) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1. negyed | | | | | | |
| | | Megállás és alapjárat | 10 | | | | |
| | | Gyorsítás | | 35 | | 25 | 35 |
| | | Sebességtartás | | 35 | | 25 | 35 |
| | 2. negyed | | | | | | |
| | | Lassítás | | | 15 | 10 | 20 |
| | | Gyorsítás | | 35 | | 25 | 35 |
| | | Sebességtartás | | 35 | | 25 | 35 |
| | 3. negyed | | | | | | |
| | | Lassítás | | | 15 | 10 | 20 |
| | | Gyorsítás | | 45 | | 25 | 45 |
| | | Sebességtartás | | 45 | | 25 | 45 |
| | 4. negyed | | | | | | |
| | | Lassítás | | | 20 | 5 | 25 |
| | | Gyorsítás | | 45 | | 25 | 45 |
| | | Sebességtartás | | 45 | | 25 | 45 |

Kör

Részkör

Művelet

Idő

(s)

Célsebesség

(előírt járműsebesség km/h-ban)

Változás mértéke

(járműsebesség változása km/h-ban)

1. sz. jármű:

(tényleges járműsebesség km/h-ban)

2. sz. jármű:

(tényleges járműsebesség km/h-ban)

1

1. negyed

Megállás és alapjárat

10

Gyorsítás

35

25

35

Sebességtartás

35

25

35

2. negyed

Lassítás

15

10

20

Gyorsítás

35

25

35

Sebességtartás

35

25

35

3. negyed

Lassítás

15

10

20

Gyorsítás

45

25

45

Sebességtartás

45

25

45

4. negyed

Lassítás

20

5

25

Gyorsítás

45

25

45

Sebességtartás

45

25

45

| 2.8.4. | El kell készíteni a gyártó által választott formátumban, a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon az előírt járműsebességek táblázatát, feltüntetve az Ap1-3. és Ap-4. táblázatban meghatározott névleges előírt járműsebességet, és a jármű elérendő előírt sebességét. |
| --- | --- |

2.8.4.

El kell készíteni a gyártó által választott formátumban, a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon az előírt járműsebességek táblázatát, feltüntetve az Ap1-3. és Ap-4. táblázatban meghatározott névleges előírt járműsebességet, és a jármű elérendő előírt sebességét.

| 2.8.5. | A 2.2.5. pontnak megfelelően a kör hosszának negyedekre történő felosztását meg kell jelölni a próbapályán vagy közúton, vagy pedig a járműfékpadon olyan rendszert kell használni, amely jelzi a megtett távolságot. |
| --- | --- |

2.8.5.

A 2.2.5. pontnak megfelelően a kör hosszának negyedekre történő felosztását meg kell jelölni a próbapályán vagy közúton, vagy pedig a járműfékpadon olyan rendszert kell használni, amely jelzi a megtett távolságot.

| 2.8.6. | Az egyes részkörök megtétele után sorrendben, és a következő előírt járműsebesség elérésére vagy azon történő haladásra vonatkozó általános vezetési utasítások tekintetében a 2.7. pontnak megfelelően végre kell hajtani az Ap1-3. és Ap-4. táblázat szükséges műveleteinek listáját. |
| --- | --- |

2.8.6.

Az egyes részkörök megtétele után sorrendben, és a következő előírt járműsebesség elérésére vagy azon történő haladásra vonatkozó általános vezetési utasítások tekintetében a 2.7. pontnak megfelelően végre kell hajtani az Ap1-3. és Ap-4. táblázat szükséges műveleteinek listáját.

| 2.8.7. | A legnagyobb elért járműsebesség a szükséges gyorsítás típusától és a pályaviszonyoktól függően eltérhet a jármű legnagyobb tervezési sebességétől. Ezért a vizsgálat alatt figyelemmel kell kísérni az elért tényleges járműsebességet annak ellenőrzésére, hogy az előírt járműsebességet elérték-e. Kiemelt figyelmet kell fordítani a jármű csúcssebességére és a legnagyobb tervezési sebességéhez közeli haladási sebességre, majd pedig az ezt követő lassítás során a járműsebesség-különbségekre. |
| --- | --- |

2.8.7.

A legnagyobb elért járműsebesség a szükséges gyorsítás típusától és a pályaviszonyoktól függően eltérhet a jármű legnagyobb tervezési sebességétől. Ezért a vizsgálat alatt figyelemmel kell kísérni az elért tényleges járműsebességet annak ellenőrzésére, hogy az előírt járműsebességet elérték-e. Kiemelt figyelmet kell fordítani a jármű csúcssebességére és a legnagyobb tervezési sebességéhez közeli haladási sebességre, majd pedig az ezt követő lassítás során a járműsebesség-különbségekre.

| 2.8.8. | Amennyiben következetesen jelentős eltérés mutatkozik több részciklus végrehajtásakor, az előírt járműsebességet a 2.8.4. pont táblázatában módosítani kell. A módosításokat csak a részciklus megkezdésekor és nem valós időben kell megtenni. |
| --- | --- |

2.8.8.

Amennyiben következetesen jelentős eltérés mutatkozik több részciklus végrehajtásakor, az előírt járműsebességet a 2.8.4. pont táblázatában módosítani kell. A módosításokat csak a részciklus megkezdésekor és nem valós időben kell megtenni.

2.9.   Az SRC-LeCV vizsgálati ciklus részletes ismertetése

2.9.1.   Az SRC-LeCV grafikus áttekintése

Ap1-2. ábra

SRC-LeCV – minta mind a négy ciklus futásteljesítmény-jellemzőire vonatkozóan

Image

2.9.2.   Az SRC-LeCV vizsgálat ciklusára vonatkozó részletes utasítások

Ap1-3. táblázat

Az egyes ciklusok és részciklusok műveletei és részműveletei, 1., 2. és 3. kör

| Ciklus: | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kör | Részkör | Művelet | Részművelet | Idő (s) | Célsebesség | Változás mértéke | Célsebesség | Változás mértéke | Célsebesség | Változás mértéke | Célsebesség | Változás mértéke |
| 1 | 1.
  negyed | | | | (km/h) |
| | | Megállás és alapjárat | | 10 | | | | | | | | |
| | | Gyorsítás | Erőteljes | | 35 | | 50 | | 55 | | 90 | |
| | | Sebességtartás | | | 35 | | 50 | | 55 | | 90 | |
| | 2.
  negyed | | | | | | | | | | | |
| | | Lassítás | Mérsékelt | | | 15 | | 15 | | 15 | | 15 |
| | | Gyorsítás | Mérsékelt | | 35 | | 50 | | 55 | | 90 | |
| | | Sebességtartás | | | 35 | | 50 | | 55 | | 90 | |
| | 3.
  negyed | | | | | | | | | | | |
| | | Lassítás | Mérsékelt | | | 15 | | 15 | | 15 | | 15 |
| | | Gyorsítás | Mérsékelt | | 45 | | 60 | | 75 | | 100 | |
| | | Sebességtartás | | | 45 | | 60 | | 75 | | 100 | |
| | 4.
  negyed | | | | | | | | | | | |
| | | Lassítás | Mérsékelt | | | 20 | | 10 | | 15 | | 20 |
| | | Gyorsítás | Mérsékelt | | 45 | | 60 | | 75 | | 100 | |
| | | Sebességtartás | | | 45 | | 60 | | 75 | | 100 | |
| 2 | 1.
  félkör | | | | | | | | | | | |
| | | Lassítás | Motorfékkel | | 0 | | 0 | | 0 | | 0 | |
| | | Megállás és alapjárat | | 10 | | | | | | | | |
| | | Gyorsítás | Erőteljes | | 50 | | 100 | | 100 | | 130 | |
| | | Lassítás | Kigurulással | | | 10 | | 20 | | 10 | | 15 |
| | | Opcionális gyorsítás | Erőteljes | | 40 | | 80 | | 90 | | 115 | |
| | | Sebességtartás | | | 40 | | 80 | | 90 | | 115 | |
| | 2.
  félkör | | | | | | | | | | | |
| | | Lassítás | Mérsékelt | | | 15 | | 20 | | 25 | | 35 |
| | | Gyorsítás | Mérsékelt | | 50 | | 75 | | 80 | | 105 | |
| | | Sebességtartás | | | 50 | | 75 | | 80 | | 105 | |
| 3 | 1.
  félkör | | | | | | | | | | | |
| | | Lassítás | Mérsékelt | | | 25 | | 15 | | 15 | | 25 |
| | | Gyorsítás | Mérsékelt | | 50 | | 90 | | 95 | | 120 | |
| | | Sebességtartás | | | 50 | | 90 | | 95 | | 120 | |
| | 2.
  félkör | | | | | | | | | | | |
| | | Lassítás | Mérsékelt | | | 25 | | 10 | | 30 | | 40 |
| | | Gyorsítás | Mérsékelt | | 45 | | 70 | | 90 | | 115 | |
| | | Sebességtartás | | | 45 | | 70 | | 90 | | 115 | |

Ciklus:

1

2

3

4

Kör

Részkör

Művelet

Részművelet

Idő (s)

Célsebesség

Változás mértéke

Célsebesség

Változás mértéke

Célsebesség

Változás mértéke

Célsebesség

Változás mértéke

1

1.

negyed

(km/h)

Megállás és alapjárat

10

Gyorsítás

Erőteljes

35

50

55

90

Sebességtartás

35

50

55

90

2.

negyed

Lassítás

Mérsékelt

15

15

15

15

Gyorsítás

Mérsékelt

35

50

55

90

Sebességtartás

35

50

55

90

3.

negyed

Lassítás

Mérsékelt

15

15

15

15

Gyorsítás

Mérsékelt

45

60

75

100

Sebességtartás

45

60

75

100

4.

negyed

Lassítás

Mérsékelt

20

10

15

20

Gyorsítás

Mérsékelt

45

60

75

100

Sebességtartás

45

60

75

100

2

1.

félkör

Lassítás

Motorfékkel

0

0

0

0

Megállás és alapjárat

10

Gyorsítás

Erőteljes

50

100

100

130

Lassítás

Kigurulással

10

20

10

15

Opcionális gyorsítás

Erőteljes

40

80

90

115

Sebességtartás

40

80

90

115

2.

félkör

Lassítás

Mérsékelt

15

20

25

35

Gyorsítás

Mérsékelt

50

75

80

105

Sebességtartás

50

75

80

105

3

1.

félkör

Lassítás

Mérsékelt

25

15

15

25

Gyorsítás

Mérsékelt

50

90

95

120

Sebességtartás

50

90

95

120

2.

félkör

Lassítás

Mérsékelt

25

10

30

40

Gyorsítás

Mérsékelt

45

70

90

115

Sebességtartás

45

70

90

115

Ap1-4. táblázat

Az egyes ciklusok és részciklusok műveletei és részműveletei, 4. és 5. kör

| Ciklus: | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kör | Részkör | Művelet | Részművelet | Idő (s) | Célsebesség | Változás mértéke | Célsebesség | Változás mértéke | Célsebesség | Változás mértéke | Célsebesség | Változás mértéke |
| 4 | 1.
  félkör | | | | (km/h) |
| | | Lassítás | Mérsékelt | | | 20 | | 20 | | 25 | | 35 |
| | | Gyorsítás | Mérsékelt | | 45 | | 70 | | 90 | | 115 | |
| | | Lassítás | Kigurulással | | | 20 | | 15 | | 15 | | 15 |
| | | Opcionális gyorsítás | Mérsékelt | | 35 | | 55 | | 75 | | 100 | |
| | | Sebességtartás | | | 35 | | 55 | | 75 | | 100 | |
| | 2.
  félkör | | | | | | | | | | | |
| | | Lassítás | Mérsékelt | | | 10 | | 10 | | 10 | | 20 |
| | | Gyorsítás | Mérsékelt | | 45 | | 65 | | 80 | | 105 | |
| | | Sebességtartás | | | 45 | | 65 | | 80 | | 105 | |
| 5 | 1.
  negyed | | | | (km/h) | | | | | | | |
| | | Lassítás | Motorfékkel | | 0 | | 0 | | 0 | | 0 | |
| | | Megállás és alapjárat | | 45 | | | | | | | | |
| | | Gyorsítás | Erőteljes | | 30 | | 55 | | 70 | | 90 | |
| | | Sebességtartás | | | 30 | | 55 | | 70 | | 90 | |
| | 2.
  negyed | | | | | | | | | | | |
| | | Lassítás | Mérsékelt | | | 15 | | 15 | | 20 | | 25 |
| | | Gyorsítás | Mérsékelt | | 30 | | 55 | | 70 | | 90 | |
| | | Sebességtartás | | | 30 | | 55 | | 70 | | 90 | |
| | 3.
  negyed | | | | | | | | | | | |
| | | Lassítás | Mérsékelt | | | 20 | | 25 | | 20 | | 25 |
| | | Gyorsítás | Mérsékelt | | 20 | | 45 | | 65 | | 80 | |
| | | Sebességtartás | | | 20 | | 45 | | 65 | | 80 | |
| | 4.
  negyed | | | | | | | | | | | |
| | | Lassítás | Mérsékelt | | | 10 | | 15 | | 15 | | 15 |
| | | Gyorsítás | Mérsékelt | | 20 | | 45 | | 65 | | 80 | |
| | | Sebességtartás | | | 20 | | 45 | | 65 | | 80 | |
| | | Lassítás | Motorfékkel | | 0 | | 0 | | 0 | | 0 | |

Ciklus:

1

2

3

4

Kör

Részkör

Művelet

Részművelet

Idő (s)

Célsebesség

Változás mértéke

Célsebesség

Változás mértéke

Célsebesség

Változás mértéke

Célsebesség

Változás mértéke

4

1.

félkör

(km/h)

Lassítás

Mérsékelt

20

20

25

35

Gyorsítás

Mérsékelt

45

70

90

115

Lassítás

Kigurulással

20

15

15

15

Opcionális gyorsítás

Mérsékelt

35

55

75

100

Sebességtartás

35

55

75

100

2.

félkör

Lassítás

Mérsékelt

10

10

10

20

Gyorsítás

Mérsékelt

45

65

80

105

Sebességtartás

45

65

80

105

5

1.

negyed

(km/h)

Lassítás

Motorfékkel

0

0

0

0

Megállás és alapjárat

45

Gyorsítás

Erőteljes

30

55

70

90

Sebességtartás

30

55

70

90

2.

negyed

Lassítás

Mérsékelt

15

15

20

25

Gyorsítás

Mérsékelt

30

55

70

90

Sebességtartás

30

55

70

90

3.

negyed

Lassítás

Mérsékelt

20

25

20

25

Gyorsítás

Mérsékelt

20

45

65

80

Sebességtartás

20

45

65

80

4.

negyed

Lassítás

Mérsékelt

10

15

15

15

Gyorsítás

Mérsékelt

20

45

65

80

Sebességtartás

20

45

65

80

Lassítás

Motorfékkel

0

0

0

0

2.9.3.   Az SRC-LeCV ciklus temperálási eljárásai

Az SRC-LeCV ciklus temperálási eljárása a következő lépésekből áll:

| 2.9.3.1. | Végre kell hajtani egy teljes SRC-LeCV részciklust (kb. 30 km). |
| --- | --- |

2.9.3.1.

Végre kell hajtani egy teljes SRC-LeCV részciklust (kb. 30 km).

| 2.9.3.2. | Az I. típusú kibocsátási vizsgálat elvégezhető, ha statisztikai relevancia szempontjából azt szükségesnek tartják. |
| --- | --- |

2.9.3.2.

Az I. típusú kibocsátási vizsgálat elvégezhető, ha statisztikai relevancia szempontjából azt szükségesnek tartják.

| 2.9.3.3. | A szükséges karbantartásokat el kell végezni, és a vizsgálati jármű tüzelőanyaggal feltölthető. |
| --- | --- |

2.9.3.3.

A szükséges karbantartásokat el kell végezni, és a vizsgálati jármű tüzelőanyaggal feltölthető.

| 2.9.3.4. | A vizsgálati járművet legalább egy órán át felhasználói beavatkozás nélkül működő belső égésű motorral alapjáraton kell járatni. |
| --- | --- |

2.9.3.4.

A vizsgálati járművet legalább egy órán át felhasználói beavatkozás nélkül működő belső égésű motorral alapjáraton kell járatni.

| 2.9.3.5. | A vizsgálati jármű meghajtását ki kell kapcsolni. |
| --- | --- |

2.9.3.5.

A vizsgálati jármű meghajtását ki kell kapcsolni.

| 2.9.3.6. | A vizsgálati járművet legalább hat órán keresztül környezeti hőmérsékleten kell hűteni és temperálni (vagy négy órán keresztül ventilátorral és környezeti hőmérsékletű kenőolajjal). |
| --- | --- |

2.9.3.6.

A vizsgálati járművet legalább hat órán keresztül környezeti hőmérsékleten kell hűteni és temperálni (vagy négy órán keresztül ventilátorral és környezeti hőmérsékletű kenőolajjal).

| 2.9.3.7. | A jármű feltölthető tüzelőanyaggal, és folytatni kell a futásteljesítmény megtételét az SRC-LeCV részciklus 1. körének 1. részkörének megfelelő módon az Ap1-3. táblázatban előírtak szerint. |
| --- | --- |

2.9.3.7.

A jármű feltölthető tüzelőanyaggal, és folytatni kell a futásteljesítmény megtételét az SRC-LeCV részciklus 1. körének 1. részkörének megfelelő módon az Ap1-3. táblázatban előírtak szerint.

| 2.9.3.8. | Az SRC-LeCV temperálási eljárás nem váltja ki a II. melléklet szerinti I. típusú kibocsátási vizsgálatok rendes temperálási idejét. Az SRC-LeCV temperálási eljárás koordinálható úgy, hogy azt minden egyes karbantartási szünet vagy minden egyes kibocsátási laboratóriumi vizsgálat után elvégezzék. |
| --- | --- |

2.9.3.8.

Az SRC-LeCV temperálási eljárás nem váltja ki a II. melléklet szerinti I. típusú kibocsátási vizsgálatok rendes temperálási idejét. Az SRC-LeCV temperálási eljárás koordinálható úgy, hogy azt minden egyes karbantartási szünet vagy minden egyes kibocsátási laboratóriumi vizsgálat után elvégezzék.

| 2.9.3.9. | V. típusú vizsgálat temperálási eljárása a teljes futásteljesítmény megtételét követő tartóssági vizsgálati eljárás esetében






  2.9.3.9.1. | A VI. melléklet 3.1. pontjában meghatározott teljes futásteljesítmény megtételét követő tartóssági vizsgálat alatt a vizsgálati járműveket legalább az Ap1-3. táblázatban meghatározott számú temperálási eljárásnak kell alávetni. Ezeket az eljárásokat egyenletesen kell elosztani a futásteljesítmény megtétele alatt. |
| --- | --- | --- |

2.9.3.9.

V. típusú vizsgálat temperálási eljárása a teljes futásteljesítmény megtételét követő tartóssági vizsgálati eljárás esetében

2.9.3.9.1.

A VI. melléklet 3.1. pontjában meghatározott teljes futásteljesítmény megtételét követő tartóssági vizsgálat alatt a vizsgálati járműveket legalább az Ap1-3. táblázatban meghatározott számú temperálási eljárásnak kell alávetni. Ezeket az eljárásokat egyenletesen kell elosztani a futásteljesítmény megtétele alatt.

| 2.9.3.9.2. | A teljes futásteljesítmény megtételének szakaszában elvégzendő temperálási eljárások számát az alábbi táblázat szerint kell meghatározni:

  Ap1-3. táblázat


  A temperálási eljárások Ap1-1. táblázat szerinti SRC-LeCV ciklustól függő száma







  SRC-LeCV ciklus, ciklus száma | Az V. típusú vizsgálat szerinti temperálási eljárások legkisebb száma |
| --- | --- | --- |
| 1 & 2 | 3 |
| 3 | 4 |
| 4 | 6 |

2.9.3.9.2.

A teljes futásteljesítmény megtételének szakaszában elvégzendő temperálási eljárások számát az alábbi táblázat szerint kell meghatározni:

Ap1-3. táblázat

A temperálási eljárások Ap1-1. táblázat szerinti SRC-LeCV ciklustól függő száma

SRC-LeCV ciklus, ciklus száma

Az V. típusú vizsgálat szerinti temperálási eljárások legkisebb száma

1 & 2

3

3

4

4

6

| 2.9.3.10. | V. típusú vizsgálat temperálási eljárása a részleges futásteljesítmény megtételét követő tartóssági vizsgálati eljárás esetében
  A VI. melléklet 3.2. pontjában meghatározott teljes futásteljesítmény megtételét követő tartóssági vizsgálat alatt a vizsgálati járműveket négy temperálási eljárásnak kell alávetni a 3.1. pontban meghatározottak szerint. Ezeket az eljárásokat egyenletesen kell elosztani a futásteljesítmény megtétele alatt. |
| --- | --- |

2.9.3.10.

V. típusú vizsgálat temperálási eljárása a részleges futásteljesítmény megtételét követő tartóssági vizsgálati eljárás esetében

A VI. melléklet 3.2. pontjában meghatározott teljes futásteljesítmény megtételét követő tartóssági vizsgálat alatt a vizsgálati járműveket négy temperálási eljárásnak kell alávetni a 3.1. pontban meghatározottak szerint. Ezeket az eljárásokat egyenletesen kell elosztani a futásteljesítmény megtétele alatt.

2. függelék

Az USA EPA által jóváhagyott tartóssági futásteljesítmény-ciklus (AMA)

1.   Bevezetés

| 1.1. | Az Egyesült Államok környezetvédelmi ügynöksége (EPA) által jóváhagyott tartóssági futásteljesítmény-ciklus (Approved Mileage Accumulation, AMA) olyan, a vizsgálati járművek és kibocsátáscsökkentő berendezéseik megismételhető módon történő öregítésére használt futásteljesítmény-ciklus, amely az uniós flotta és közlekedési helyzet esetében az SRC-LeCV ciklusnál kevésbé jellemző. Az AMA vizsgálati ciklust fokozatosan el kell hagyni, de a 168/2013/EU rendelet 23. cikke (4) bekezdése szerinti környezeti hatástanulmányban való megerősítésig használható a 168/2013/EU rendelet IV. mellékletének 1.5.2. pontjában meghatározott utolsó nyilvántartásba vételi napig tartó átmeneti időszakban. Az L kategóriájú vizsgálati járművekkel a vizsgálati ciklust közúton, próbapályán vagy futásteljesítmény-járműfékpadon lehet elvégezni. |
| --- | --- |

1.1.

Az Egyesült Államok környezetvédelmi ügynöksége (EPA) által jóváhagyott tartóssági futásteljesítmény-ciklus (Approved Mileage Accumulation, AMA) olyan, a vizsgálati járművek és kibocsátáscsökkentő berendezéseik megismételhető módon történő öregítésére használt futásteljesítmény-ciklus, amely az uniós flotta és közlekedési helyzet esetében az SRC-LeCV ciklusnál kevésbé jellemző. Az AMA vizsgálati ciklust fokozatosan el kell hagyni, de a 168/2013/EU rendelet 23. cikke (4) bekezdése szerinti környezeti hatástanulmányban való megerősítésig használható a 168/2013/EU rendelet IV. mellékletének 1.5.2. pontjában meghatározott utolsó nyilvántartásba vételi napig tartó átmeneti időszakban. Az L kategóriájú vizsgálati járművekkel a vizsgálati ciklust közúton, próbapályán vagy futásteljesítmény-járműfékpadon lehet elvégezni.

| 1.2. | Az AMA vizsgálati ciklust a 2. pont szerinti AMA-részciklus addig történő ismétlésével kell teljesíteni, amíg sor kerül a 168/2013/EU rendelet VII. mellékletének A. része szerint irányadó tartóssági futásteljesítmény megtételére. |
| --- | --- |

1.2.

Az AMA vizsgálati ciklust a 2. pont szerinti AMA-részciklus addig történő ismétlésével kell teljesíteni, amíg sor kerül a 168/2013/EU rendelet VII. mellékletének A. része szerint irányadó tartóssági futásteljesítmény megtételére.

| 1.3. | Az AMA vizsgálati ciklus 11, egyenként 6 km hosszú alrészciklusból áll. |
| --- | --- |

1.3.

Az AMA vizsgálati ciklus 11, egyenként 6 km hosszú alrészciklusból áll.

2.   Az AMA vizsgálati ciklus követelményei

| 2.1. | Az AMA vizsgálati ciklus alatt a futásteljesítmény megtétele céljaira az L kategóriájú járműveket a következőképpen kell csoportosítani:

  Ap2-1. táblázat


  Az L kategóriájú járművek csoportosítása az AMA futásteljesítmény-vizsgálat céljaira








  L kategóriájú járműosztály | Hengerűrtartalom (cm3) | vmax (km/h) |
| --- | --- | --- | --- |
| I. | < 150 | Nem alkalmazható |
| II. | ≥ 150 | ≤ 130 |
| III. | ≥ 150 | > 130 |

2.1.

Az AMA vizsgálati ciklus alatt a futásteljesítmény megtétele céljaira az L kategóriájú járműveket a következőképpen kell csoportosítani:

Ap2-1. táblázat

Az L kategóriájú járművek csoportosítása az AMA futásteljesítmény-vizsgálat céljaira

L kategóriájú járműosztály

Hengerűrtartalom (cm3)

vmax (km/h)

I.

< 150

Nem alkalmazható

II.

≥ 150

≤ 130

III.

≥ 150

> 130

| 2.2. | Ha az AMA vizsgálati ciklust futásteljesítmény-járműfékpadon végzik, a megtett távolságot a görgő fordulatainak számából és a görgő kerületéből kell számítani. |
| --- | --- |

2.2.

Ha az AMA vizsgálati ciklust futásteljesítmény-járműfékpadon végzik, a megtett távolságot a görgő fordulatainak számából és a görgő kerületéből kell számítani.

| 2.3. | Egy AMA vizsgálati részciklust a következőképpen kell elvégezni:






  2.5.1. | Ap2-1. ábra


  Az AMA vizsgálati alrészciklus vezetési menetrendje |
| --- | --- | --- |

2.3.

Egy AMA vizsgálati részciklust a következőképpen kell elvégezni:

2.5.1.

Ap2-1. ábra

Az AMA vizsgálati alrészciklus vezetési menetrendje

Image

| 2.5.2. | A 11 alrészciklusból álló AMA vizsgálati ciklust az alrészciklusok alatt a következő járműsebességek mellett kell végrehajtani:

  Ap2-2. táblázat


  Legnagyobb járműsebesség egy AMA-részciklusban










  Alrészciklus száma | I. osztályba tartozó jármű
  (km/h) | II. osztályba tartozó jármű
  (km/h) | III. osztályba tartozó jármű
  I. lehetőség (km/h) | III. osztályba tartozó jármű
  II. lehetőség (km/h) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 65 | 65 | 65 | 65 |
| 2 | 45 | 45 | 65 | 45 |
| 3 | 65 | 65 | 55 | 65 |
| 4 | 65 | 65 | 45 | 65 |
| 5 | 55 | 55 | 55 | 55 |
| 6 | 45 | 45 | 55 | 45 |
| 7 | 55 | 55 | 70 | 55 |
| 8 | 70 | 70 | 55 | 70 |
| 9 | 55 | 55 | 46 | 55 |
| 10 | 70 | 90 | 90 | 90 |
| 11 | 70 | 90 | 110 | 110 |

2.5.2.

A 11 alrészciklusból álló AMA vizsgálati ciklust az alrészciklusok alatt a következő járműsebességek mellett kell végrehajtani:

Ap2-2. táblázat

Legnagyobb járműsebesség egy AMA-részciklusban

Alrészciklus száma

I. osztályba tartozó jármű

(km/h)

II. osztályba tartozó jármű

(km/h)

III. osztályba tartozó jármű

I. lehetőség (km/h)

III. osztályba tartozó jármű

II. lehetőség (km/h)

1

65

65

65

65

2

45

45

65

45

3

65

65

55

65

4

65

65

45

65

5

55

55

55

55

6

45

45

55

45

7

55

55

70

55

8

70

70

55

70

9

55

55

46

55

10

70

90

90

90

11

70

90

110

110

| 2.5.3. | A gyártók a III. osztályba tartozó L kategóriájú járművek esetében a ciklusra vonatkozó két járműsebesség közül választhatnak egyet, és a teljes eljárást a választott sebességgel kell végrehajtani. |
| --- | --- |

2.5.3.

A gyártók a III. osztályba tartozó L kategóriájú járművek esetében a ciklusra vonatkozó két járműsebesség közül választhatnak egyet, és a teljes eljárást a választott sebességgel kell végrehajtani.

| 2.5.4. | Az első kilenc AMA-alrészciklus alatt a vizsgálati járművet – a motort minden alkalommal 15 másodpercig alapjáraton üzemeltetve – a ciklus közepén négyszer meg kell állítani. |
| --- | --- |

2.5.4.

Az első kilenc AMA-alrészciklus alatt a vizsgálati járművet – a motort minden alkalommal 15 másodpercig alapjáraton üzemeltetve – a ciklus közepén négyszer meg kell állítani.

| 2.5.5. | Az AMA-részciklus minden egyes alrészciklusban öt lassítási műveletből áll, 30 km/h-s ciklussebességről indulva. A vizsgálati járművet ezt követően újra fokozatosan az AP2-2. táblázat szerinti ciklussebesség eléréséig kell gyorsítani. |
| --- | --- |

2.5.5.

Az AMA-részciklus minden egyes alrészciklusban öt lassítási műveletből áll, 30 km/h-s ciklussebességről indulva. A vizsgálati járművet ezt követően újra fokozatosan az AP2-2. táblázat szerinti ciklussebesség eléréséig kell gyorsítani.

| 2.5.6. | A 10. alrészciklust az L kategóriájú jármű Ap2-1. táblázatban említett osztályának megfelelően állandó sebességgel kell végrehajtani. |
| --- | --- |

2.5.6.

A 10. alrészciklust az L kategóriájú jármű Ap2-1. táblázatban említett osztályának megfelelően állandó sebességgel kell végrehajtani.

| 2.5.7. | A 11. alrészciklust a megállási pontról a körsebességre való legnagyobb gyorsítással kell kezdeni. Félúton normál fékezést kell alkalmazni a vizsgálati jármű teljes megállásáig. Ezt egy 15 másodperces alapjárati és egy második legnagyobb gyorsítási szakasz követi. Ez zárja a teljes AMA-részciklust. |
| --- | --- |

2.5.7.

A 11. alrészciklust a megállási pontról a körsebességre való legnagyobb gyorsítással kell kezdeni. Félúton normál fékezést kell alkalmazni a vizsgálati jármű teljes megállásáig. Ezt egy 15 másodperces alapjárati és egy második legnagyobb gyorsítási szakasz követi. Ez zárja a teljes AMA-részciklust.

| 2.5.8. | Ezután az AMA-részciklus kezdetétől újra kell kezdeni a menetrendet. |
| --- | --- |

2.5.8.

Ezután az AMA-részciklus kezdetétől újra kell kezdeni a menetrendet.

| 2.5.9. | A gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság egyetértésével az L kategóriájú jármű magasabb osztályba is besorolható, amennyiben képes a magasabb osztályra alkalmazandó eljárás valamennyi szempontjának megfelelni. |
| --- | --- |

2.5.9.

A gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság egyetértésével az L kategóriájú jármű magasabb osztályba is besorolható, amennyiben képes a magasabb osztályra alkalmazandó eljárás valamennyi szempontjának megfelelni.

| 2.5.10. | A gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság egyetértésével amennyiben az L kategóriájú jármű nem képes az adott osztály esetében meghatározott ciklussebességek elérésére, alacsonyabb osztályba kell sorolni. Ha a jármű képtelen az alacsonyabb osztályra előírt ciklussebesség elérésére, a vizsgálat alatt a lehető legmagasabb sebességet szükség szerint teljes gázzal történő gyorsítással kell elérni. |
| --- | --- |

2.5.10.

A gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság egyetértésével amennyiben az L kategóriájú jármű nem képes az adott osztály esetében meghatározott ciklussebességek elérésére, alacsonyabb osztályba kell sorolni. Ha a jármű képtelen az alacsonyabb osztályra előírt ciklussebesség elérésére, a vizsgálat alatt a lehető legmagasabb sebességet szükség szerint teljes gázzal történő gyorsítással kell elérni.

VII. MELLÉKLET

A VII. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: a CO2-kibocsátás, a tüzelőanyag-fogyasztás, az elektromosenergia-fogyasztás és az elektromos hatósugár

| Függelék száma | Függelék címe | Oldalszám |
| --- | --- | --- |
| 1. | Csak belső égésű motorral felszerelt járművek szén-dioxid-kibocsátásának és tüzelőanyag-fogyasztásának mérésére szolgáló módszer | 211 |
| 2. | Csak elektromos erőátviteli rendszerrel meghajtott járművek elektromosenergia-fogyasztásának mérésére szolgáló módszer | 215 |
| 3. | A hibrid elektromos erőátviteli rendszerrel meghajtott járművek szén-dioxid-kibocsátásának, tüzelőanyag-fogyasztásának, elektromosenergia-fogyasztásának és hatósugarának mérésére szolgáló módszer | 218 |
| 3.1. | Elektromos energiát/energiát tároló eszköz (töltöttségjelző [SOC] profilú) külső feltöltésű hibrid elektromos erőátviteli rendszerrel meghajtott járművek (OVC HEV) VII. típusú vizsgálatában | 234 |
| 3.2. | Módszer a külső feltöltésű hibrid elektromos járművek (OVC HEV) és a nem külső feltöltésű hibrid elektromos járművek (NOVC HEV) akkumulátora elektromosenergia-mérlegének mérésére | 235 |
| 3.3. | Csak elektromos erőátviteli rendszerrel vagy hibrid elektromos erőátviteli rendszerrel meghajtott járművek elektromos hatósugarának és a hibrid elektromos erőátviteli rendszerrel meghajtott járművek OVC-hatósugarának mérésére szolgáló módszer | 236 |

Függelék száma

Függelék címe

Oldalszám

1.

Csak belső égésű motorral felszerelt járművek szén-dioxid-kibocsátásának és tüzelőanyag-fogyasztásának mérésére szolgáló módszer

211

2.

Csak elektromos erőátviteli rendszerrel meghajtott járművek elektromosenergia-fogyasztásának mérésére szolgáló módszer

215

3.

A hibrid elektromos erőátviteli rendszerrel meghajtott járművek szén-dioxid-kibocsátásának, tüzelőanyag-fogyasztásának, elektromosenergia-fogyasztásának és hatósugarának mérésére szolgáló módszer

218

3.1.

Elektromos energiát/energiát tároló eszköz (töltöttségjelző [SOC] profilú) külső feltöltésű hibrid elektromos erőátviteli rendszerrel meghajtott járművek (OVC HEV) VII. típusú vizsgálatában

234

3.2.

Módszer a külső feltöltésű hibrid elektromos járművek (OVC HEV) és a nem külső feltöltésű hibrid elektromos járművek (NOVC HEV) akkumulátora elektromosenergia-mérlegének mérésére

235

3.3.

Csak elektromos erőátviteli rendszerrel vagy hibrid elektromos erőátviteli rendszerrel meghajtott járművek elektromos hatósugarának és a hibrid elektromos erőátviteli rendszerrel meghajtott járművek OVC-hatósugarának mérésére szolgáló módszer

236

1.   Bevezetés

| 1.1. | Ez a melléklet az L kategóriájú járművek energiahatékonyságára vonatkozó követelményeket határozza meg, különöse tekintettel a CO2-kibocsátások, a tüzelőanyag-, illetve az energiafogyasztás, valamint a jármű elektromos hatósugarának mérésére. |
| --- | --- |

1.1.

Ez a melléklet az L kategóriájú járművek energiahatékonyságára vonatkozó követelményeket határozza meg, különöse tekintettel a CO2-kibocsátások, a tüzelőanyag-, illetve az energiafogyasztás, valamint a jármű elektromos hatósugarának mérésére.

| 1.2. | Az ebben a mellékletben meghatározott követelmények a kapcsolódó erőátvitelirendszer-összeállítással felszerelt L-kategóriájú járművek következő vizsgálataira vonatkoznak:






  a) | csak belső égésű motorral, illetve hibrid elektromos erőátviteli rendszerrel meghajtott L kategóriájú járművek (CO2-kibocsátásának és tüzelőanyag-fogyasztásának mérése, illetve elektromosenergia-fogyasztásának és elektromos hatósugarának mérése; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Az ebben a mellékletben meghatározott követelmények a kapcsolódó erőátvitelirendszer-összeállítással felszerelt L-kategóriájú járművek következő vizsgálataira vonatkoznak:

a)

csak belső égésű motorral, illetve hibrid elektromos erőátviteli rendszerrel meghajtott L kategóriájú járművek (CO2-kibocsátásának és tüzelőanyag-fogyasztásának mérése, illetve elektromosenergia-fogyasztásának és elektromos hatósugarának mérése;

| b) | csak elektromos erőátviteli rendszerrel meghajtott L kategóriájú járművek elektromosenergia-fogyasztásának és elektromos hatósugarának mérése. |
| --- | --- |

b)

csak elektromos erőátviteli rendszerrel meghajtott L kategóriájú járművek elektromosenergia-fogyasztásának és elektromos hatósugarának mérése.

2.   Előírások és vizsgálatok

2.1.   Általános tudnivalók

Azokat az alkatrészeket, amelyek hatással lehetnek a CO2-kibocsátásra és a tüzelőanyag-fogyasztásra vagy az elektromosenergia-fogyasztásra, úgy kell megtervezni, legyártani és összeszerelni, hogy a gépjármű a normál üzemi körülmények között a rá ható rezgések ellenére megfeleljen e melléklet követelményeinek. A vizsgálatokat megfelelően karbantartott és használt járművön kell elvégezni.

2.2.   A csak belső égésű motorral meghajtott járművek vizsgálatának leírása

| 2.2.1. | A CO2-kibocsátást és a tüzelőanyag-fogyasztást a 1. függelékben leírt vizsgálati eljárás szerint kell mérni. Azokat a járműveket, amelyek nem érik el a vizsgálati ciklusra előírt gyorsulási és legnagyobb sebességértékeket, teljesen lenyomott gázpedállal kell működtetni addig, amíg a meghatározott menetgörbét ismét el nem érik. A vizsgálati ciklustól való eltéréseket rögzíteni kell a vizsgálati jegyzőkönyvben. A vizsgálatokat megfelelően karbantartott és használt járművön kell elvégezni. |
| --- | --- |

2.2.1.

A CO2-kibocsátást és a tüzelőanyag-fogyasztást a 1. függelékben leírt vizsgálati eljárás szerint kell mérni. Azokat a járműveket, amelyek nem érik el a vizsgálati ciklusra előírt gyorsulási és legnagyobb sebességértékeket, teljesen lenyomott gázpedállal kell működtetni addig, amíg a meghatározott menetgörbét ismét el nem érik. A vizsgálati ciklustól való eltéréseket rögzíteni kell a vizsgálati jegyzőkönyvben. A vizsgálatokat megfelelően karbantartott és használt járművön kell elvégezni.

| 2.2.2. | A CO2-kibocsátás vizsgálati eredményeit a legközelebbi egész számra kerekítve gramm/kilométerben (g/km) kell kifejezni. |
| --- | --- |

2.2.2.

A CO2-kibocsátás vizsgálati eredményeit a legközelebbi egész számra kerekítve gramm/kilométerben (g/km) kell kifejezni.

| 2.2.3. | A 100 km-re jutó tüzelőanyag-fogyasztást literben (benzin, LPG, etanol [E85] vagy gázolaj [dízel] esetében), vagy kg-ban vagy a m3-ben (hidrogén, földgáz/biometán és H2NG esetében) kell kifejezni. Az értékeket a II. melléklet 1.4.3. pontja szerint a szénegyensúly módszer segítségével kell kiszámítani, felhasználva a mért CO2-kibocsátás, valamint a többi, szénnel kapcsolatos (CO- és HC-) kibocsátás értékeit. Az eredményeket egy tizedesre kell kerekíteni. |
| --- | --- |

2.2.3.

A 100 km-re jutó tüzelőanyag-fogyasztást literben (benzin, LPG, etanol [E85] vagy gázolaj [dízel] esetében), vagy kg-ban vagy a m3-ben (hidrogén, földgáz/biometán és H2NG esetében) kell kifejezni. Az értékeket a II. melléklet 1.4.3. pontja szerint a szénegyensúly módszer segítségével kell kiszámítani, felhasználva a mért CO2-kibocsátás, valamint a többi, szénnel kapcsolatos (CO- és HC-) kibocsátás értékeit. Az eredményeket egy tizedesre kell kerekíteni.

| 2.2.4. | A vizsgálathoz a II. melléklet 2. függelékében meghatározott, megfelelő referencia-tüzelőanyagot kell használni.
  Az LPG- és földgáz-/biometán-, H2NG üzemű járműveknél azt a tüzelőanyagot kell használni, amelyet a gyártó a hajtási teljesítménynek a X. melléklet szerinti méréséhez választott. A vizsgálati jegyzőkönyvben a 168/2013/EU rendelet 32. cikkének (1) bekezdésében meghatározott mintának megfelelően meg kell adni a választott tüzelőanyagot.
  A 2.2.3. pontban említett számításhoz a tüzelőanyag-fogyasztást a megfelelő mértékegységekben kell kifejezni, és az alábbi tüzelőanyag-jellemzőket kell alkalmazni:






  a) | sűrűség: a mérésekhez használt üzemanyag sűrűsége az ISO 3675:1998 szabvány szerint vagy más hasonló módszerrel mérve. Benzin, gázolaj [dízel] esetében a 288,2 K-on (15 °C) és 101,3 kPa nyomáson mért sűrűséget, LPG és földgáz/H2NG és hidrogén esetében pedig az alábbi referenciasűrűség-értéket kell használni: | LPG esetében 0,538 kg/liter; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4.

A vizsgálathoz a II. melléklet 2. függelékében meghatározott, megfelelő referencia-tüzelőanyagot kell használni.

Az LPG- és földgáz-/biometán-, H2NG üzemű járműveknél azt a tüzelőanyagot kell használni, amelyet a gyártó a hajtási teljesítménynek a X. melléklet szerinti méréséhez választott. A vizsgálati jegyzőkönyvben a 168/2013/EU rendelet 32. cikkének (1) bekezdésében meghatározott mintának megfelelően meg kell adni a választott tüzelőanyagot.

A 2.2.3. pontban említett számításhoz a tüzelőanyag-fogyasztást a megfelelő mértékegységekben kell kifejezni, és az alábbi tüzelőanyag-jellemzőket kell alkalmazni:

a)

sűrűség: a mérésekhez használt üzemanyag sűrűsége az ISO 3675:1998 szabvány szerint vagy más hasonló módszerrel mérve. Benzin, gázolaj [dízel] esetében a 288,2 K-on (15 °C) és 101,3 kPa nyomáson mért sűrűséget, LPG és földgáz/H2NG és hidrogén esetében pedig az alábbi referenciasűrűség-értéket kell használni:

LPG esetében 0,538 kg/liter;

| | földgáz (1)/biogáz esetében 0,654 kg/m3;

  7-1. egyenlet:




  H2NG esetében (ahol „A” a földgáz/biometán mennyisége a H2NG-keverékben, a H2NG térfogatszázalékában kifejezve); |
| --- | --- |

földgáz (1)/biogáz esetében 0,654 kg/m3;

7-1. egyenlet:

Formula

H2NG esetében (ahol „A” a földgáz/biometán mennyisége a H2NG-keverékben, a H2NG térfogatszázalékában kifejezve);

| | hidrogén esetében 0,084 kg/m3 |
| --- | --- |

hidrogén esetében 0,084 kg/m3

| b) | hidrogén-szén arány: a következő rögzített értékeket kell alkalmazni: | E5-ös benzin esetében C1:1,89O0,016; |
| --- | --- | --- |

b)

hidrogén-szén arány: a következő rögzített értékeket kell alkalmazni:

E5-ös benzin esetében C1:1,89O0,016;

| | gázolaj [dízel] esetében C1:1,86O0,005; |
| --- | --- |

gázolaj [dízel] esetében C1:1,86O0,005;

| | cseppfolyós propán-bután gáz (LPG) esetében C1:2525; |
| --- | --- |

cseppfolyós propán-bután gáz (LPG) esetében C1:2525;

| | földgáz (NG) és biometán esetében C1:4; |
| --- | --- |

földgáz (NG) és biometán esetében C1:4;

| | etanol (E85) esetében C1:2,74O0,385. |
| --- | --- |

etanol (E85) esetében C1:2,74O0,385.

2.3.   A csak elektromos erőátviteli rendszerrel meghajtott járművek vizsgálatainak leírása

| 2.3.1. | A vizsgálatokkal megbízott műszaki szolgálat az elektromosenergia-fogyasztás mérését II. melléklet 6. függelékében leírt módszer és vizsgálati ciklus szerint végzi. |
| --- | --- |

2.3.1.

A vizsgálatokkal megbízott műszaki szolgálat az elektromosenergia-fogyasztás mérését II. melléklet 6. függelékében leírt módszer és vizsgálati ciklus szerint végzi.

| 2.3.2. | A vizsgálatokkal megbízott műszaki szolgálat a jármű elektromos hatósugarát a 3.3. függelékben leírt módszer szerint méri. |
| --- | --- |

2.3.2.

A vizsgálatokkal megbízott műszaki szolgálat a jármű elektromos hatósugarát a 3.3. függelékben leírt módszer szerint méri.

| 2.3.2.1. | A marketingcélokat szolgáló reklámanyagban ezzel a módszerrel megmért elektromos hatósugárnak kell szerepelnie. |
| --- | --- |

2.3.2.1.

A marketingcélokat szolgáló reklámanyagban ezzel a módszerrel megmért elektromos hatósugárnak kell szerepelnie.

| 2.3.2.2. | A 2. cikk 94. pontjában említett, pedálmeghajtásúnak tervezett L1e kategóriájú járművek mentesülnek az elektromos hatósugár vizsgálata alól. |
| --- | --- |

2.3.2.2.

A 2. cikk 94. pontjában említett, pedálmeghajtásúnak tervezett L1e kategóriájú járművek mentesülnek az elektromos hatósugár vizsgálata alól.

| 2.3.3. | Az elektromosenergia-fogyasztást wattóra/kilométerben (Wh/km), az elektromos hatósugarat pedig km-ben kell kifejezni, mindkettőt a legközelebbi egész számra kerekítve. |
| --- | --- |

2.3.3.

Az elektromosenergia-fogyasztást wattóra/kilométerben (Wh/km), az elektromos hatósugarat pedig km-ben kell kifejezni, mindkettőt a legközelebbi egész számra kerekítve.

2.4.   A csak elektromos erőátviteli rendszerrel meghajtott járművek vizsgálatának leírása

| 2.4.1. | A vizsgálatokkal megbízott műszaki szolgálat a jármű CO2-kibocsátásának és elektromosenergia-fogyasztásának mérését a 3. függelékben leírt módszer szerint végzi. |
| --- | --- |

2.4.1.

A vizsgálatokkal megbízott műszaki szolgálat a jármű CO2-kibocsátásának és elektromosenergia-fogyasztásának mérését a 3. függelékben leírt módszer szerint végzi.

| 2.4.2. | A CO2-kibocsátás vizsgálati eredményeit gramm/kilométerben (g/km), a legközelebbi egész számra kerekítve kell kifejezni. |
| --- | --- |

2.4.2.

A CO2-kibocsátás vizsgálati eredményeit gramm/kilométerben (g/km), a legközelebbi egész számra kerekítve kell kifejezni.

| 2.4.3. | A benzin, LPG, etanol (E85) és gázolaj [dízel] esetében liter/100 km-ben vagy földgáz/biometán, H2NG és hidrogén esetében m3/100 km-ben kifejezett tüzelőanyag-fogyasztást a II. melléklet 1.4.3. pontja szerint szénegyensúly módszerrel kell kiszámítani a CO2-kibocsátás és a többi szénnel kapcsolatos kibocsátás (CO és CH) mérési eredményeit felhasználva. Az eredményeket az első tizedesjegyig kell kerekíteni. |
| --- | --- |

2.4.3.

A benzin, LPG, etanol (E85) és gázolaj [dízel] esetében liter/100 km-ben vagy földgáz/biometán, H2NG és hidrogén esetében m3/100 km-ben kifejezett tüzelőanyag-fogyasztást a II. melléklet 1.4.3. pontja szerint szénegyensúly módszerrel kell kiszámítani a CO2-kibocsátás és a többi szénnel kapcsolatos kibocsátás (CO és CH) mérési eredményeit felhasználva. Az eredményeket az első tizedesjegyig kell kerekíteni.

| 2.4.4. | A 2.4.3. pontban említett számításra a 2.2.4. pont előírásai és referenciaértékei vonatkoznak. |
| --- | --- |

2.4.4.

A 2.4.3. pontban említett számításra a 2.2.4. pont előírásai és referenciaértékei vonatkoznak.

| 2.4.5. | Adott esetben az elektromosenergia-fogyasztást wattóra/kilométerben (Wh/km), a legközelebbi egész számra kerekítve kell kifejezni. |
| --- | --- |

2.4.5.

Adott esetben az elektromosenergia-fogyasztást wattóra/kilométerben (Wh/km), a legközelebbi egész számra kerekítve kell kifejezni.

| 2.4.6. | A vizsgálatokkal megbízott műszaki szolgálat a jármű elektromos hatósugarát a 3.3. függelékben leírt módszer szerint méri. Az eredményt a legközelebbi egész számra kerekítve km-ben kell megadni.
  A marketingcélokat szolgáló reklámanyagban ezzel a módszerrel megmért elektromos hatósugárnak kell szerepelnie, és ezt kell használni a 3. függelék szerinti számításokhoz. |
| --- | --- |

2.4.6.

A vizsgálatokkal megbízott műszaki szolgálat a jármű elektromos hatósugarát a 3.3. függelékben leírt módszer szerint méri. Az eredményt a legközelebbi egész számra kerekítve km-ben kell megadni.

A marketingcélokat szolgáló reklámanyagban ezzel a módszerrel megmért elektromos hatósugárnak kell szerepelnie, és ezt kell használni a 3. függelék szerinti számításokhoz.

2.5.   A vizsgálati eredmények értelmezése

| 2.5.1. | A típus-jóváhagyási értékként elfogadott CO2-érték, illetve az elektromosenergia-fogyasztás értéke a gyártó által megadott érték, amennyiben ez nem haladja meg 4 %-nál nagyobb mértékben a műszaki szolgálat által mért értéket. A mért érték korlátozás nélkül lehet alacsonyabb.
  A 2. cikk 16. pontjában meghatározott, időszakos regenerálású rendszerrel felszerelt, csak belső égésű motorral hajtott járművek esetében az eredményeket a megadott értékkel való összehasonlítás előtt megszorozzák a II. melléklet 13. függeléke szerinti Ki tényezővel. |
| --- | --- |

2.5.1.

A típus-jóváhagyási értékként elfogadott CO2-érték, illetve az elektromosenergia-fogyasztás értéke a gyártó által megadott érték, amennyiben ez nem haladja meg 4 %-nál nagyobb mértékben a műszaki szolgálat által mért értéket. A mért érték korlátozás nélkül lehet alacsonyabb.

A 2. cikk 16. pontjában meghatározott, időszakos regenerálású rendszerrel felszerelt, csak belső égésű motorral hajtott járművek esetében az eredményeket a megadott értékkel való összehasonlítás előtt megszorozzák a II. melléklet 13. függeléke szerinti Ki tényezővel.

| 2.5.2. | Ha a mért CO2-érték vagy az elektromosenergia-fogyasztás 4 %-nál nagyobb mértékben meghaladja a gyártó által megadott CO2-értéket vagy elektromosenergia-fogyasztást, akkor ugyanazzal a járművel újabb vizsgálatot kell végezni.
  Ha a két vizsgálati eredmény átlaga nem haladja meg a gyártó által megadott értéket 4 %-nál nagyobb mértékben, a gyártó által megadott értéket kell típus-jóváhagyási értéknek tekinteni. |
| --- | --- |

2.5.2.

Ha a mért CO2-érték vagy az elektromosenergia-fogyasztás 4 %-nál nagyobb mértékben meghaladja a gyártó által megadott CO2-értéket vagy elektromosenergia-fogyasztást, akkor ugyanazzal a járművel újabb vizsgálatot kell végezni.

Ha a két vizsgálati eredmény átlaga nem haladja meg a gyártó által megadott értéket 4 %-nál nagyobb mértékben, a gyártó által megadott értéket kell típus-jóváhagyási értéknek tekinteni.

| 2.5.3. | Ha egy újabb vizsgálat esetében az átlag még mindig több mint 4 %-kal meghaladja a megadott értéket, a végső vizsgálatot ugyanazzal a járművel kell elvégezni. A három vizsgálati eredmény átlagát kell típus-jóváhagyási értéknek tekinteni. |
| --- | --- |

2.5.3.

Ha egy újabb vizsgálat esetében az átlag még mindig több mint 4 %-kal meghaladja a megadott értéket, a végső vizsgálatot ugyanazzal a járművel kell elvégezni. A három vizsgálati eredmény átlagát kell típus-jóváhagyási értéknek tekinteni.

3.   A jóváhagyott típus módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése

| 3.1. | Valamennyi jóváhagyott típus esetében minden módosításról értesíteni kell a típusra jóváhagyást adó jóváhagyó hatóságot. A jóváhagyást kiadó hatóság ekkor:






  3.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása a CO2-kibocsátásra, valamint a tüzelőanyag- vagy elektromosenergia-fogyasztási értékekre, és hogy a környezeti teljesítmény tekintetében adott eredeti jóváhagyás a módosított járműtípus környezeti teljesítménye tekintetében is érvényes lesz; vagy |
| --- | --- | --- |

3.1.

Valamennyi jóváhagyott típus esetében minden módosításról értesíteni kell a típusra jóváhagyást adó jóváhagyó hatóságot. A jóváhagyást kiadó hatóság ekkor:

3.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása a CO2-kibocsátásra, valamint a tüzelőanyag- vagy elektromosenergia-fogyasztási értékekre, és hogy a környezeti teljesítmény tekintetében adott eredeti jóváhagyás a módosított járműtípus környezeti teljesítménye tekintetében is érvényes lesz; vagy

| 3.1.2. | új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a 4. pont szerinti vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

3.1.2.

új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a 4. pont szerinti vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

| 3.2. | A jóváhagyás megerősítését vagy kiterjesztését a módosítások részletes leírásával együtt a 168/2013/EU rendelet 35. cikkében említett eljárás szerint kell közölni. |
| --- | --- |

3.2.

A jóváhagyás megerősítését vagy kiterjesztését a módosítások részletes leírásával együtt a 168/2013/EU rendelet 35. cikkében említett eljárás szerint kell közölni.

| 3.3. | A jóváhagyás kiterjesztését megadó jóváhagyó hatóság minden kiterjesztést sorszámmal lát el a 168/2013/EU rendelet 35. cikkében maghatározott eljárás szerint. |
| --- | --- |

3.3.

A jóváhagyás kiterjesztését megadó jóváhagyó hatóság minden kiterjesztést sorszámmal lát el a 168/2013/EU rendelet 35. cikkében maghatározott eljárás szerint.

4.   A járműtípus környezeti teljesítménye tekintetében megadott típusjóváhagyás kiterjesztésének feltételei

4.1.   Csak belső égésű motorral meghajtott járművek, kivéve az időszakos regenerálású kibocsátáscsökkentő rendszerrel felszerelt járműveket

A típusjóváhagyás kiterjeszthető az azonos gyártó által gyártott, ugyanolyan típusú vagy más típusból származó olyan járműre, amely az 1. függelék következő jellemzőiben különbözik, feltéve, hogy a műszaki szolgálat által mért CO2-kibocsátás nem haladja meg 4 %-nál többel a típus-jóváhagyási értéket:

| 4.1.1. | referenciatömeg; |
| --- | --- |

4.1.1.

referenciatömeg;

| 4.1.2. | megengedett legnagyobb tömeg; |
| --- | --- |

4.1.2.

megengedett legnagyobb tömeg;

| 4.1.3. | karosszéria típusa; |
| --- | --- |

4.1.3.

karosszéria típusa;

| 4.1.4. | összáttétel; |
| --- | --- |

4.1.4.

összáttétel;

| 4.1.5. | a motor felszerelései és segédberendezései; |
| --- | --- |

4.1.5.

a motor felszerelései és segédberendezései;

| 4.1.6. | a motor kilométerenkénti fordulatszáma legmagasabb sebességfokozaton ± 5 %-os pontossággal. |
| --- | --- |

4.1.6.

a motor kilométerenkénti fordulatszáma legmagasabb sebességfokozaton ± 5 %-os pontossággal.

4.2.   Csak belső égésű motorral meghajtott és időszakos regenerálású kibocsátáscsökkentő rendszerrel felszerelt járművek

A típusjóváhagyás kiterjeszthető az azonos gyártó által gyártott, ugyanolyan típusú vagy más típusból származó olyan járműre, amely különbözik az 1. függelék 4.1.1–4.1.6. pontban említett jellemzőiben, de nem lépi túl a hajtáscsalád XI. melléklet szerinti jellemzőit, feltéve, hogy a műszaki szolgálat által mért CO2-kibocsátás nem haladja meg 4 %-nál többel a típus-jóváhagyási értéket, amennyiben azonos Ki tényező érvényesül.

A típusjóváhagyás kiterjeszthető ugyanolyan típusú járműre is, amelynek Ki tényezője azonban különbözik, feltéve, hogy a műszaki szolgálatnál mért helyesbített CO2-érték nem haladja meg több mint 4 %-kal a típus-jóváhagyási értéket.

4.3.   Csak elektromos erőátviteli rendszerrel meghajtott járművek

Kiterjesztés a jóváhagyó hatósággal történő megállapodást követően adható meg.

4.4.   Hibrid elektromos erőátviteli rendszerrel meghajtott járművek

A típusjóváhagyás kiterjeszthető az azonos gyártó által gyártott, ugyanolyan típusú vagy más típusból származó olyan járműre, amely a 3. függelék következő jellemzőiben különbözik, feltéve, hogy a műszaki szolgálat által mért CO2-kibocsátás és elektromosenergia-fogyasztás nem haladja meg 4 %-nál többel a típus-jóváhagyási értéket:

| 4.4.1. | referenciatömeg; |
| --- | --- |

4.4.1.

referenciatömeg;

| 4.4.2. | megengedett legnagyobb tömeg; |
| --- | --- |

4.4.2.

megengedett legnagyobb tömeg;

| 4.4.3. | karosszéria típusa; |
| --- | --- |

4.4.3.

karosszéria típusa;

| 4.4.4. | a meghajtást végző akkumulátorok típusa és száma. Amennyiben több akkumulátort szereltek be, például a mérés hatósugár-extrapolációjának növelésére, az alapkonfigurációt elegendőnek kell tekinteni, figyelembe véve a kapacitásokat és az akkumulátorok (párhuzamos, nem soros) bekötésének módját. |
| --- | --- |

4.4.4.

a meghajtást végző akkumulátorok típusa és száma. Amennyiben több akkumulátort szereltek be, például a mérés hatósugár-extrapolációjának növelésére, az alapkonfigurációt elegendőnek kell tekinteni, figyelembe véve a kapacitásokat és az akkumulátorok (párhuzamos, nem soros) bekötésének módját.

4.5.   Amennyiben bármely más jellemző megváltoztatásra kerül, kiterjesztés a jóváhagyó hatósággal történő megállapodást követően adható meg.

5.   Különleges rendelkezések

A jövőben különleges, energiahatékony technológiákkal készült járműveken később meghatározandó, kiegészítő vizsgálati programok végrehajtása lehet szükséges. Ezek a vizsgálatok teszik majd lehetővé a gyártók számára e technológiák előnyeinek szemléltetését.

---

(1)  A G20 és G25 referencia-tüzelőanyag középértéke 288,2 K-en (15 °C-on).

1. függelék

Csak belső égésű motorral felszerelt járművek szén-dioxid-kibocsátásának és tüzelőanyag-fogyasztásának mérésére szolgáló módszer

1.   A vizsgálatra vonatkozó előírások

1.1.   A csak belső égésű motorral meghajtott járművek CO2-kibocsátásának és tüzelőanyag-fogyasztásának meghatározása a II. mellékletnek a jármű jóváhagyása idején hatályos változata szerinti I. típusú vizsgálati eljárás alapján történik.

1.2.   A teljes I. típusú vizsgálat tekintetében kapott CO2-kibocsátási és tüzelőanyag-fogyasztási eredmények mellett a CO2-kibocsátást és a tüzelőanyag-fogyasztást a jármű jóváhagyásakor a 168/2013/EU rendelet IV. mellékletének 1.1.1. pontja szerint alkalmazandó I. típusú vizsgálati eljárás szerint külön-külön meg kell határozni adott esetben az 1., 2. és 3. részre.

1.3.   A II. mellékletnek a jármű jóváhagyása idején hatályos feltételein kívül a következő feltételeket kell alkalmazni:

| 1.3.1. | A vizsgálat során csak a jármű működéséhez szükséges berendezéseket lehet használni. Ha a motor beszívott levegőjének hőmérsékletét kézzel működtetett szerkezettel szabályozzák, annak olyan helyzetben kell lennie, amelyet a gyártó a vizsgálati környezeti hőmérséklethez előírt. A normál üzemeltetéshez általában segédberendezéseket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

1.3.1.

A vizsgálat során csak a jármű működéséhez szükséges berendezéseket lehet használni. Ha a motor beszívott levegőjének hőmérsékletét kézzel működtetett szerkezettel szabályozzák, annak olyan helyzetben kell lennie, amelyet a gyártó a vizsgálati környezeti hőmérséklethez előírt. A normál üzemeltetéshez általában segédberendezéseket kell alkalmazni.

| 1.3.2. | Ha a hűtő ventilátora szabályozott hőmérsékletű, normál működési állapotban kell lennie. Az utastér fűtőrendszerét (ha van), valamint minden légkondicionáló berendezést ki kell kapcsolni, azonban az ilyen rendszerek kompresszorának normál módon kell működnie. |
| --- | --- |

1.3.2.

Ha a hűtő ventilátora szabályozott hőmérsékletű, normál működési állapotban kell lennie. Az utastér fűtőrendszerét (ha van), valamint minden légkondicionáló berendezést ki kell kapcsolni, azonban az ilyen rendszerek kompresszorának normál módon kell működnie.

| 1.3.3. | Ha a járműre feltöltőkompresszort szereltek, ennek a vizsgálatok idején normál működési állapotban kell lennie. |
| --- | --- |

1.3.3.

Ha a járműre feltöltőkompresszort szereltek, ennek a vizsgálatok idején normál működési állapotban kell lennie.

| 1.3.4. | Minden esetben a gyártó által javasolt kenőanyagot kell használni, amelyet a vizsgálati jegyzőkönyvben is fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

1.3.4.

Minden esetben a gyártó által javasolt kenőanyagot kell használni, amelyet a vizsgálati jegyzőkönyvben is fel kell tüntetni.

| 1.3.5. | A legszélesebb gumiabroncsot kell választani, kivéve, ha háromnál több méret áll rendelkezésre – ez esetben a második legszélesebbet kell választani. A nyomásértékeket a vizsgálati jegyzőkönyvben is fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

1.3.5.

A legszélesebb gumiabroncsot kell választani, kivéve, ha háromnál több méret áll rendelkezésre – ez esetben a második legszélesebbet kell választani. A nyomásértékeket a vizsgálati jegyzőkönyvben is fel kell tüntetni.

1.4.   A CO2- és tüzelőanyag-fogyasztási értékek kiszámítása

| 1.4.1. | A g/km-ben kifejezett CO2-kibocsátás tömegét a II. melléklet 6. pontjának rendelkezései szerint végzett mérésekből kell kiszámítani. |
| --- | --- |

1.4.1.

A g/km-ben kifejezett CO2-kibocsátás tömegét a II. melléklet 6. pontjának rendelkezései szerint végzett mérésekből kell kiszámítani.

| 1.4.1.1. | E számításhoz a CO2 sűrűsége QCO2
   = 1,964 g/liter. |
| --- | --- |

1.4.1.1.

E számításhoz a CO2 sűrűsége QCO2
   = 1,964 g/liter.

| 1.4.2. | A tüzelőanyag-fogyasztás értékeit a II. melléklet 6. pontjának a jármű jóváhagyásakor hatályos rendelkezései szerint végzett szénhidrogén-, szén-monoxid- és szén-dioxid-kibocsátási mérésekből kell kiszámítani. |
| --- | --- |

1.4.2.

A tüzelőanyag-fogyasztás értékeit a II. melléklet 6. pontjának a jármű jóváhagyásakor hatályos rendelkezései szerint végzett szénhidrogén-, szén-monoxid- és szén-dioxid-kibocsátási mérésekből kell kiszámítani.

| 1.4.3. | A 100 km/literben (benzin, LPG, etanol [E85] vagy gázolaj [dízel] esetében) vagy (földgáz/biometán, H2NG vagy hidrogén meghajtású, alternatív tüzelőanyaggal működő járművek esetében) 100 km/kg-ban kifejezett tüzelőanyag-fogyasztást az alábbi képlet használatával kell kiszámítani:






  1.4.3.1. | szikragyújtású benzinmotorral (E5) felszerelt járművek esetében:
  Ap1-1. egyenlet:

  ; |
| --- | --- | --- |

1.4.3.

A 100 km/literben (benzin, LPG, etanol [E85] vagy gázolaj [dízel] esetében) vagy (földgáz/biometán, H2NG vagy hidrogén meghajtású, alternatív tüzelőanyaggal működő járművek esetében) 100 km/kg-ban kifejezett tüzelőanyag-fogyasztást az alábbi képlet használatával kell kiszámítani:

1.4.3.1.

szikragyújtású benzinmotorral (E5) felszerelt járművek esetében:

Formula;

| 1.4.3.2. | szikragyújtású PB-motorral felszerelt járművek esetében:
  Ap1-2. egyenlet:

  .
  Ha a vizsgálathoz használt tüzelőanyag összetétele eltér a normál fogyasztás számításához feltételezettől, a gyártó kérésére korrekciós tényező alkalmazható a következők szerint:
  Ap1-3. egyenlet:

  .
  A korrekciós tényezőt az alábbiak szerint kell számítani:
  Ap1-4. egyenlet:

  ;
  ahol:
  nactual= az alkalmazott tüzelőanyag tényleges H/C aránya; |
| --- | --- |

1.4.3.2.

szikragyújtású PB-motorral felszerelt járművek esetében:

Formula.

Ha a vizsgálathoz használt tüzelőanyag összetétele eltér a normál fogyasztás számításához feltételezettől, a gyártó kérésére korrekciós tényező alkalmazható a következők szerint:

Formula.

A korrekciós tényezőt az alábbiak szerint kell számítani:

Formula;

ahol:

nactual= az alkalmazott tüzelőanyag tényleges H/C aránya;

| 1.4.3.3. | szikragyújtású földgáz-/biometánmotorral felszerelt járművek esetében:
  Ap1-5. egyenlet:

  m3-ben; |
| --- | --- |

1.4.3.3.

szikragyújtású földgáz-/biometánmotorral felszerelt járművek esetében:

Formula m3-ben;

| 1.4.3.4. | H2NG-üzemű, szikragyújtású motorral felszerelt járművek esetében:
  Ap1-6. egyenlet:

  m3-ben; |
| --- | --- |

1.4.3.4.

H2NG-üzemű, szikragyújtású motorral felszerelt járművek esetében:

Formula m3-ben;

| 1.4.3.5. | hidrogéngázzal üzemelő járművek esetében:
  Ap1-7. egyenlet:

  Gáz-halmazállapotú vagy folyékony hidrogénnel üzemelő járművek esetében a gyártó ehelyett – a jóváhagyó hatósággal való előzetes megállapodás alapján – választhatja az alábbi képletet:
  Ap1-8. egyenlet:

  vagy pedig megfelelő szabvány (például SAE J2572) szerinti módszert is; |
| --- | --- |

1.4.3.5.

hidrogéngázzal üzemelő járművek esetében:

Gáz-halmazállapotú vagy folyékony hidrogénnel üzemelő járművek esetében a gyártó ehelyett – a jóváhagyó hatósággal való előzetes megállapodás alapján – választhatja az alábbi képletet:

vagy pedig megfelelő szabvány (például SAE J2572) szerinti módszert is;

| 1.4.3.6. | kompressziós gyújtású dízelmotorral (B5) felszerelt járművek esetében:
  Ap1-9. egyenlet:

  ; |
| --- | --- |

1.4.3.6.

kompressziós gyújtású dízelmotorral (B5) felszerelt járművek esetében:

Formula;

| 1.4.3.7. | szikragyújtású etanolmotorral (E85) felszerelt járművek esetében:
  Ap1-10. egyenlet:

  ; |
| --- | --- |

1.4.3.7.

szikragyújtású etanolmotorral (E85) felszerelt járművek esetében:

Formula;

| 1.4.4. | Ezekben a képletekben:







  FC | = | a tüzelőanyag-fogyasztás liter/100 km benzin, etanol, LPG, gázolaj [dízel] vagy biodízel esetében, m3/100 km földgáz és H2NG esetében vagy kg/100 km hidrogén esetében. |
| --- | --- | --- | --- |
| HC | = | a mért szénhidrogén-kibocsátás mg/km-ben |
| CO | = | a mért szén-monoxid-kibocsátás mg/km-ben |
| CO2 | = | a mért szén-dioxid-kibocsátás g/km-ben. |
| H2O | = | a mért vízkibocsátás (H2O) g/km-ben. |
| H2 | = | a mért hidrogénkibocsátás (H2) g/km-ben. |
| A | = | földgáz/biometán mennyisége a H2NG keverékben, térfogatszázalékban kifejezve. |
| D | = | a vizsgálathoz használt tüzelőanyag sűrűsége |

1.4.4.

Ezekben a képletekben:

FC

=

a tüzelőanyag-fogyasztás liter/100 km benzin, etanol, LPG, gázolaj [dízel] vagy biodízel esetében, m3/100 km földgáz és H2NG esetében vagy kg/100 km hidrogén esetében.

HC

=

a mért szénhidrogén-kibocsátás mg/km-ben

CO

=

a mért szén-monoxid-kibocsátás mg/km-ben

CO2

=

a mért szén-dioxid-kibocsátás g/km-ben.

H2O

=

a mért vízkibocsátás (H2O) g/km-ben.

H2

=

a mért hidrogénkibocsátás (H2) g/km-ben.

A

=

földgáz/biometán mennyisége a H2NG keverékben, térfogatszázalékban kifejezve.

D

=

a vizsgálathoz használt tüzelőanyag sűrűsége

Gáz-halmazállapotú tüzelőanyagok esetében D a sűrűség 15 °C-on és 101,3 kPa környezeti nyomáson:

| d | = | a vizsgált jármű által az I. típusú mérés során elméletileg megtett távolság km-ben. |
| --- | --- | --- |
| p1 | = | gáz-halmazállapotú tüzelőanyagot tartalmazó tartályban a működési ciklus előtt mért nyomás Pa-ban kifejezve. |
| p2 | = | gáz-halmazállapotú tüzelőanyagot tartalmazó tartályban a működési ciklus után mért nyomás Pa-ban kifejezve. |
| T1 | = | gáz-halmazállapotú tüzelőanyagot tartalmazó tartályban a működési ciklus előtt mért hőmérséklet K-ben kifejezve. |
| T2 | = | gáz-halmazállapotú tüzelőanyagot tartalmazó tartályban a működési ciklus után mért hőmérséklet K-ben kifejezve. |
| Z1 | = | gáz-halmazállapotú tüzelőanyag kompresszibilitási tényezője p1 nyomáson és T1 hőmérsékleten. |
| Z2 | = | gáz-halmazállapotú tüzelőanyag kompresszibilitási tényezője p2 nyomáson és T2 hőmérsékleten. |
| V | = | gáz-halmazállapotú tüzelőanyag tartályának beltérfogata m3-ben. |

d

=

a vizsgált jármű által az I. típusú mérés során elméletileg megtett távolság km-ben.

p1

=

gáz-halmazállapotú tüzelőanyagot tartalmazó tartályban a működési ciklus előtt mért nyomás Pa-ban kifejezve.

p2

=

gáz-halmazállapotú tüzelőanyagot tartalmazó tartályban a működési ciklus után mért nyomás Pa-ban kifejezve.

T1

=

gáz-halmazállapotú tüzelőanyagot tartalmazó tartályban a működési ciklus előtt mért hőmérséklet K-ben kifejezve.

T2

=

gáz-halmazállapotú tüzelőanyagot tartalmazó tartályban a működési ciklus után mért hőmérséklet K-ben kifejezve.

Z1

=

gáz-halmazállapotú tüzelőanyag kompresszibilitási tényezője p1 nyomáson és T1 hőmérsékleten.

Z2

=

gáz-halmazállapotú tüzelőanyag kompresszibilitási tényezője p2 nyomáson és T2 hőmérsékleten.

V

=

gáz-halmazállapotú tüzelőanyag tartályának beltérfogata m3-ben.

A kompresszibilitási tényezőt az alábbi táblázatból kell meghatározni:

Ap1-1. táblázat

A gáz-halmazállapotú tüzelőanyag Zx kompresszibilitási tényezője

| T(k) \ p(bar) | 5 | 100 | 200 | 300 | 400 | 500 | 600 | 700 | 800 | 900 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 33 | 0,8589 | 10,508 | 18,854 | 26,477 | 33,652 | 40,509 | 47,119 | 53,519 | 59,730 | 65,759 |
| 53 | 0,9651 | 0,9221 | 14,158 | 18,906 | 23,384 | 27,646 | 31,739 | 35,697 | 39,541 | 43,287 |
| 73 | 0,9888 | 0,9911 | 12,779 | 16,038 | 19,225 | 22,292 | 25,247 | 28,104 | 30,877 | 33,577 |
| 93 | 0,9970 | 10,422 | 12,334 | 14,696 | 17,107 | 19,472 | 21,771 | 24,003 | 26,172 | 28,286 |
| 113 | 10,004 | 10,659 | 12,131 | 13,951 | 15,860 | 17,764 | 19,633 | 21,458 | 23,239 | 24,978 |
| 133 | 10,019 | 10,757 | 11,990 | 13,471 | 15,039 | 16,623 | 18,190 | 19,730 | 21,238 | 22,714 |
| 153 | 10,026 | 10,788 | 11,868 | 13,123 | 14,453 | 15,804 | 17,150 | 18,479 | 19,785 | 21,067 |
| 173 | 10,029 | 10,785 | 11,757 | 12,851 | 14,006 | 15,183 | 16,361 | 17,528 | 18,679 | 19,811 |
| 193 | 10,030 | 10,765 | 11,653 | 12,628 | 13,651 | 14,693 | 15,739 | 16,779 | 17,807 | 18,820 |
| 213 | 10,028 | 10,705 | 11,468 | 12,276 | 13,111 | 13,962 | 14,817 | 15,669 | 16,515 | 17,352 |
| 233 | 10,035 | 10,712 | 11,475 | 12,282 | 13,118 | 13,968 | 14,823 | 15,675 | 16,521 | 17,358 |
| 248 | 10,034 | 10,687 | 11,413 | 12,173 | 12,956 | 13,752 | 14,552 | 15,350 | 16,143 | 16,929 |
| 263 | 10,033 | 10,663 | 11,355 | 12,073 | 12,811 | 13,559 | 14,311 | 15,062 | 15,808 | 16,548 |
| 278 | 10,032 | 10,640 | 11,300 | 11,982 | 12,679 | 13,385 | 14,094 | 14,803 | 15,508 | 16,207 |
| 293 | 10,031 | 10,617 | 11,249 | 11,897 | 12,558 | 13,227 | 13,899 | 14,570 | 15,237 | 15,900 |
| 308 | 10,030 | 10,595 | 11,201 | 11,819 | 12,448 | 13,083 | 13,721 | 14,358 | 14,992 | 15,623 |
| 323 | 10,029 | 10,574 | 11,156 | 11,747 | 12,347 | 12,952 | 13,559 | 14,165 | 14,769 | 15,370 |
| 338 | 10,028 | 10,554 | 11,113 | 11,680 | 12,253 | 12,830 | 13,410 | 13,988 | 14,565 | 15,138 |
| 353 | 10,027 | 10,535 | 11,073 | 11,617 | 12,166 | 12,718 | 13,272 | 13,826 | 14,377 | 14,926 |

T(k) \ p(bar)

5

100

200

300

400

500

600

700

800

900

33

0,8589

10,508

18,854

26,477

33,652

40,509

47,119

53,519

59,730

65,759

53

0,9651

0,9221

14,158

18,906

23,384

27,646

31,739

35,697

39,541

43,287

73

0,9888

0,9911

12,779

16,038

19,225

22,292

25,247

28,104

30,877

33,577

93

0,9970

10,422

12,334

14,696

17,107

19,472

21,771

24,003

26,172

28,286

113

10,004

10,659

12,131

13,951

15,860

17,764

19,633

21,458

23,239

24,978

133

10,019

10,757

11,990

13,471

15,039

16,623

18,190

19,730

21,238

22,714

153

10,026

10,788

11,868

13,123

14,453

15,804

17,150

18,479

19,785

21,067

173

10,029

10,785

11,757

12,851

14,006

15,183

16,361

17,528

18,679

19,811

193

10,030

10,765

11,653

12,628

13,651

14,693

15,739

16,779

17,807

18,820

213

10,028

10,705

11,468

12,276

13,111

13,962

14,817

15,669

16,515

17,352

233

10,035

10,712

11,475

12,282

13,118

13,968

14,823

15,675

16,521

17,358

248

10,034

10,687

11,413

12,173

12,956

13,752

14,552

15,350

16,143

16,929

263

10,033

10,663

11,355

12,073

12,811

13,559

14,311

15,062

15,808

16,548

278

10,032

10,640

11,300

11,982

12,679

13,385

14,094

14,803

15,508

16,207

293

10,031

10,617

11,249

11,897

12,558

13,227

13,899

14,570

15,237

15,900

308

10,030

10,595

11,201

11,819

12,448

13,083

13,721

14,358

14,992

15,623

323

10,029

10,574

11,156

11,747

12,347

12,952

13,559

14,165

14,769

15,370

338

10,028

10,554

11,113

11,680

12,253

12,830

13,410

13,988

14,565

15,138

353

10,027

10,535

11,073

11,617

12,166

12,718

13,272

13,826

14,377

14,926

2. függelék

Csak elektromos erőátviteli rendszerrel meghajtott járművek elektromosenergia-fogyasztásának mérésére szolgáló módszer

1.   A vizsgálat folyamata

| 1.1. | A tisztán elektromos meghajtású járművek elektromosenergia-fogyasztásának meghatározása a II. mellékletnek a jármű jóváhagyása idején hatályos változata szerinti I. típusú vizsgálati eljárás alapján történik. Ebből a célból a tisztán elektromos járművet a jármű legnagyobb elérhető tervezési sebessége szerint kell besorolni.
  Ha a járművön a vezető több vezetési mód között választhat, a célgörbéhez legjobban illeszkedő módot kell választani. |
| --- | --- |

1.1.

A tisztán elektromos meghajtású járművek elektromosenergia-fogyasztásának meghatározása a II. mellékletnek a jármű jóváhagyása idején hatályos változata szerinti I. típusú vizsgálati eljárás alapján történik. Ebből a célból a tisztán elektromos járművet a jármű legnagyobb elérhető tervezési sebessége szerint kell besorolni.

Ha a járművön a vezető több vezetési mód között választhat, a célgörbéhez legjobban illeszkedő módot kell választani.

2.   Vizsgálati módszer

2.1.   Elv

Az alábbi vizsgálati módszer a Wh/km-ben kifejezett elektromosenergia-fogyasztás mérésére szolgál:

Ap2-1. táblázat

Paraméterek, egységek és a mérések pontossága

| Paraméter | Mértékegységek | Mérési pontosság | Felbontás |
| --- | --- | --- | --- |
| Idő | s | 0,1 s | 0,1 s |
| Távolság | m | ± 0,1 százalék | 1 m |
| Hőmérséklet | K | ± 1 K | 1 K |
| Sebesség | km/h | ± 1 százalék | 0,2 km/h |
| Tömeg | kg | ± 0,5 százalék | 1 kg |
| Energia | Wh | ± 0,2 százalék | 0,2 s osztály
  az IEC (1) 687 szerint |

Paraméter

Mértékegységek

Mérési pontosság

Felbontás

Idő

s

0,1 s

0,1 s

Távolság

m

± 0,1 százalék

1 m

Hőmérséklet

K

± 1 K

1 K

Sebesség

km/h

± 1 százalék

0,2 km/h

Tömeg

kg

± 0,5 százalék

1 kg

Energia

Wh

± 0,2 százalék

0,2 s osztály

az IEC (1) 687 szerint

2.3.   Vizsgálati jármű

2.3.1.   A jármű állapota

2.3.1.1.   A jármű gumiabroncsait környezeti hőmérsékleten a jármű gyártója által meghatározott nyomásra kell felfújni.

2.3.1.2.   A mechanikus mozgó alkatrészek esetében az olaj viszkozitásának meg kell felelnie a jármű gyártója által meghatározott értéknek.

2.3.1.3.   A jármű vizsgálatához és nappali üzemeléséhez szükséges berendezéseken kívül a világító és fényjelző berendezéseket, valamint a segédberendezéseket ki kell kapcsolni.

2.3.1.4.   Minden energiatároló rendszert (elektromos, hidraulikus, pneumatikus stb.), amely nem a meghajtás céljait szolgálja, a gyártó által meghatározott maximális értékre kell feltölteni.

2.3.1.5.   Ha az akkumulátorok üzemi hőmérséklete meghaladja a környezeti hőmérsékletet, az üzemeltető köteles a személygépkocsi gyártójának ajánlásait követni annak érdekében, hogy az akkumulátor hőmérsékletét a normál üzemi hőmérsékleti tartományon belül tartsa.

A gyártó képviselőjének tudnia kell igazolni, hogy az akkumulátor hőmérséklet-szabályozó rendszere nincs letiltott, illetve csökkentett üzemmódban.

2.3.1.6.   A járműnek a vizsgálat előtti hét napban a vizsgálatra beszerelt akkumulátorokkal legalább 300 km-t kell megtennie.

2.3.2.   A tisztán elektromos vizsgálati jármű osztályba sorolása az I. típusú vizsgálati ciklusban.

A vizsgálati járművet elektromosenergia-fogyasztásának az I. típusú vizsgálatban történő méréséhez csak az I. melléklet 4.3. pontjában meghatározott, legnagyobb elérhető tervezési járműsebesség alapján kell besorolni.

2.4.   Üzemeltetési mód

Az összes vizsgálatot 293,2 K és 303,2 K (20 °C és 30°C) közötti hőmérsékleten kell elvégezni.

A vizsgálati módszer a következő négy lépésből áll:

| a) | az akkumulátor kiindulási töltése; |
| --- | --- |

a)

az akkumulátor kiindulási töltése;

| b) | a vonatkozó I. típusú vizsgálati ciklus két alkalommal történő lefutása; |
| --- | --- |

b)

a vonatkozó I. típusú vizsgálati ciklus két alkalommal történő lefutása;

| c) | az akkumulátor feltöltése; |
| --- | --- |

c)

az akkumulátor feltöltése;

| d) | az elektromosenergia-fogyasztás kiszámítása. |
| --- | --- |

d)

az elektromosenergia-fogyasztás kiszámítása.

Ha a járművet a lépések között mozgatni kell, akkor a következő vizsgálati területre tolni kell (visszatápláló töltés nélkül).

2.4.1.   Az akkumulátor kiindulási töltése

Az akkumulátort az alábbiak szerint kell feltölteni:

2.4.1.1.   Az akkumulátor lemerítése

A hajtóakkumulátor lemerítése úgy történik, hogy a járművet (próbapályán, járműfékpadon stb.) a X. melléklet 1. függelékében szereplő vizsgálati eljárás szerint a legnagyobb tervezési járműsebesség 70 ± 5 százalékának megfelelő állandó sebességgel járatják.

A lemerítést le kell állítani:

| a) | amikor a jármű már nem képes a 30 perces legnagyobb sebesség 65 százalékával haladni; vagy |
| --- | --- |

a)

amikor a jármű már nem képes a 30 perces legnagyobb sebesség 65 százalékával haladni; vagy

| b) | amikor a szabványos fedélzeti műszer azt jelzi, hogy a járművet le kell állítani; vagy |
| --- | --- |

b)

amikor a szabványos fedélzeti műszer azt jelzi, hogy a járművet le kell állítani; vagy

| c) | 100 km után. |
| --- | --- |

c)

100 km után.

Eltérés esetén, ha a gyártó igazolni tudja a műszaki szolgálatnak a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon, hogy a jármű fizikailag nem képes elérni a harmincperces sebességet, ehelyett használható a legfeljebb tizenöt perces legnagyobb sebesség.

2.4.1.2.   A normál éjszakai töltés

Az akkumulátort a következő eljárás szerint kell tölteni:

2.4.1.2.1.   Normál éjszakai töltési eljárás

A töltést a következő módon kell végezni:

| a) | a fedélzeti töltővel, ha van; |
| --- | --- |

a)

a fedélzeti töltővel, ha van;

| b) | a gyártó által javasolt külső töltővel, amelynek töltését a gyártó által a normál töltéshez előírt töltési karakterisztikával kell elvégezni; |
| --- | --- |

b)

a gyártó által javasolt külső töltővel, amelynek töltését a gyártó által a normál töltéshez előírt töltési karakterisztikával kell elvégezni;

| c) | a környezeti hőmérsékletnek 293,2 K és 303,2 K (20 °C és 30 °C) között kell lennie. |
| --- | --- |

c)

a környezeti hőmérsékletnek 293,2 K és 303,2 K (20 °C és 30 °C) között kell lennie.

Ez az eljárás kizár minden olyan különleges töltési típust, amely automatikusan vagy kézzel indítható, mint például a kiegyenlítő töltés vagy gyorstöltés.

A jármű gyártójának nyilatkoznia kell arról, hogy a vizsgálat alatt nem került sor különleges töltési eljárásra.

2.4.1.2.2.   A töltés befejezésének kritériumai

A töltés befejezésének kritériumai megfelelnek a 12 órás töltési időnek, kivéve, ha a szabványos műszer egyértelműen jelzi, hogy az akkumulátor még nincs teljesen feltöltve, amely esetben:

Ap2-1. egyenlet:

Formula

2.4.1.2.3.   Teljesen feltöltött akkumulátor

A meghajtást végző akkumulátorok akkor minősülnek teljesen feltöltöttnek, amikor azokat éjszakai töltési eljárással töltik fel addig, amíg meg nem felelnek a töltés befejezési kritériumainak.

2.4.2.   Az. I. típusú vizsgálati ciklus alkalmazása és a távolság mérése

A t0 = töltési idő végét (a dugasz kihúzása) fel kell jegyezni.

A járműfékpadot a II. melléklet 4.5.6. pontja szerinti módszernek megfelelően kell beállítani.

A vonatkozó I. típusú vizsgálatot a t0 időponttól számított négy órán belül el kell kezdeni, és két alkalommal kell megtenni a járműfékpadon, ezt követően fel kell jegyezni a megtett távolságot km-ben (Dtest). Ha a gyártó igazolni tudja a jóváhagyó hatóság előtt, hogy a jármű fizikailag képtelen az I. típusú vizsgálatban előírt távolság két alkalommal történő megtételére, a vizsgálati ciklust egyszer kell elvégezni, amit egy második, részleges vizsgálati körnek kell követnie. A második vizsgálati kört le lehet állítani, amint a meghajtást végző akkumulátor elérte a minimális töltöttségi szintjét a 3.1. függelék szerint.

2.4.3.   Az akkumulátor töltése

A vizsgálati járművet a vonatkozó I. típusú vizsgálat második alkalommal történő lefutásától számított 30 percen belül csatlakoztatni kell a hálózathoz.

A járművet a 2.4.1.2. pont szerinti normál éjszakai töltési eljárással kell feltölteni.

A hálózatból származó „E” töltőenergiát, valamint a töltés időtartamát a hálózati aljzat és a jármű töltője között elhelyezett energiamérő berendezés méri.

A feltöltésnek az előző töltési idő végét (t0) követő 24 órával le kell állnia.

Megjegyzés:

Hálózati áramszünet esetén a 24 órás időtartam meghosszabbítható az áramkimaradás időtartamával. A jóváhagyó hatóság műszaki szolgálata és a jármű gyártója a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon megvitatja a feltöltés érvényességét.

2.4.4.   Az elektromosenergia-fogyasztás kiszámítása

A wattórában kifejezett E energiafogyasztást és a töltési időt fel kell jegyezni a vizsgálati jegyzőkönyvbe.

A „c” elektromosenergia-fogyasztást a következő képlet használatával kell kiszámítani:

Ap2-2. egyenlet:

Formula (Wh/km-ben kifejezve és a legközelebbi egész számra kerekítve)

ahol Dtest a vizsgálat alatt megtett távolság (km-ben kifejezve).

---

(1)  Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság.

3. függelék

A hibrid elektromos erőátviteli rendszerrel meghajtott járművek szén-dioxid-kibocsátásának, tüzelőanyag-fogyasztásának, elektromosenergia-fogyasztásának és hatósugarának mérésére szolgáló módszer

1.   Bevezetés

1.1.   Ez a függelék megállapítja a hibrid hajtású elektromos L kategóriájú járművek típusjóváhagyására a szén-dioxid-kibocsátás, a tüzelőanyag-fogyasztás, az elektromosenergia-fogyasztás és a hatósugár mérése tekintetében vonatkozó különleges rendelkezéseket.

1.2.   A VII. típusú vizsgálatok általános elveként a hibrid hajtású elektromos L kategóriájú járműveket a meghatározott I. típusú vizsgálati ciklusok és követelmények, és különösen a II. melléklet 6. függeléke szerint kell bevizsgálni, kivéve, ha ez a függelék ezeket módosítja.

1.3.   Az OVC (kívülről feltölthető) hibrid hajtású elektromos L kategóriájú járműveket az A és a B feltételek szerint kell bevizsgálni.

Az A és B feltételek szerinti vizsgálati eredményeket és a 3. pontban említett súlyozott átlagot a vizsgálati jegyzőkönyvben meg kell adni.

1.4.   Menetciklusok és sebességváltási pontok

| 1.4.1. | A 168/2013/EU rendelet VI. melléklete és e rendelet II. mellékletének 6. függeléke szerinti, a jármű jóváhagyásának időpontjában alkalmazandó menetciklusokat kell használni, beleértve a II. melléklet 4.5.5. pontja szerinti sebességváltási pontokat. |
| --- | --- |

1.4.1.

A 168/2013/EU rendelet VI. melléklete és e rendelet II. mellékletének 6. függeléke szerinti, a jármű jóváhagyásának időpontjában alkalmazandó menetciklusokat kell használni, beleértve a II. melléklet 4.5.5. pontja szerinti sebességváltási pontokat.

| 1.4.2. | A jármű kondicionálása céljából a II. melléklet 6. függeléke szerinti, a jármű jóváhagyásának időpontjában alkalmazandó menetciklusok e függelékben meghatározott kombinációját kell használni. |
| --- | --- |

1.4.2.

A jármű kondicionálása céljából a II. melléklet 6. függeléke szerinti, a jármű jóváhagyásának időpontjában alkalmazandó menetciklusok e függelékben meghatározott kombinációját kell használni.

2.   A hibrid hajtású elektromos járművek (HEV) kategóriái

Ap3-1.   táblázat

| A jármű feltöltése | Jármű külső feltöltése (1) (OVC) | Jármű nem külső feltöltése (2) (NOVC) |
| --- | --- | --- |
| Üzemmódkapcsoló | Nincs | Van | Nincs | Van |

A jármű feltöltése

Jármű külső feltöltése (1) (OVC)

Jármű nem külső feltöltése (2) (NOVC)

Üzemmódkapcsoló

Nincs

Van

Nincs

Van

3.   OVC (kívülről feltölthető) hibrid hajtású elektromos járművek (HEV) üzemmódkapcsoló nélkül

3.1.   Két I. típusú vizsgálatot kell elvégezni az alábbi feltételek mellett:

| a) | „A” feltétel: a vizsgálatot teljesen feltöltött elektromosenergia-tároló eszközzel kell elvégezni; |
| --- | --- |

a)

„A” feltétel: a vizsgálatot teljesen feltöltött elektromosenergia-tároló eszközzel kell elvégezni;

| b) | „B” feltétel: a vizsgálatot minimális töltöttségi szinten lévő elektromosenergia-tároló eszközzel kell elvégezni (maximális lemerítés). |
| --- | --- |

b)

„B” feltétel: a vizsgálatot minimális töltöttségi szinten lévő elektromosenergia-tároló eszközzel kell elvégezni (maximális lemerítés).

Az elektromosenergia-/energiatároló eszköz töltöttségi szintjének a vizsgálat különböző szakaszai alatti profilját a 3.1. függelék tartalmazza.

3.2.   „A” feltétel

3.2.1.   Az eljárást az elektromosenergia-/energiatároló eszköznek a 3.2.1.1. pontban leírtak szerinti lemerítésével kell kezdeni:

3.2.1.1.   Az elektromosenergia-/energiatároló eszköz lemerítése

A jármű elektromosenergia-/energiatároló eszközét le kell meríteni, miközben a járművet (próbapályán, járműfékpadon stb.) a következő feltételek valamelyike szerint üzemeltetik:

| — | 50 km/h állandó sebességgel, amíg a hibrid hajtású elektromos jármű tüzelőanyag-fogyasztó motorja be nem indul; |
| --- | --- |

—

50 km/h állandó sebességgel, amíg a hibrid hajtású elektromos jármű tüzelőanyag-fogyasztó motorja be nem indul;

| — | ha a jármű nem tudja elérni az 50 km/h állandó sebességet a tüzelőanyag-fogyasztó motor beindulása nélkül, a sebességet csökkenteni kell, hogy a jármű olyan kisebb állandó sebességgel haladjon, amelynél a tüzelőanyag-fogyasztó motor nem indul be egy meghatározott idő/távolság alatt (ezt a műszaki szolgálat és a gyártó a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon közösen határozza meg); |
| --- | --- |

—

ha a jármű nem tudja elérni az 50 km/h állandó sebességet a tüzelőanyag-fogyasztó motor beindulása nélkül, a sebességet csökkenteni kell, hogy a jármű olyan kisebb állandó sebességgel haladjon, amelynél a tüzelőanyag-fogyasztó motor nem indul be egy meghatározott idő/távolság alatt (ezt a műszaki szolgálat és a gyártó a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon közösen határozza meg);

| — | a gyártó ajánlása szerint. |
| --- | --- |

—

a gyártó ajánlása szerint.

A tüzelőanyag-fogyasztó motort automatikus beindulása után tíz másodpercen belül le kell állítani.

3.2.2.   A jármű kondicionálása

3.2.2.1.   A vizsgálati járművet a vonatkozó I. típusú vizsgálati ciklusnak a II. melléklet 4.5.5. szerinti sebességváltással való kombinálásával kell előkondicionálni.

3.2.2.2.   Az előkondicionálás után és a vizsgálat előtt a járművet olyan helyiségben kell tárolni, amelyben a hőmérséklet 293,2 és 303,2 K (20 °C és 30 °C) között viszonylag állandó. Az előkezelést legalább hat órán keresztül kell folytatni addig, amíg a motorolaj és a hűtőfolyadék (ha van) hőmérséklete el nem éri a helyiség hőmérsékletét ± 2 K határértéken belül, és az elektromosenergia-/energiatároló eszköz teljesen feltöltődik az alábbi 3.2.2.4. pont szerinti feltöltés eredményeként.

3.2.2.3.   Temperálás közben az elektromosenergia-/energiatároló eszköz töltésére az alábbi 3.2.2.4. pontban meghatározott normál éjszakai töltést alkalmazva kerül sor.

3.2.2.4.   A normál éjszakai töltés

Az elektromosenergia-/energiatároló eszközt az alábbi eljárást követve kell feltölteni:

3.2.2.4.1.   Normál éjszakai töltési eljárás

A töltést a következő módon kell végezni:

| a) | a beépített töltővel, ha van; vagy |
| --- | --- |

a)

a beépített töltővel, ha van; vagy

| b) | a gyártó által javasolt külső töltővel, amelynek töltését a gyártó által a normál töltéshez előírt töltési karakterisztikával kell elvégezni; továbbá |
| --- | --- |

b)

a gyártó által javasolt külső töltővel, amelynek töltését a gyártó által a normál töltéshez előírt töltési karakterisztikával kell elvégezni; továbbá

| c) | a környezeti hőmérsékletnek 20 °C és 30 °C között kell lennie. Ez az eljárás kizár minden olyan különleges töltési típust, amely automatikusan vagy kézzel indítható, mint például a kiegyenlítő töltés vagy gyorstöltés. A gyártónak nyilatkoznia kell arról, hogy a vizsgálat alatt nem került sor különleges töltési eljárásra. |
| --- | --- |

c)

a környezeti hőmérsékletnek 20 °C és 30 °C között kell lennie. Ez az eljárás kizár minden olyan különleges töltési típust, amely automatikusan vagy kézzel indítható, mint például a kiegyenlítő töltés vagy gyorstöltés. A gyártónak nyilatkoznia kell arról, hogy a vizsgálat alatt nem került sor különleges töltési eljárásra.

3.2.2.4.2.   A töltés befejezésének kritériumai

A töltés befejezésének kritériumai megfelelnek a tizenkét órás töltési időnek, kivéve, ha a szabványos műszer egyértelműen jelzi, hogy az elektromosenergia-/energiatároló eszköz még nincs teljesen feltöltve, amely esetben:

Ap3-1. egyenlet:

Formula

3.2.3.   Vizsgálati eljárás

3.2.3.1.   A járművet a vezető számára a normál használatra biztosított eszközökkel kell beindítani. Az első ciklus a jármű beindításakor kezdődik.

3.2.3.2.   A 3.2.3.2.1. vagy a 3.2.3.2.2. pontban meghatározott vizsgálati eljárások alkalmazhatók.

3.2.3.2.1.   A mintavételnek a jármű beindítása előtt vagy annak időpontjában kell kezdődnie (MK), és az utolsó alapjárati szakasznak a vonatkozó I. típusú menetciklusban (mintavétel vége [MV]) történő befejezésekor kell véget érnie.

3.2.3.2.2.   A mintavételt a jármű beindítása előtt vagy azzal egyidejűleg kell elkezdeni, és több ismétlődő vizsgálati cikluson keresztül kell folytatni. A mintavétel azon vonatkozó I. típusú menetciklus teljesítésével ér véget, amely alatt az akkumulátor az alábbiakban meghatározott eljárás szerint elérte a minimális töltési állapotot (a mintavétel vége):

| 3.2.3.2.2.1. | A Q elektromosenergia-mérleget (Ah) a 3.2. függelékben meghatározott eljárással minden vegyes ciklusban mérni kell. Az elektromosenergia-mérleg annak megállapítására szolgál, hogy az akkumulátor mikor éri el a minimális töltöttségi szintjét. |
| --- | --- |

3.2.3.2.2.1.

A Q elektromosenergia-mérleget (Ah) a 3.2. függelékben meghatározott eljárással minden vegyes ciklusban mérni kell. Az elektromosenergia-mérleg annak megállapítására szolgál, hogy az akkumulátor mikor éri el a minimális töltöttségi szintjét.

| 3.2.3.2.2.2. | Akkor tekinthető úgy, hogy az akkumulátor az N vegyes ciklusban elérte minimális töltöttségi szintjét, ha az N+1 vegyes ciklusban mért Q elektromosenergia-mérleg a maximális töltöttségi szintű akkumulátor gyártó által megadott névleges kapacitásának (Ah) százalékában kifejezve legfeljebb 3 % áramot ad le. A gyártó kérésére további vizsgálati ciklusokat lehet végezni, és a kapott eredményeket figyelembe lehet venni a 3.2.3.5. és 3.4. pont szerinti számításokban, feltéve, hogy minden egyes kiegészítő vizsgálati ciklus elektromosenergia-mérlege azt mutatja, hogy az akkumulátor kevesebb áramot ad le, mint az előző ciklusban. |
| --- | --- |

3.2.3.2.2.2.

Akkor tekinthető úgy, hogy az akkumulátor az N vegyes ciklusban elérte minimális töltöttségi szintjét, ha az N+1 vegyes ciklusban mért Q elektromosenergia-mérleg a maximális töltöttségi szintű akkumulátor gyártó által megadott névleges kapacitásának (Ah) százalékában kifejezve legfeljebb 3 % áramot ad le. A gyártó kérésére további vizsgálati ciklusokat lehet végezni, és a kapott eredményeket figyelembe lehet venni a 3.2.3.5. és 3.4. pont szerinti számításokban, feltéve, hogy minden egyes kiegészítő vizsgálati ciklus elektromosenergia-mérlege azt mutatja, hogy az akkumulátor kevesebb áramot ad le, mint az előző ciklusban.

| 3.2.3.2.2.3. | Az egyes vizsgálati cikluspárok között legfeljebb tízperces temperálási időszak engedélyezett. Erre az időtartamra az erőátviteli rendszert ki kell kapcsolni. |
| --- | --- |

3.2.3.2.2.3.

Az egyes vizsgálati cikluspárok között legfeljebb tízperces temperálási időszak engedélyezett. Erre az időtartamra az erőátviteli rendszert ki kell kapcsolni.

3.2.3.3.   A járművet az alkalmazandó I. típusú menetciklus és a II. mellékletben meghatározott sebességváltási előírások szerint kell vezetni.

3.2.3.4.   A kipufogógáz-kibocsátásokat a II. mellékletnek a jármű jóváhagyásakor hatályban lévő rendelkezései szerint kell elemezni.

3.2.3.5.   Az „A” feltétel tekintetében végzett vizsgálati ciklus(ok)ból a CO2-kibocsátási (m1 (g-ban)) és tüzelőanyag-fogyasztási (c1 (l-ben)) eredményeket fel kell jegyezni. Az m1 és c1 paraméterek az N vegyes ciklusok eredményeinek összegei.

Ap3-2. egyenlet:

Formula

Ap3-3. egyenlet:

Formula

3.2.4.   Az elektromosenergia-/energiatároló eszközt a ciklus befejezését követő 30 percen belül a 3.2.2.4. pontban leírtak szerint fel kell tölteni. Az energiamérő berendezés, amelyet a hálózati aljzat és a jármű töltője között helyeznek el, méri a hálózatból származó e1 (Wh) töltőenergiát.

3.2.5.   Az „A” feltétel esetében az elektromosenergia-fogyasztás e1 (Wh).

3.3.   „B” feltétel

3.3.1.   A jármű kondicionálása

3.3.1.1.   A jármű elektromosenergia-/energiatároló eszközét a 3.2.1.1. pont szerint kell lemeríteni. A gyártó kérésére a 3.2.2.1. pont szerinti kondicionálás elvégezhető az elektromosenergia-/energiatároló eszköz lemerítése előtt.

3.3.1.2.   A vizsgálat előtt a járművet olyan helyiségben kell tartani, amelyben a hőmérséklet 293,2 és 303,2 K (20 °C és 30 °C) között viszonylag állandó. Ezt a kondicionálást legalább 6 órán keresztül kell végezni és mindaddig folytatni, amíg a motorolaj és a hűtőfolyadék (ha van) hőmérséklete el nem éri a helyiség hőmérsékletét ± 2 K értékhatáron belül.

3.3.2.   Vizsgálati eljárás

3.3.2.1.   A járművet a vezető számára a normál használatra biztosított eszközökkel kell beindítani. Az első ciklus a jármű beindításakor kezdődik.

3.3.2.2.   A mintavételnek a jármű beindítása előtt vagy annak időpontjában kell kezdődnie (MK), és az utolsó alapjárati szakasznak a vonatkozó I. típusú menetciklusban (mintavétel vége [MV]) történő befejezésekor kell véget érnie.

3.3.2.3.   A járművet az alkalmazandó I. típusú menetciklus használatával és a II. melléklet 6. függelékében meghatározott sebességváltási előírások szerint kell vezetni.

3.3.2.4.   A kipufogógáz-kibocsátásokat a II. melléklet rendelkezései szerint kell elemezni.

3.3.2.5.   A „B” feltétel szerinti (m2 (g-ban), illetve c2 (l-ben)) vizsgálati eredményeket fel kell jegyezni.

3.3.3.   A ciklus befejezését követő 30 percen belül az elektromosenergia-/energiatároló eszközt a 3.2.2.4. pontban leírtaknak megfelelően fel kell tölteni.

Az energiamérő berendezés, amelyet a hálózati aljzat és a jármű töltője között helyeznek el, méri a hálózatból származó e2 (Wh) energiatöltetet.

3.3.4.   A jármű elektromosenergia-/energiatároló eszközét a 3.2.1.1. pont szerint kell lemeríteni.

3.3.5.   A lemerítést követő 30 percen belül az elektromosenergia-/energiatároló eszközt a 3.2.2.4. pontban leírtaknak megfelelően fel kell tölteni.

Az energiamérő berendezés, amelyet a hálózati aljzat és a jármű töltője között helyeznek el, méri a hálózatból származó e3 (Wh) energiatöltetet.

3.3.6.   A „B” feltétel esetében az energiafogyasztás e4 (Wh):

Ap3-4. egyenlet:

Formula

3.4.   Vizsgálati eredmények

3.4.1.   A CO2-értékek:

Ap3-5. egyenlet:

Formula és

Ap3-6. egyenlet:

Formula (mg/km)

ahol:

| Dtest1 és Dtest2 | = | az „A” feltétel (3.2. pont) és a „B” feltétel (3.3. pont) szerint végzett vizsgálatok során ténylegesen megtett távolság; és |
| --- | --- | --- |
| m1 és m2 | = | a 3.2.3.5. és a 3.3.2.5. pontban meghatározott vizsgálati eredmények. |

Dtest1 és Dtest2

=

az „A” feltétel (3.2. pont) és a „B” feltétel (3.3. pont) szerint végzett vizsgálatok során ténylegesen megtett távolság; és

m1 és m2

=

a 3.2.3.5. és a 3.3.2.5. pontban meghatározott vizsgálati eredmények.

3.4.2.1.   A 3.2.3.2.1. pont szerinti vizsgálathoz:

A CO2 súlyozott értékeit az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Ap3-7. egyenlet:

Formula

ahol:

| M | = | M = a kibocsátott CO2 tömege g/km-ben; |
| --- | --- | --- |
| M1 | = | a kibocsátott CO2 tömege g/km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel; |
| M2 | = | a kibocsátott CO2 tömege g/km-ben minimális töltöttségi szinten levő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés); |
| De | = | a járműnek a 3.3. függelékben leírt eljárás szerint meghatározott elektromos hatósugara, amely eljáráshoz a gyártónak kell biztosítania a tisztán elektromos üzemmódban vezetett járművel elvégzendő méréshez szükséges eszközt |
| Dav | = | átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, Dav =:






  — | 4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú L kategóriájú jármű esetében; |

M

=

M = a kibocsátott CO2 tömege g/km-ben;

M1

=

a kibocsátott CO2 tömege g/km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel;

M2

=

a kibocsátott CO2 tömege g/km-ben minimális töltöttségi szinten levő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés);

De

=

a járműnek a 3.3. függelékben leírt eljárás szerint meghatározott elektromos hatósugara, amely eljáráshoz a gyártónak kell biztosítania a tisztán elektromos üzemmódban vezetett járművel elvégzendő méréshez szükséges eszközt

Dav

=

átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, Dav =:

—

4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú L kategóriájú jármű esetében;

| — | 6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében; |
| --- | --- |

—

6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében;

| — | 10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében; |
| --- | --- |

—

10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében;

3.4.2.2.   A 3.2.3.2.2. pont szerinti vizsgálathoz:

Ap3-8. egyenlet:

Formula

ahol:

| M | = | a kibocsátott CO2 tömege g/km-ben; |
| --- | --- | --- |
| M1 | = | a kibocsátott CO2 tömege g/km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel; |
| M2 | = | a kibocsátott CO2 tömege g/km-ben minimális töltöttségi szinten levő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés); |
| Dovc | = | a jármű külső feltöltésének hatósugara a 3.3. függelékben leírt eljárás szerint; |
| Dav | = | átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, Dav =:






  — | 4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú L kategóriájú jármű esetében; |

M

=

a kibocsátott CO2 tömege g/km-ben;

M1

=

a kibocsátott CO2 tömege g/km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel;

M2

=

a kibocsátott CO2 tömege g/km-ben minimális töltöttségi szinten levő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés);

Dovc

=

a jármű külső feltöltésének hatósugara a 3.3. függelékben leírt eljárás szerint;

Dav

=

átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, Dav =:

—

4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú L kategóriájú jármű esetében;

| — | 6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében; |
| --- | --- |

—

6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében;

| — | 10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében; |
| --- | --- |

—

10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében;

3.4.3.   A tüzelőanyag-fogyasztási értékek az alábbiak:

Ap3-9. egyenlet:

Formula

Ap3-10. egyenlet:

Formula (l/100 km) gáz-halmazállapotú tüzelőanyag esetében

ahol:

| Dtest1 és Dtest2 | = | az „A” feltétel (3.2. pont) és a „B” feltétel (3.3. pont) szerint végzett vizsgálatok során ténylegesen megtett távolság; és |
| --- | --- | --- |
| c1 és c2 | = | a 3.2.3.8. és a 3.3.2.5. pontban meghatározott vizsgálati eredmények. |

Dtest1 és Dtest2

=

az „A” feltétel (3.2. pont) és a „B” feltétel (3.3. pont) szerint végzett vizsgálatok során ténylegesen megtett távolság; és

c1 és c2

=

a 3.2.3.8. és a 3.3.2.5. pontban meghatározott vizsgálati eredmények.

3.4.4.   A tüzelőanyag-fogyasztás súlyozott értékeit a következőképpen kell kiszámítani:

3.4.4.1.   A 3.2.3.2.1. pont szerinti vizsgálathoz:

Ap3-11. egyenlet:

Formula

ahol:

| C | = | a tüzelőanyag-fogyasztás l/100 km-ben; |
| --- | --- | --- |
| C1 | = | a tüzelőanyag-fogyasztás l/100 km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel; |
| C2 | = | a tüzelőanyag-fogyasztás l/100 km-ben minimális töltöttségi szinten levő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés); |
| De | = | a járműnek a 3.3. függelékben leírt eljárás szerint meghatározott elektromos hatósugara, amely eljáráshoz a gyártónak kell biztosítania a tisztán elektromos üzemmódban vezetett járművel elvégzendő méréshez szükséges eszközt |
| Dav | = | átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, Dav =:






  — | 4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú L kategóriájú jármű esetében; |

C

=

a tüzelőanyag-fogyasztás l/100 km-ben;

C1

=

a tüzelőanyag-fogyasztás l/100 km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel;

C2

=

a tüzelőanyag-fogyasztás l/100 km-ben minimális töltöttségi szinten levő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés);

De

=

a járműnek a 3.3. függelékben leírt eljárás szerint meghatározott elektromos hatósugara, amely eljáráshoz a gyártónak kell biztosítania a tisztán elektromos üzemmódban vezetett járművel elvégzendő méréshez szükséges eszközt

Dav

=

átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, Dav =:

—

4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú L kategóriájú jármű esetében;

| — | 6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében; |
| --- | --- |

—

6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében;

| — | 10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében; |
| --- | --- |

—

10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében;

3.4.4.2.   A 3.2.3.2.2. pont szerinti vizsgálathoz:

Ap3-12. egyenlet:

Formula

ahol:

| C | = | a tüzelőanyag-fogyasztás l/100 km-ben; |
| --- | --- | --- |
| C1 | = | a tüzelőanyag-fogyasztás l/100 km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel; |
| C2 | = | a tüzelőanyag-fogyasztás l/100 km-ben minimális töltöttségi szinten levő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés); |
| Dovc | = | a jármű külső feltöltésének hatósugara a 3.3. függelékben leírt eljárás szerint; |
| Dav | = | átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, Dav =:






  — | 4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú L kategóriájú jármű esetében; |

C

=

a tüzelőanyag-fogyasztás l/100 km-ben;

C1

=

a tüzelőanyag-fogyasztás l/100 km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel;

C2

=

a tüzelőanyag-fogyasztás l/100 km-ben minimális töltöttségi szinten levő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés);

Dovc

=

a jármű külső feltöltésének hatósugara a 3.3. függelékben leírt eljárás szerint;

Dav

=

átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, Dav =:

—

4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú L kategóriájú jármű esetében;

| — | 6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében; |
| --- | --- |

—

6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében;

| — | 10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében; |
| --- | --- |

—

10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében;

3.4.5.   Az elektromosenergia-fogyasztási értékek az alábbiak:

Ap3-13. egyenlet:

Formula és

Ap3-14. egyenlet:

Formula (Wh/km)

Daz „A” feltétel (3.2. pont) és a „B” feltétel (3.3. pont) szerint végzett vizsgálatok során ténylegesen megtett távolság, valamint a 3.2.5. pontban meghatározott e1, illetve a 3.3.6. pontban meghatározott e4 értéke.

3.4.6.   Az elektromosenergia-fogyasztás súlyozott értékeit a következőképpen kell kiszámítani:

3.4.6.1.   A 3.2.3.2.1. pont szerinti vizsgálathoz:

Ap3-15. egyenlet:

Formula

ahol:

| E | = | az elektromosenergia-fogyasztás Wh/km-ben; |
| --- | --- | --- |
| E1 | = | az elektromosenergia-fogyasztás Wh/km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel; |
| E4 | = | az elektromosenergia-fogyasztás Wh/km-ben minimális töltöttségi szinten levő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés); |
| De | = | a járműnek a 3.3. függelékben leírt eljárás szerint meghatározott elektromos hatósugara, amely eljáráshoz a gyártónak kell biztosítania a tisztán elektromos üzemmódban vezetett járművel elvégzendő méréshez szükséges eszközt |
| Dav | = | átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, Dav =:






  — | 4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú L kategóriájú jármű esetében; |

E

=

az elektromosenergia-fogyasztás Wh/km-ben;

E1

=

az elektromosenergia-fogyasztás Wh/km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel;

E4

=

az elektromosenergia-fogyasztás Wh/km-ben minimális töltöttségi szinten levő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés);

De

=

a járműnek a 3.3. függelékben leírt eljárás szerint meghatározott elektromos hatósugara, amely eljáráshoz a gyártónak kell biztosítania a tisztán elektromos üzemmódban vezetett járművel elvégzendő méréshez szükséges eszközt

Dav

=

átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, Dav =:

—

4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú L kategóriájú jármű esetében;

| — | 6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében; |
| --- | --- |

—

6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében;

| — | 10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében; |
| --- | --- |

—

10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében;

3.4.6.2.   A 3.2.3.2.2. pont szerinti vizsgálathoz:

Ap3-16. egyenlet:

Formula

ahol:

| E | = | az elektromosenergia-fogyasztás Wh/km-ben; |
| --- | --- | --- |
| E1 | = | az elektromosenergia-fogyasztás Wh/km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel; |
| E4 | = | az elektromosenergia-fogyasztás Wh/km-ben minimális töltöttségi szinten levő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés); |
| Dovc | = | a jármű külső feltöltésének hatósugara a 3.3. függelékben leírt eljárás szerint; |
| Dav | = | átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, Dav =:






  — | 4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú L kategóriájú jármű esetében; |

E

=

az elektromosenergia-fogyasztás Wh/km-ben;

E1

=

az elektromosenergia-fogyasztás Wh/km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel;

E4

=

az elektromosenergia-fogyasztás Wh/km-ben minimális töltöttségi szinten levő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés);

Dovc

=

a jármű külső feltöltésének hatósugara a 3.3. függelékben leírt eljárás szerint;

Dav

=

átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, Dav =:

—

4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú L kategóriájú jármű esetében;

| — | 6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében; |
| --- | --- |

—

6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében;

| — | 10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében; |
| --- | --- |

—

10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében;

4.   Kívülről feltölthető hibrid hajtású elektromos járművek (OVC HEV) üzemmódkapcsolóval

4.1.   Két vizsgálatot kell elvégezni az alábbi feltételek mellett:

4.1.1.   „A” feltétel: a vizsgálatot teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel kell elvégezni.

4.1.2.   „B” feltétel: a vizsgálatot minimális töltöttségi szinten lévő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel kell elvégezni (maximális lemerítés).

4.1.3.   Az üzemmódkapcsolót a II. melléklet 11. függeléke 3.2.1.3. pontjának Ap11-2. táblázata szerint kell beállítani.

4.2.   „A” feltétel

4.2.1.   Ha a jármű 3.3. függeléknek megfelelően mért tisztán elektromos hatósugara nagyobb, mint egy teljes ciklus, a gyártó kérésére I. típusú vizsgálatot végezhetnek tisztán elektromos módban a műszaki szolgálattal történt megállapodás után és a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon. Ebben az esetben a 4.4. pontban az M1 és C1 értékét 0-nak kell venni.

4.2.2.   Az eljárást az elektromosenergia-/energiatároló eszköznek a 4.2.2.1. pontban leírtak szerinti lemerítésével kell kezdeni.

| 4.2.2.1. | Az elektromosenergia-/energiatároló eszközt haladás közben, tisztán elektromos üzemmódba állított üzemmódkapcsolóval kell lemeríteni (a próbapályán, járműfékpadon stb.), miközben a jármű legnagyobb tervezési sebessége 70 ± 5 %-ának megfelelő állandó sebességgel, tisztán elektromos üzemmódban halad, amelyet a járművek legnagyobb tervezési sebességének mérésére a X. melléklet 1. függelékében meghatározott vizsgálati eljárás szerint állapítanak meg.
  A lemerítést a következő feltételek bármelyikének fennállása esetén le kell állítani:






  — | amikor a jármű már nem képes a 30 perces legnagyobb sebesség 65 százalékával haladni; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1.

Az elektromosenergia-/energiatároló eszközt haladás közben, tisztán elektromos üzemmódba állított üzemmódkapcsolóval kell lemeríteni (a próbapályán, járműfékpadon stb.), miközben a jármű legnagyobb tervezési sebessége 70 ± 5 %-ának megfelelő állandó sebességgel, tisztán elektromos üzemmódban halad, amelyet a járművek legnagyobb tervezési sebességének mérésére a X. melléklet 1. függelékében meghatározott vizsgálati eljárás szerint állapítanak meg.

A lemerítést a következő feltételek bármelyikének fennállása esetén le kell állítani:

—

amikor a jármű már nem képes a 30 perces legnagyobb sebesség 65 százalékával haladni;

| — | amikor a szabványos fedélzeti műszer azt jelzi, hogy a járművet le kell állítani; |
| --- | --- |

—

amikor a szabványos fedélzeti műszer azt jelzi, hogy a járművet le kell állítani;

| — | 100 km után. |
| --- | --- |

—

100 km után.

Ha a jármű nem rendelkezik tisztán elektromos üzemmóddal, az elektromosenergia-/energiatároló eszközt le kell meríteni, miközben a járművet (próbapályán, járműfékpadon stb.) a következő feltételek valamelyike szerint üzemeltetik:

| — | 50 km/h állandó sebességgel, amíg a hibrid hajtású elektromos jármű tüzelőanyag-fogyasztó motorja be nem indul; |
| --- | --- |

—

50 km/h állandó sebességgel, amíg a hibrid hajtású elektromos jármű tüzelőanyag-fogyasztó motorja be nem indul;

| — | ha a jármű nem tudja elérni az 50 km/h állandó sebességet a tüzelőanyag-fogyasztó motor beindulása nélkül, a sebességet csökkenteni kell, hogy a jármű olyan kisebb állandó sebességgel haladjon, amelynél a tüzelőanyag-fogyasztó motor nem indul be egy meghatározott idő/távolság alatt (ezt a műszaki szolgálat és a gyártó a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon közösen határozza meg); |
| --- | --- |

—

ha a jármű nem tudja elérni az 50 km/h állandó sebességet a tüzelőanyag-fogyasztó motor beindulása nélkül, a sebességet csökkenteni kell, hogy a jármű olyan kisebb állandó sebességgel haladjon, amelynél a tüzelőanyag-fogyasztó motor nem indul be egy meghatározott idő/távolság alatt (ezt a műszaki szolgálat és a gyártó a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon közösen határozza meg);

| — | a gyártó ajánlása szerint. |
| --- | --- |

—

a gyártó ajánlása szerint.

A tüzelőanyag-fogyasztó motort automatikus beindulása után tíz másodpercen belül le kell állítani. Eltérés esetén, ha a gyártó igazolni tudja a műszaki szolgálatnak a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon, hogy a jármű fizikailag nem képes elérni a harmincperces sebességet, ehelyett használható a legfeljebb tizenöt perces legnagyobb sebesség.

4.2.3.   A jármű kondicionálása

| 4.2.3.1. | A vizsgálati jármű előkondicionálása az I. típusú vizsgálati ciklus elvégzésével történik, a II. melléklet 4.5.5. pontja szerinti sebességváltási előírások egyidejű betartásával. |
| --- | --- |

4.2.3.1.

A vizsgálati jármű előkondicionálása az I. típusú vizsgálati ciklus elvégzésével történik, a II. melléklet 4.5.5. pontja szerinti sebességváltási előírások egyidejű betartásával.

| 4.2.3.2. | Az előkondicionálás után és a vizsgálat előtt a járművet olyan helyiségben kell tárolni, amelyben a hőmérséklet 293,2 és 303,2 K (20 °C és 30 °C) között viszonylag állandó. Az előkezelést legalább hat órán keresztül kell folytatni addig, amíg a motorolaj és a hűtőfolyadék (ha van) hőmérséklete el nem éri a helyiség hőmérsékletét ± 2 K határértéken belül, és az elektromosenergia-/energiatároló eszköz teljesen feltöltődik az alábbi 4.2.3.3. pont szerinti feltöltés eredményeként. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Az előkondicionálás után és a vizsgálat előtt a járművet olyan helyiségben kell tárolni, amelyben a hőmérséklet 293,2 és 303,2 K (20 °C és 30 °C) között viszonylag állandó. Az előkezelést legalább hat órán keresztül kell folytatni addig, amíg a motorolaj és a hűtőfolyadék (ha van) hőmérséklete el nem éri a helyiség hőmérsékletét ± 2 K határértéken belül, és az elektromosenergia-/energiatároló eszköz teljesen feltöltődik az alábbi 4.2.3.3. pont szerinti feltöltés eredményeként.

| 4.2.3.3. | Temperálás közben az elektromosenergia-/energiatároló eszközt az alábbi 3.2.2.4. pontban meghatározott normál éjszakai töltést alkalmazva feltölteni. |
| --- | --- |

4.2.3.3.

Temperálás közben az elektromosenergia-/energiatároló eszközt az alábbi 3.2.2.4. pontban meghatározott normál éjszakai töltést alkalmazva feltölteni.

4.2.4.   Vizsgálati eljárás

| 4.2.4.1. | A járművet a vezető számára a normál használatra biztosított eszközökkel kell beindítani. Az első ciklus a jármű beindításakor kezdődik. |
| --- | --- |

4.2.4.1.

A járművet a vezető számára a normál használatra biztosított eszközökkel kell beindítani. Az első ciklus a jármű beindításakor kezdődik.

| 4.2.4.2. | A 4.2.4.2.1. vagy 4.2.4.2.2. pontban meghatározott vizsgálati eljárások alkalmazhatók.






  4.2.4.2.1. | A mintavételnek a jármű beindítása előtt vagy annak időpontjában kell kezdődnie (MK), és az utolsó alapjárati szakasznak a vonatkozó I. típusú menetciklusban (mintavétel vége [MV]) történő befejezésekor kell véget érnie. |
| --- | --- | --- |

4.2.4.2.

A 4.2.4.2.1. vagy 4.2.4.2.2. pontban meghatározott vizsgálati eljárások alkalmazhatók.

4.2.4.2.1.

A mintavételnek a jármű beindítása előtt vagy annak időpontjában kell kezdődnie (MK), és az utolsó alapjárati szakasznak a vonatkozó I. típusú menetciklusban (mintavétel vége [MV]) történő befejezésekor kell véget érnie.

| 4.2.4.2.2. | A mintavételt a jármű beindítása előtt vagy azzal egyidejűleg kell elkezdeni, és több ismétlődő vizsgálati cikluson keresztül kell folytatni. A mintavétel azon vonatkozó I. típusú menetciklus teljesítésével ér véget, amely alatt az akkumulátor az alábbiakban meghatározott eljárás szerint elérte a minimális töltési állapotot (a mintavétel vége):






  4.2.4.2.2.1. | A Q elektromosenergia-mérleget (Ah) a 3.2. függelékben meghatározott eljárással minden vegyes ciklusban mérni kell. Az elektromosenergia-mérleg annak megállapítására szolgál, hogy az akkumulátor mikor éri el a minimális töltöttségi szintjét. |
| --- | --- | --- |

4.2.4.2.2.

A mintavételt a jármű beindítása előtt vagy azzal egyidejűleg kell elkezdeni, és több ismétlődő vizsgálati cikluson keresztül kell folytatni. A mintavétel azon vonatkozó I. típusú menetciklus teljesítésével ér véget, amely alatt az akkumulátor az alábbiakban meghatározott eljárás szerint elérte a minimális töltési állapotot (a mintavétel vége):

4.2.4.2.2.1.

A Q elektromosenergia-mérleget (Ah) a 3.2. függelékben meghatározott eljárással minden vegyes ciklusban mérni kell. Az elektromosenergia-mérleg annak megállapítására szolgál, hogy az akkumulátor mikor éri el a minimális töltöttségi szintjét.

| 4.2.4.2.2.2. | Akkor tekinthető úgy, hogy az akkumulátor az N vegyes ciklusban elérte minimális töltöttségi szintjét, ha az N+1 vegyes ciklusban mért elektromosenergia-mérleg a maximális töltöttségi szintű akkumulátor gyártó által megadott névleges kapacitásának (Ah) százalékában kifejezve legfeljebb 3 % áramot ad le. A gyártó kérésére további vizsgálati ciklusokat lehet végezni, és a kapott eredményeket figyelembe lehet venni a 4.2.4.5. és 4.4. pont szerinti számításokban, feltéve, hogy minden egyes kiegészítő vizsgálati ciklus elektromosenergia-mérlege azt mutatja, hogy az akkumulátor kevesebb áramot ad le, mint az előző ciklusban. |
| --- | --- |

4.2.4.2.2.2.

Akkor tekinthető úgy, hogy az akkumulátor az N vegyes ciklusban elérte minimális töltöttségi szintjét, ha az N+1 vegyes ciklusban mért elektromosenergia-mérleg a maximális töltöttségi szintű akkumulátor gyártó által megadott névleges kapacitásának (Ah) százalékában kifejezve legfeljebb 3 % áramot ad le. A gyártó kérésére további vizsgálati ciklusokat lehet végezni, és a kapott eredményeket figyelembe lehet venni a 4.2.4.5. és 4.4. pont szerinti számításokban, feltéve, hogy minden egyes kiegészítő vizsgálati ciklus elektromosenergia-mérlege azt mutatja, hogy az akkumulátor kevesebb áramot ad le, mint az előző ciklusban.

| 4.2.4.2.2.3. | Az egyes vizsgálati cikluspárok között legfeljebb tízperces kondicionálás engedélyezett. Erre az időtartamra az erőátviteli rendszert ki kell kapcsolni. |
| --- | --- |

4.2.4.2.2.3.

Az egyes vizsgálati cikluspárok között legfeljebb tízperces kondicionálás engedélyezett. Erre az időtartamra az erőátviteli rendszert ki kell kapcsolni.

| 4.2.4.3. | A járművet az alkalmazandó menetciklus és a II. melléklet 9. függelékében meghatározott sebességváltási előírások szerint kell vezetni. |
| --- | --- |

4.2.4.3.

A járművet az alkalmazandó menetciklus és a II. melléklet 9. függelékében meghatározott sebességváltási előírások szerint kell vezetni.

| 4.2.4.4. | A kipufogógázokat a jármű jóváhagyásakor hatályban lévő II. melléklet szerint kell elemezni. |
| --- | --- |

4.2.4.4.

A kipufogógázokat a jármű jóváhagyásakor hatályban lévő II. melléklet szerint kell elemezni.

| 4.2.4.5. | Az „A” feltétel tekintetében végzett vizsgálati ciklusból a CO2-kibocsátási (m1 (g-ban)) és tüzelőanyag-fogyasztási (c1 (l-ben)) eredményeket fel kell jegyezni. A 4.2.4.2.1. pontnak megfelelően végzett vizsgálat esetében az m1 és a c1 az egyszeri vegyes ciklus eredményeinek felel meg. A 4.2.4.2.2. pontnak megfelelően végzett vizsgálat esetében az m1 és a c1 az N vegyes ciklusok eredményeinek felel meg.
  Ap3-17. egyenlet:

  Ap3-18. egyenlet: |
| --- | --- |

4.2.4.5.

Az „A” feltétel tekintetében végzett vizsgálati ciklusból a CO2-kibocsátási (m1 (g-ban)) és tüzelőanyag-fogyasztási (c1 (l-ben)) eredményeket fel kell jegyezni. A 4.2.4.2.1. pontnak megfelelően végzett vizsgálat esetében az m1 és a c1 az egyszeri vegyes ciklus eredményeinek felel meg. A 4.2.4.2.2. pontnak megfelelően végzett vizsgálat esetében az m1 és a c1 az N vegyes ciklusok eredményeinek felel meg.

4.2.5.   A ciklus befejezését követő 30 percen belül az elektromosenergia-/energiatároló eszközt a 3.2.2.4. pontban leírtaknak megfelelően fel kell tölteni.

Az energiamérő berendezés, amelyet a hálózati aljzat és a jármű töltője között helyeznek el, méri a hálózatból származó e1 (Wh) energiatöltetet.

4.2.6.   Az „A” feltétel esetében az elektromosenergia-fogyasztás e1 (Wh).

4.3.   „B” feltétel

4.3.1.   A jármű kondicionálása

| 4.3.1.1. | A jármű elektromosenergia-/energiatároló eszközét a 4.2.2.1. pont szerint kell lemeríteni.
  A gyártó kérésére a 4.2.3.1. pont szerinti kondicionálás elvégezhető az elektromosenergia-/energiatároló eszköz lemerítése előtt. |
| --- | --- |

4.3.1.1.

A jármű elektromosenergia-/energiatároló eszközét a 4.2.2.1. pont szerint kell lemeríteni.

A gyártó kérésére a 4.2.3.1. pont szerinti kondicionálás elvégezhető az elektromosenergia-/energiatároló eszköz lemerítése előtt.

| 4.3.1.2. | A vizsgálat előtt a járművet olyan helyiségben kell tartani, amelyben a hőmérséklet 293,2 és 303,2 K (20 °C és 30 °C) között viszonylag állandó. Ezt a kondicionálást legalább 6 órán keresztül kell végezni és mindaddig folytatni, amíg a motorolaj és a hűtőfolyadék (ha van) hőmérséklete el nem éri a helyiség hőmérsékletét ± 2 K értékhatáron belül. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

A vizsgálat előtt a járművet olyan helyiségben kell tartani, amelyben a hőmérséklet 293,2 és 303,2 K (20 °C és 30 °C) között viszonylag állandó. Ezt a kondicionálást legalább 6 órán keresztül kell végezni és mindaddig folytatni, amíg a motorolaj és a hűtőfolyadék (ha van) hőmérséklete el nem éri a helyiség hőmérsékletét ± 2 K értékhatáron belül.

4.3.2.   Vizsgálati eljárás

| 4.3.2.1. | A járművet a vezető számára a normál használatra biztosított eszközökkel kell beindítani. Az első ciklus a jármű beindításakor kezdődik. |
| --- | --- |

4.3.2.1.

A járművet a vezető számára a normál használatra biztosított eszközökkel kell beindítani. Az első ciklus a jármű beindításakor kezdődik.

| 4.3.2.2. | A mintavételnek a jármű beindítása előtt vagy annak időpontjában kell kezdődnie (MK), és az utolsó alapjárati szakasznak a vonatkozó I. típusú menetciklusban (mintavétel vége [MV]) történő befejezésekor kell véget érnie. |
| --- | --- |

4.3.2.2.

A mintavételnek a jármű beindítása előtt vagy annak időpontjában kell kezdődnie (MK), és az utolsó alapjárati szakasznak a vonatkozó I. típusú menetciklusban (mintavétel vége [MV]) történő befejezésekor kell véget érnie.

| 4.3.2.3. | A járművet az alkalmazandó menetciklus és a II. mellékletben meghatározott sebességváltási előírások szerint kell vezetni. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

A járművet az alkalmazandó menetciklus és a II. mellékletben meghatározott sebességváltási előírások szerint kell vezetni.

| 4.3.2.4. | A kipufogógázokat a jármű jóváhagyásakor hatályban lévő II. melléklet rendelkezései szerint kell elemezni. |
| --- | --- |

4.3.2.4.

A kipufogógázokat a jármű jóváhagyásakor hatályban lévő II. melléklet rendelkezései szerint kell elemezni.

| 4.3.2.5. | A „B” feltétel tekintetében végzett vizsgálati ciklus(ok)ból a CO2-kibocsátási (m2 (g-ban)) és tüzelőanyag-fogyasztási (c2 (l-ben)) eredményeket fel kell jegyezni. |
| --- | --- |

4.3.2.5.

A „B” feltétel tekintetében végzett vizsgálati ciklus(ok)ból a CO2-kibocsátási (m2 (g-ban)) és tüzelőanyag-fogyasztási (c2 (l-ben)) eredményeket fel kell jegyezni.

4.3.3.   A ciklus befejezését követő 30 percen belül az elektromosenergia-/energiatároló eszközt a 3.2.2.4. pontban leírtaknak megfelelően fel kell tölteni.

Az energiamérő berendezés, amelyet a hálózati aljzat és a jármű töltője között helyeznek el, méri a hálózatból származó e2 (Wh) energiatöltetet.

4.3.4.   A jármű elektromosenergia-/energiatároló eszközét a 4.2.2.1. pont szerint kell lemeríteni.

4.3.5.   A lemerítést követő 30 percen belül az elektromosenergia-/energiatároló eszközt a 3.2.2.4. pontban leírtaknak megfelelően fel kell tölteni. Az energiamérő berendezés, amelyet a hálózati aljzat és a jármű töltője között helyeznek el, méri a hálózatból származó e3 (Wh) energiatöltetet.

4.3.6.   A „B” feltétel esetében az energiafogyasztás e4 (Wh):

Ap3-19. egyenlet:

Formula

4.4.   Vizsgálati eredmények

4.4.1.   A CO2-értékek:

Ap3-20. egyenlet:

Formula (mg/km) és

Ap3-21. egyenlet:

Formula (mg/km)

ahol:

| Dtest1 és Dtest2 | = | az „A” feltétel (4.2. pont) és a „B” feltétel (4.3. pont) szerint végzett vizsgálatok során ténylegesen megtett távolság; és |
| --- | --- | --- |
| m1 és m2 | = | a 4.2.4.5. és a 4.3.2.5. pontban meghatározott vizsgálati eredmények |

Dtest1 és Dtest2

=

az „A” feltétel (4.2. pont) és a „B” feltétel (4.3. pont) szerint végzett vizsgálatok során ténylegesen megtett távolság; és

m1 és m2

=

a 4.2.4.5. és a 4.3.2.5. pontban meghatározott vizsgálati eredmények

4.4.2.   A CO2 súlyozott értékeit az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| 4.4.2.1. | A 4.2.4.2.1. pont szerinti vizsgálathoz:
  Ap3-22. egyenlet:

  ahol:







  M | = | a kibocsátott CO2 tömege g/km-ben; |
| --- | --- | --- | --- |
| M1 | = | a kibocsátott CO2 tömege g/km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel; |
| M2 | = | a kibocsátott CO2 tömege g/km-ben minimális töltöttségi szinten levő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés); |
| De | = | a járműnek a 3.3. függelékben leírt eljárás szerint meghatározott elektromos hatósugara, amely eljáráshoz a gyártónak kell biztosítania a tisztán elektromos üzemmódban vezetett járművel elvégzendő méréshez szükséges eszközt |
| Dav | = | átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, Dav =:






  — | 4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú L kategóriájú jármű esetében; |

4.4.2.1.

A 4.2.4.2.1. pont szerinti vizsgálathoz:

ahol:

M

=

a kibocsátott CO2 tömege g/km-ben;

M1

=

a kibocsátott CO2 tömege g/km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel;

M2

=

a kibocsátott CO2 tömege g/km-ben minimális töltöttségi szinten levő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés);

De

=

a járműnek a 3.3. függelékben leírt eljárás szerint meghatározott elektromos hatósugara, amely eljáráshoz a gyártónak kell biztosítania a tisztán elektromos üzemmódban vezetett járművel elvégzendő méréshez szükséges eszközt

Dav

=

átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, Dav =:

—

4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú L kategóriájú jármű esetében;

| — | 6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében; |
| --- | --- |

—

6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében;

| — | 10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében; |
| --- | --- |

—

10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében;

| 4.4.2.2. | A 4.2.4.2.2. pont szerinti vizsgálathoz:
  Ap3-23. egyenlet:

  ahol:







  M | = | a kibocsátott CO2 tömege g/km-ben; |
| --- | --- | --- | --- |
| M1 | = | a kibocsátott CO2 tömege g/km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel; |
| M2 | = | a kibocsátott CO2 tömege g/km-ben minimális töltöttségi szinten levő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés); |
| Dovc | = | a jármű külső feltöltésének hatósugara a 3.3. függelékben leírt eljárás szerint; |
| Dav | = | átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, Dav =:






  — | 4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú L kategóriájú jármű esetében; |

4.4.2.2.

A 4.2.4.2.2. pont szerinti vizsgálathoz:

ahol:

M

=

a kibocsátott CO2 tömege g/km-ben;

M1

=

a kibocsátott CO2 tömege g/km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel;

M2

=

a kibocsátott CO2 tömege g/km-ben minimális töltöttségi szinten levő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés);

Dovc

=

a jármű külső feltöltésének hatósugara a 3.3. függelékben leírt eljárás szerint;

Dav

=

átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, Dav =:

—

4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú L kategóriájú jármű esetében;

| — | 6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében; |
| --- | --- |

—

6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében;

| — | 10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében; |
| --- | --- |

—

10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében;

4.4.3.   A tüzelőanyag-fogyasztási értékek az alábbiak:

Ap3-24. egyenlet:

Formula and

Ap3-25. egyenlet:

Formula (l/100 km)

ahol:

| Dtest1 és Dtest2 | = | az „A” feltétel (4.2. pont) és a „B” feltétel (4.3. pont) szerint végzett vizsgálatok során ténylegesen megtett távolság; és |
| --- | --- | --- |
| c1 és c2 | = | a 4.2.4.5. és a 4.3.2.5. pontban meghatározott vizsgálati eredmények. |

Dtest1 és Dtest2

=

az „A” feltétel (4.2. pont) és a „B” feltétel (4.3. pont) szerint végzett vizsgálatok során ténylegesen megtett távolság; és

c1 és c2

=

a 4.2.4.5. és a 4.3.2.5. pontban meghatározott vizsgálati eredmények.

4.4.4.   A tüzelőanyag-fogyasztás súlyozott értékeit a következőképpen kell kiszámítani:

| 4.4.4.1. | A 4.2.4.2.1. pont szerinti vizsgálathoz:
  Ap3-26. egyenlet:

  ahol:







  C | = | a tüzelőanyag-fogyasztás l/100 km-ben; |
| --- | --- | --- | --- |
| C1 | = | a tüzelőanyag-fogyasztás l/100 km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel; |
| C2 | = | a tüzelőanyag-fogyasztás l/100 km-ben minimális töltöttségi szinten levő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés); |
| De | = | a járműnek a 3.3. függelékben leírt eljárás szerint meghatározott elektromos hatósugara, amely eljáráshoz a gyártónak kell biztosítania a tisztán elektromos üzemmódban vezetett járművel elvégzendő méréshez szükséges eszközt |
| Dav | = | átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, Dav =:






  — | 4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú L kategóriájú jármű esetében; |

4.4.4.1.

A 4.2.4.2.1. pont szerinti vizsgálathoz:

ahol:

C

=

a tüzelőanyag-fogyasztás l/100 km-ben;

C1

=

a tüzelőanyag-fogyasztás l/100 km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel;

C2

=

a tüzelőanyag-fogyasztás l/100 km-ben minimális töltöttségi szinten levő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés);

De

=

a járműnek a 3.3. függelékben leírt eljárás szerint meghatározott elektromos hatósugara, amely eljáráshoz a gyártónak kell biztosítania a tisztán elektromos üzemmódban vezetett járművel elvégzendő méréshez szükséges eszközt

Dav

=

átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, Dav =:

—

4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú L kategóriájú jármű esetében;

| — | 6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében; |
| --- | --- |

—

6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében;

| — | 10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében; |
| --- | --- |

—

10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében;

| 4.4.4.2. | A 4.2.4.2.2. pont szerinti vizsgálathoz:
  Ap3-27. egyenlet:

  ahol:







  C | = | a tüzelőanyag-fogyasztás l/100 km-ben; |
| --- | --- | --- | --- |
| C1 | = | a tüzelőanyag-fogyasztás l/100 km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel; |
| C2 | = | a tüzelőanyag-fogyasztás l/100 km-ben minimális töltöttségi szinten levő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés); |
| Dovc | = | a jármű külső feltöltésének hatósugara a 3.3. függelékben leírt eljárás szerint; |
| Dav | = | átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, Dav =:






  — | 4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú L kategóriájú jármű esetében; |

4.4.4.2.

A 4.2.4.2.2. pont szerinti vizsgálathoz:

ahol:

C

=

a tüzelőanyag-fogyasztás l/100 km-ben;

C1

=

a tüzelőanyag-fogyasztás l/100 km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel;

C2

=

a tüzelőanyag-fogyasztás l/100 km-ben minimális töltöttségi szinten levő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés);

Dovc

=

a jármű külső feltöltésének hatósugara a 3.3. függelékben leírt eljárás szerint;

Dav

=

átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, Dav =:

—

4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú L kategóriájú jármű esetében;

| — | 6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében; |
| --- | --- |

—

6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében;

| — | 10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében; |
| --- | --- |

—

10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében;

4.4.5.   Az elektromosenergia-fogyasztási értékek az alábbiak:

Ap3-28. egyenlet:

Formula and

Ap3-29. egyenlet:

Formula (Wh/km)

ahol:

| Dtest1 és Dtest2 | = | az „A” feltétel (4.2. pont) és a „B” feltétel (4.3. pont) szerint végzett vizsgálatok során ténylegesen megtett távolság; és |
| --- | --- | --- |
| e1 és e4 | = | a 4.2.6. és a 4.3.6. pontban meghatározott vizsgálati eredmények. |

Dtest1 és Dtest2

=

az „A” feltétel (4.2. pont) és a „B” feltétel (4.3. pont) szerint végzett vizsgálatok során ténylegesen megtett távolság; és

e1 és e4

=

a 4.2.6. és a 4.3.6. pontban meghatározott vizsgálati eredmények.

4.4.6.   Az elektromosenergia-fogyasztás súlyozott értékeit a következőképpen kell kiszámítani:

| 4.4.6.1. | A 4.2.4.2.1. pont szerinti vizsgálathoz:
  Ap3-30. egyenlet:

  ahol:







  E | = | az elektromosenergia-fogyasztás Wh/km-ben; |
| --- | --- | --- | --- |
| E1 | = | az elektromosenergia-fogyasztás Wh/km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel; |
| E4 | = | az elektromosenergia-fogyasztás Wh/km-ben minimális töltöttségi szinten levő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés); |
| De | = | a járműnek a 3.3. függelékben leírt eljárás szerint meghatározott elektromos hatósugara, amely eljáráshoz a gyártónak kell biztosítania a tisztán elektromos üzemmódban vezetett járművel elvégzendő méréshez szükséges eszközt |
| Dav | = | átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, Dav =






  — | 4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú L kategóriájú jármű esetében; |

4.4.6.1.

A 4.2.4.2.1. pont szerinti vizsgálathoz:

ahol:

E

=

az elektromosenergia-fogyasztás Wh/km-ben;

E1

=

az elektromosenergia-fogyasztás Wh/km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel;

E4

=

az elektromosenergia-fogyasztás Wh/km-ben minimális töltöttségi szinten levő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés);

De

=

a járműnek a 3.3. függelékben leírt eljárás szerint meghatározott elektromos hatósugara, amely eljáráshoz a gyártónak kell biztosítania a tisztán elektromos üzemmódban vezetett járművel elvégzendő méréshez szükséges eszközt

Dav

=

átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, Dav =

—

4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú L kategóriájú jármű esetében;

| — | 6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében; |
| --- | --- |

—

6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében;

| — | 10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében; |
| --- | --- |

—

10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében;

| 4.4.6.2. | A 4.2.4.2.2. pont szerinti vizsgálathoz:
  Ap3-31. egyenlet:

  ahol:







  E | = | az elektromosenergia-fogyasztás Wh/km-ben; |
| --- | --- | --- | --- |
| E1 | = | az elektromosenergia-fogyasztás Wh/km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel; |
| E4 | = | az elektromosenergia-fogyasztás Wh/km-ben minimális töltöttségi szinten levő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés); |
| Dovc | = | Dovc = a jármű külső feltöltésének hatósugara a 3.3. függelékben leírt eljárás szerint; |
| Dav | = | átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, Dav =:






  — | 4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú L kategóriájú jármű esetében; |

4.4.6.2.

A 4.2.4.2.2. pont szerinti vizsgálathoz:

ahol:

E

=

az elektromosenergia-fogyasztás Wh/km-ben;

E1

=

az elektromosenergia-fogyasztás Wh/km-ben teljesen feltöltött elektromosenergia-/energiatároló eszközzel;

E4

=

az elektromosenergia-fogyasztás Wh/km-ben minimális töltöttségi szinten levő elektromosenergia-/energiatároló eszközzel (maximális lemerítés);

Dovc

=

Dovc = a jármű külső feltöltésének hatósugara a 3.3. függelékben leírt eljárás szerint;

Dav

=

átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között, Dav =:

—

4 km a 150 cm3 alatti hengerűrtartalmú L kategóriájú jármű esetében;

| — | 6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében; |
| --- | --- |

—

6 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és 130 km/h alatti vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében;

| — | 10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében; |
| --- | --- |

—

10 km a legalább 150 cm3 hengerűrtartalmú és legalább 130 km/h vmax sebességű L kategóriájú jármű esetében;

5.   Nem külső feltöltésű hibrid elektromos járművek (NOVC HEV) üzemmódkapcsoló nélkül

5.1.   A vizsgálati jármű előkondicionálása az I. típusú vizsgálati ciklus elvégzésével történik, a II. melléklet 4.5.5. pontja szerinti sebességváltási előírások egyidejű betartásával.

5.1.1.   A CO2-kibocsátást és a tüzelőanyag-fogyasztást külön-külön meg kell határozni adott esetben a II. melléklet 6. függeléke szerinti menetciklus 1., 2. és 3. részére vonatkozóan.

5.2.   Előkondicionálásként legalább két egymást követő teljes menetciklust kell végrehajtani köztes temperálás nélkül, a II. melléklet 4.5.5. pontjában a menetciklussal és a sebességváltással kapcsolatban meghatározott előírások betartásával.

5.3.   Vizsgálati eredmények

5.3.1.   E vizsgálat eredményeit (C tüzelőanyag-fogyasztás l/100 km-ben folyékony tüzelőanyagok esetében és kg/100 km-ben gáz-halmazállapotú tüzelőanyagok esetében és M CO2-kibocsátás [g/km-ben]) a jármű akkumulátorának ΔEbatt energiamérlegének függvényében korrigálják.

A korrigált értékeknek (C0 [l/100 km vagy kg/100 km] és M0 [g/km]) meg kell felelniük a nulla energiamérlegnek (ΔEbatt = 0), és azokat a gyártó által az akkumulátoroktól eltérő tárolási rendszerre vonatkozóan meghatározott következő korrekciós együttható segítségével kell kiszámítani. a ΔEbatt a ΔEstorage értéket képviseli, amely az energiatároló rendszer energiamérlege.

| 5.3.1.1. | A Q elektromosenergia-mérleg (Ah), amelyet az e függelék 3.2. függelékében meghatározott eljárással kell mérni, a ciklus végén a jármű akkumulátorának energiatartalmában a ciklus elejéhez viszonyítva tapasztalható különbség mérésére szolgál. Az akkumulátor elektromosenergia-mérlegét a II. melléklet szerinti I. típusú vizsgálat adott esetben 1., 2. és 3. egyedi részeire külön-külön kell meghatározni. |
| --- | --- |

5.3.1.1.

A Q elektromosenergia-mérleg (Ah), amelyet az e függelék 3.2. függelékében meghatározott eljárással kell mérni, a ciklus végén a jármű akkumulátorának energiatartalmában a ciklus elejéhez viszonyítva tapasztalható különbség mérésére szolgál. Az akkumulátor elektromosenergia-mérlegét a II. melléklet szerinti I. típusú vizsgálat adott esetben 1., 2. és 3. egyedi részeire külön-külön kell meghatározni.

5.3.2.   Az alábbi feltételek mellett vizsgálati eredménynek tekinthető a nem korrigált mért C és M érték:

| a) | ha a gyártó a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon igazolni tudja, hogy nincs kapcsolat az akkumulátor energiamérlege és tüzelőanyag-fogyasztás között; |
| --- | --- |

a)

ha a gyártó a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon igazolni tudja, hogy nincs kapcsolat az akkumulátor energiamérlege és tüzelőanyag-fogyasztás között;

| b) | a ΔEbatt mindig megfelel az akkumulátor töltöttségének; |
| --- | --- |

b)

a ΔEbatt mindig megfelel az akkumulátor töltöttségének;

| c) | a ΔEbatt mindig megfelel egy akkumulátorkisütésnek, és a ΔEbatt belül esik az elfogyasztott tüzelőanyag (az elfogyasztott tüzelőanyag az egy ciklus során jelentkező tüzelőanyag-fogyasztást jelenti) energiatartalmának 1 %-án. |
| --- | --- |

c)

a ΔEbatt mindig megfelel egy akkumulátorkisütésnek, és a ΔEbatt belül esik az elfogyasztott tüzelőanyag (az elfogyasztott tüzelőanyag az egy ciklus során jelentkező tüzelőanyag-fogyasztást jelenti) energiatartalmának 1 %-án.

A ΔEbatt akkumulátor energiatartalomban bekövetkező változást a mért Q elektromosenergia-mérlegből kell kiszámítani az alábbiak szerint:

Ap3-32. egyenlet:

Formula

ahol:

| ETEbatt | = | az akkumulátor teljes energiatároló kapacitása (MJ-ban) és |
| --- | --- | --- |
| Vbatt | = | az akkumulátor névleges feszültsége (V-ban). |

ETEbatt

=

az akkumulátor teljes energiatároló kapacitása (MJ-ban) és

Vbatt

=

az akkumulátor névleges feszültsége (V-ban).

5.3.3.   A gyártó által meghatározott tüzelőanyag-fogyasztási korrekciós együttható (Kfuel)

| 5.3.3.1. | A tüzelőanyag-fogyasztási korrekciós együtthatót (Kfuel) n számú mérésből álló sorozatból kell meghatározni, amelynek legalább egy mérést kell tartalmaznia Qi < 0 mellett és legalább egyet Qj > 0 mellett.
  Ha ez a második mérés nem végezhető el a vizsgálatban használt, vonatkozó I. típusú menetciklusban, a műszaki szolgálat megítéli az ahhoz szükséges extrapoláció statisztikai szignifikanciáját, hogy a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon meg lehessen határozni a ΔEbatt = 0 melletti tüzelőanyag-fogyasztást. |
| --- | --- |

5.3.3.1.

A tüzelőanyag-fogyasztási korrekciós együtthatót (Kfuel) n számú mérésből álló sorozatból kell meghatározni, amelynek legalább egy mérést kell tartalmaznia Qi < 0 mellett és legalább egyet Qj > 0 mellett.

Ha ez a második mérés nem végezhető el a vizsgálatban használt, vonatkozó I. típusú menetciklusban, a műszaki szolgálat megítéli az ahhoz szükséges extrapoláció statisztikai szignifikanciáját, hogy a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon meg lehessen határozni a ΔEbatt = 0 melletti tüzelőanyag-fogyasztást.

| 5.3.3.2. | A tüzelőanyag-fogyasztási korrekciós együtthatót (Kfuel) az alábbiak szerint kell meghatározni:

  Ap3-33. egyenlet:


  (I/100 km/Ah-ban)
  ahol:







  Ci | = | az i-edik gyártói vizsgálat során mért tüzelőanyag-fogyasztás (l/100 km vagy kg/100 km); |
| --- | --- | --- | --- |
| Qi | = | az i-edik gyártói vizsgálat során mért elektromosenergia-mérleg (Ah); |
| n | = | az adatok száma. |

5.3.3.2.

A tüzelőanyag-fogyasztási korrekciós együtthatót (Kfuel) az alábbiak szerint kell meghatározni:

Ap3-33. egyenlet:

Formula (I/100 km/Ah-ban)

ahol:

Ci

=

az i-edik gyártói vizsgálat során mért tüzelőanyag-fogyasztás (l/100 km vagy kg/100 km);

Qi

=

az i-edik gyártói vizsgálat során mért elektromosenergia-mérleg (Ah);

n

=

az adatok száma.

A tüzelőanyag-fogyasztás korrekciós együtthatóját négyértékes számjegyre kell kerekíteni (például 0,xxxx vagy xx,xx). A műszaki szolgálat a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon megítéli a tüzelőanyag-fogyasztás korrekciós együtthatójának statisztikai szignifikanciáját.

| 5.3.3.3. | Külön tüzelőanyag-fogyasztási korrekciós együtthatót kell meghatározni a II. melléklet szerinti I. típusú vizsgálati ciklus adott esetben 1., 2. és 3. egyedi részeiben mért tüzelőanyag-fogyasztási értékekre. |
| --- | --- |

5.3.3.3.

Külön tüzelőanyag-fogyasztási korrekciós együtthatót kell meghatározni a II. melléklet szerinti I. típusú vizsgálati ciklus adott esetben 1., 2. és 3. egyedi részeiben mért tüzelőanyag-fogyasztási értékekre.

5.3.4.   Tüzelőanyag-fogyasztás nulla akkumulátor-energiamérlegnél (C0)

| 5.3.4.1. | A ΔEbatt = 0 melletti C0 tüzelőanyag-fogyasztást az alábbi egyenlettel kell meghatározni:

  Ap3-34. egyenlet:


  (l/100 km vagy kg/100km)
  ahol:







  C | = | a vizsgálat során mért tüzelőanyag-fogyasztás (l/100 km-ben folyékony tüzelőanyagok esetében és kg/100 km-ben gáz-halmazállapotú tüzelőanyagok esetében); |
| --- | --- | --- | --- |
| Q | = | a vizsgálat során mért elektromosenergia-mérleg (Ah); |

5.3.4.1.

A ΔEbatt = 0 melletti C0 tüzelőanyag-fogyasztást az alábbi egyenlettel kell meghatározni:

Ap3-34. egyenlet:

Formula (l/100 km vagy kg/100km)

ahol:

C

=

a vizsgálat során mért tüzelőanyag-fogyasztás (l/100 km-ben folyékony tüzelőanyagok esetében és kg/100 km-ben gáz-halmazállapotú tüzelőanyagok esetében);

Q

=

a vizsgálat során mért elektromosenergia-mérleg (Ah);

| 5.3.4.2. | Külön-külön kell meghatározni a tüzelőanyag-fogyasztást nulla akkumulátor-energiamérlegnél a II. melléklet szerinti I. típusú vizsgálati ciklus adott esetben 1., 2. és 3. egyedi részeiben mért tüzelőanyag-fogyasztási értékekre. |
| --- | --- |

5.3.4.2.

Külön-külön kell meghatározni a tüzelőanyag-fogyasztást nulla akkumulátor-energiamérlegnél a II. melléklet szerinti I. típusú vizsgálati ciklus adott esetben 1., 2. és 3. egyedi részeiben mért tüzelőanyag-fogyasztási értékekre.

5.3.5.   A gyártó által meghatározott CO2-kibocsátási korrekciós együttható (KCO2
  )

| 5.3.5.1. | A CO2-kibocsátási korrekciós együtthatót (KCO2
  ) n számú mérésből álló sorozatból kell meghatározni, amelynek legalább egy mérést kell tartalmaznia Qi < 0 mellett és legalább egyet Qj > 0 mellett.
  Ha ez a második mérés nem végezhető el a vizsgálatban használt menetciklusban, a műszaki szolgálat megítéli az ahhoz szükséges extrapoláció statisztikai szignifikanciáját, hogy a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon meg lehessen határozni a ΔEbatt = 0 melletti CO2-kibocsátás értékét. |
| --- | --- |

5.3.5.1.

A CO2-kibocsátási korrekciós együtthatót (KCO2
  ) n számú mérésből álló sorozatból kell meghatározni, amelynek legalább egy mérést kell tartalmaznia Qi < 0 mellett és legalább egyet Qj > 0 mellett.

Ha ez a második mérés nem végezhető el a vizsgálatban használt menetciklusban, a műszaki szolgálat megítéli az ahhoz szükséges extrapoláció statisztikai szignifikanciáját, hogy a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon meg lehessen határozni a ΔEbatt = 0 melletti CO2-kibocsátás értékét.

| 5.3.5.2. | A CO2-kibocsátási korrekciós együttható (KCO2
  ) meghatározása:

  Ap3-35. egyenlet:




  ahol:







  Mi | = | az i-edik gyártói vizsgálat során mért CO2-kibocsátás (g/km-ben); |
| --- | --- | --- | --- |
| Qi | = | az i-edik gyártói vizsgálat során mért elektromosenergia-mérleg (Ah-ban); |
| n | = | az adatok száma. |

5.3.5.2.

A CO2-kibocsátási korrekciós együttható (KCO2
  ) meghatározása:

Ap3-35. egyenlet:

Formula

ahol:

Mi

=

az i-edik gyártói vizsgálat során mért CO2-kibocsátás (g/km-ben);

Qi

=

az i-edik gyártói vizsgálat során mért elektromosenergia-mérleg (Ah-ban);

n

=

az adatok száma.

A CO2-kibocsátás korrekciós együtthatóját négyértékes számjegyre kell kerekíteni (például 0,xxxx vagy xx,xx). A műszaki szolgálat a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon megítéli a CO2-kibocsátás korrekciós együtthatójának statisztikai szignifikanciáját.

| 5.3.5.3. | Külön CO2-kibocsátási korrekciós együtthatót kell meghatározni a II. melléklet szerinti típusú menetciklus adott esetben 1., 2. és 3. részében mért tüzelőanyag-fogyasztási értékekre. |
| --- | --- |

5.3.5.3.

Külön CO2-kibocsátási korrekciós együtthatót kell meghatározni a II. melléklet szerinti típusú menetciklus adott esetben 1., 2. és 3. részében mért tüzelőanyag-fogyasztási értékekre.

5.3.6.   CO2-kibocsátás nulla akkumulátor-energiamérlegnél (M0)

| 5.3.6.1. | A ΔEbatt = 0 melletti az M0 CO2-kibocsátást az alábbi egyenlettel kell meghatározni:

  Ap3-36. egyenlet:




  ahol:







  C | = | a vizsgálat során mért tüzelőanyag-fogyasztás (l/100 km-ben folyékony tüzelőanyagok esetében és kg/100 km-ben gáz-halmazállapotú tüzelőanyagok esetében); |
| --- | --- | --- | --- |
| Q | = | a vizsgálat során mért elektromosenergia-mérleg (Ah); |

5.3.6.1.

A ΔEbatt = 0 melletti az M0 CO2-kibocsátást az alábbi egyenlettel kell meghatározni:

Ap3-36. egyenlet:

Formula

ahol:

C

=

a vizsgálat során mért tüzelőanyag-fogyasztás (l/100 km-ben folyékony tüzelőanyagok esetében és kg/100 km-ben gáz-halmazállapotú tüzelőanyagok esetében);

Q

=

a vizsgálat során mért elektromosenergia-mérleg (Ah);

| 5.3.6.2. | Külön-külön kell meghatározni a CO2-kibocsátást nulla akkumulátor-energiamérlegnél a II. melléklet 6. függeléke szerinti I. típusú vizsgálati ciklus adott esetben 1., 2. és 3. részében mért CO2-kibocsátási értékekre. |
| --- | --- |

5.3.6.2.

Külön-külön kell meghatározni a CO2-kibocsátást nulla akkumulátor-energiamérlegnél a II. melléklet 6. függeléke szerinti I. típusú vizsgálati ciklus adott esetben 1., 2. és 3. részében mért CO2-kibocsátási értékekre.

6.   Kívülről nem feltölthető hibrid hajtású járművek (nem OVC HEV), üzemmódkapcsolóval

6.1.   Ezeket a járműveket az 1. függeléknek megfelelően hibrid üzemmódban kell bevizsgálni, az alkalmazandó menetciklust és a II. melléklet 4.5.5. pontjában meghatározott sebességváltási előírásokat kell használni. Ha több hibrid üzemmód van, a vizsgálatot abban az üzemmódban kell elvégezni, amely a gyújtáskulcs elfordítása után (normál üzemmód) automatikusan beáll.

6.1.1.   A CO2-kibocsátást és a tüzelőanyag-fogyasztást külön-külön meg kell határozni a II. melléklet I. vizsgálati ciklusának 1., 2. és 3. részére vonatkozóan.

6.2.   Előkondicionálásként legalább két egymást követő teljes menetciklust kell végrehajtani köztes temperálás nélkül, a II. mellékletnek megfelelő, vonatkozó I. típusú vizsgálati ciklus és sebességváltási előírások használatával.

6.3.   Vizsgálati eredmények

6.3.1.   E vizsgálat eredményeit (C tüzelőanyag-fogyasztás (l/100 km-ben) és M CO2-kibocsátás (g/km-ben)) a jármű akkumulátorának ΔEbatt energiamérlege szerint korrigálni kell.

A korrigált értékeknek (C0 (l/100 km-ben folyékony tüzelőanyagok esetében és kg/100 km-ben gáz-halmazállapotú tüzelőanyagok esetében) és M0 (g/km)) meg kell felelniük a nulla energiamérlegnek (ΔEbatt = 0), és azokat a gyártó által meghatározott és a 6.3.3. és 6.3.5. pontban megadott korrekciós együttható segítségével kell kiszámítani.

Az akkumulátoroktól eltérő tárolórendszerek esetében a ΔEbatt a ΔEstorage értéket képviseli, amely az energiatároló rendszer energiamérlege.

| 6.3.1.1. | A Q elektromosenergia-mérleg (Ah), amelyet a 3.2. függelékben meghatározott eljárással kell mérni, a ciklus végén a jármű akkumulátorának energiatartalmában a ciklus elejéhez viszonyítva tapasztalható különbség mérésére szolgál. Az akkumulátor elektromosenergia-mérlegét a II. mellékletben meghatározott, vonatkozó I. típusú vizsgálat 1., 2. és 3. részére külön-külön kell meghatározni. |
| --- | --- |

6.3.1.1.

A Q elektromosenergia-mérleg (Ah), amelyet a 3.2. függelékben meghatározott eljárással kell mérni, a ciklus végén a jármű akkumulátorának energiatartalmában a ciklus elejéhez viszonyítva tapasztalható különbség mérésére szolgál. Az akkumulátor elektromosenergia-mérlegét a II. mellékletben meghatározott, vonatkozó I. típusú vizsgálat 1., 2. és 3. részére külön-külön kell meghatározni.

6.3.2.   A nem korrigált mért C és M érték az alábbi feltételek mellett vizsgálati eredménynek tekinthető:

| a) | a gyártó igazolni tudja, hogy nincs kapcsolat az energiamérleg és a tüzelőanyag-fogyasztás között; |
| --- | --- |

a)

a gyártó igazolni tudja, hogy nincs kapcsolat az energiamérleg és a tüzelőanyag-fogyasztás között;

| b) | a ΔEbatt mindig megfelel az akkumulátor töltöttségének; |
| --- | --- |

b)

a ΔEbatt mindig megfelel az akkumulátor töltöttségének;

| c) | a ΔEbatt mindig megfelel egy akkumulátorlemerítésnek, és a ΔEbatt belül esik az elfogyasztott tüzelőanyag (azaz az egy ciklus során jelentkező tüzelőanyag-fogyasztás) energiatartalmának 1 %-án.
  A ΔEbatt akkumulátor-energiatartalomban bekövetkező változást a mért Q elektromosenergia-mérlegből lehet kiszámítani az alábbiak szerint:
  Ap3-37. egyenlet:

  ahol:







  ETEbatt | = | az akkumulátor teljes energiatároló kapacitása (MJ-ban) és |
| --- | --- | --- | --- |
| Vbatt | = | az akkumulátor névleges feszültsége (V-ban). |

c)

a ΔEbatt mindig megfelel egy akkumulátorlemerítésnek, és a ΔEbatt belül esik az elfogyasztott tüzelőanyag (azaz az egy ciklus során jelentkező tüzelőanyag-fogyasztás) energiatartalmának 1 %-án.

A ΔEbatt akkumulátor-energiatartalomban bekövetkező változást a mért Q elektromosenergia-mérlegből lehet kiszámítani az alábbiak szerint:

ahol:

ETEbatt

=

az akkumulátor teljes energiatároló kapacitása (MJ-ban) és

Vbatt

=

az akkumulátor névleges feszültsége (V-ban).

6.3.3.   A gyártó által meghatározott tüzelőanyag-fogyasztási korrekciós együttható (Kfuel)

| 6.3.3.1. | A tüzelőanyag-fogyasztási korrekciós együtthatót (Kfuel) n számú mérésből álló sorozatból kell meghatározni, amelynek legalább egy mérést kell tartalmaznia Qi < 0 mellett és legalább egyet Qj > 0 mellett.
  Ha ez a második mérés nem végezhető el a vizsgálatban használt menetciklusban, a műszaki szolgálat megítéli az ahhoz szükséges extrapoláció statisztikai szignifikanciáját, hogy a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon meg lehessen határozni a ΔEbatt = 0 melletti tüzelőanyag-fogyasztás értékét. |
| --- | --- |

6.3.3.1.

A tüzelőanyag-fogyasztási korrekciós együtthatót (Kfuel) n számú mérésből álló sorozatból kell meghatározni, amelynek legalább egy mérést kell tartalmaznia Qi < 0 mellett és legalább egyet Qj > 0 mellett.

Ha ez a második mérés nem végezhető el a vizsgálatban használt menetciklusban, a műszaki szolgálat megítéli az ahhoz szükséges extrapoláció statisztikai szignifikanciáját, hogy a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon meg lehessen határozni a ΔEbatt = 0 melletti tüzelőanyag-fogyasztás értékét.

| 6.3.3.2. | A tüzelőanyag-fogyasztási korrekciós együtthatót (Kfuel) az alábbiak szerint kell meghatározni:

  Ap3-38. egyenlet:


  (I/100 km/Ah-ban)
  ahol:







  Ci | = | az i-edik gyártói vizsgálat során mért tüzelőanyag-fogyasztás (l/100 km-ben folyékony tüzelőanyagok esetében és kg/100 km-ben gáz-halmazállapotú tüzelőanyagok esetében); |
| --- | --- | --- | --- |
| Qi | = | az i-edik gyártói vizsgálat során mért elektromosenergia-mérleg (Ah-ban); |
| n | = | az adatok száma. |

6.3.3.2.

A tüzelőanyag-fogyasztási korrekciós együtthatót (Kfuel) az alábbiak szerint kell meghatározni:

Ap3-38. egyenlet:

Formula (I/100 km/Ah-ban)

ahol:

Ci

=

az i-edik gyártói vizsgálat során mért tüzelőanyag-fogyasztás (l/100 km-ben folyékony tüzelőanyagok esetében és kg/100 km-ben gáz-halmazállapotú tüzelőanyagok esetében);

Qi

=

az i-edik gyártói vizsgálat során mért elektromosenergia-mérleg (Ah-ban);

n

=

az adatok száma.

A tüzelőanyag-fogyasztás korrekciós együtthatóját négyértékes számjegyre kell kerekíteni (például 0,xxxx vagy xx,xx). A műszaki szolgálat a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon megítéli a tüzelőanyag-fogyasztás korrekciós együtthatójának statisztikai szignifikanciáját.

| 6.3.3.3. | Külön tüzelőanyag-fogyasztási korrekciós együtthatót kell meghatározni a II. mellékletben meghatározott I. típusú vizsgálati ciklus adott esetben 1., 2. és 3. részében mért tüzelőanyag-fogyasztási értékekre. |
| --- | --- |

6.3.3.3.

Külön tüzelőanyag-fogyasztási korrekciós együtthatót kell meghatározni a II. mellékletben meghatározott I. típusú vizsgálati ciklus adott esetben 1., 2. és 3. részében mért tüzelőanyag-fogyasztási értékekre.

6.3.4.   Tüzelőanyag-fogyasztás nulla akkumulátor-energiamérlegnél (C0)

| 6.3.4.1. | A ΔEbatt = 0 melletti C0 tüzelőanyag-fogyasztást az alábbi egyenlettel kell meghatározni:

  AP-39. egyenlet:


  (l/100 km-ben folyékony tüzelőanyagok esetében és kg/100 km-ben gáz-halmazállapotú tüzelőanyagok esetében)
  ahol:







  C | = | a vizsgálat során mért tüzelőanyag-fogyasztás (l/100 km-ben vagy kg/100 km-ben); |
| --- | --- | --- | --- |
| Q | = | a vizsgálat során mért elektromosenergia-mérleg (Ah); |

6.3.4.1.

A ΔEbatt = 0 melletti C0 tüzelőanyag-fogyasztást az alábbi egyenlettel kell meghatározni:

AP-39. egyenlet:

Formula (l/100 km-ben folyékony tüzelőanyagok esetében és kg/100 km-ben gáz-halmazállapotú tüzelőanyagok esetében)

ahol:

C

=

a vizsgálat során mért tüzelőanyag-fogyasztás (l/100 km-ben vagy kg/100 km-ben);

Q

=

a vizsgálat során mért elektromosenergia-mérleg (Ah);

| 6.3.4.2. | Külön-külön kell meghatározni a tüzelőanyag-fogyasztást nulla akkumulátor-energiamérlegnél a II. mellékletben meghatározott I. típusú vizsgálati ciklus adott esetben 1., 2. és 3. egyedi részeiben mért tüzelőanyag-fogyasztási értékekre. |
| --- | --- |

6.3.4.2.

Külön-külön kell meghatározni a tüzelőanyag-fogyasztást nulla akkumulátor-energiamérlegnél a II. mellékletben meghatározott I. típusú vizsgálati ciklus adott esetben 1., 2. és 3. egyedi részeiben mért tüzelőanyag-fogyasztási értékekre.

6.3.5.   A gyártó által meghatározott CO2-kibocsátási korrekciós együttható (KCO2
  )

| 6.3.5.1. | A CO2-kibocsátási korrekciós együttható (KCO2
  ) meghatározása n számú mérésből a következőképpen történik. A sorozatnak legalább egy-egy olyan mérést kell tartalmaznia, amelynél Qi < 0, illetve Qj > 0.
  Ha ez a második mérés nem végezhető el a vizsgálatban használt I. típusú vizsgálati ciklusban, a műszaki szolgálat megítéli az ahhoz szükséges extrapoláció statisztikai szignifikanciáját, hogy a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon meg lehessen határozni a ΔEbatt = 0 melletti CO2-kibocsátás értékét. |
| --- | --- |

6.3.5.1.

A CO2-kibocsátási korrekciós együttható (KCO2
  ) meghatározása n számú mérésből a következőképpen történik. A sorozatnak legalább egy-egy olyan mérést kell tartalmaznia, amelynél Qi < 0, illetve Qj > 0.

Ha ez a második mérés nem végezhető el a vizsgálatban használt I. típusú vizsgálati ciklusban, a műszaki szolgálat megítéli az ahhoz szükséges extrapoláció statisztikai szignifikanciáját, hogy a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon meg lehessen határozni a ΔEbatt = 0 melletti CO2-kibocsátás értékét.

| 6.3.5.2. | A CO2-kibocsátási korrekciós együttható (KCO2
  ) meghatározása:

  AP-40. egyenlet:


  (g/km/Ah-ban)
  ahol:







  Mi | = | az i-edik gyártói vizsgálat során mért CO2-kibocsátás (g/km-ben); |
| --- | --- | --- | --- |
| Qi | = | az i-edik gyártói vizsgálat során mért elektromosenergia-mérleg (Ah-ban); |
| N | = | az adatok száma. |

6.3.5.2.

A CO2-kibocsátási korrekciós együttható (KCO2
  ) meghatározása:

AP-40. egyenlet:

Formula (g/km/Ah-ban)

ahol:

Mi

=

az i-edik gyártói vizsgálat során mért CO2-kibocsátás (g/km-ben);

Qi

=

az i-edik gyártói vizsgálat során mért elektromosenergia-mérleg (Ah-ban);

N

=

az adatok száma.

A CO2-kibocsátás korrekciós együtthatóját négyértékes számjegyre kell kerekíteni (például 0,xxxx vagy xx,xx). A műszaki szolgálat a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon megítéli a CO2-kibocsátás korrekciós együtthatójának statisztikai szignifikanciáját.

| 6.3.5.3. | Külön CO2-kibocsátási korrekciós együtthatót kell meghatározni a vonatkozó I. típusú vizsgálati ciklus adott esetben 1., 2. és 3. részében mért tüzelőanyag-fogyasztási értékekre. |
| --- | --- |

6.3.5.3.

Külön CO2-kibocsátási korrekciós együtthatót kell meghatározni a vonatkozó I. típusú vizsgálati ciklus adott esetben 1., 2. és 3. részében mért tüzelőanyag-fogyasztási értékekre.

6.3.6.   CO2-kibocsátás nulla akkumulátor-energiamérlegnél (M0)

| 6.3.6.1. | A ΔEbatt = 0 melletti az M0 CO2-kibocsátást az alábbi egyenlettel kell meghatározni:

  AP-41. egyenlet:


  (g/km-ban)
  ahol:







  C | : | a vizsgálat során mért tüzelőanyag-fogyasztás (l/100 km) |
| --- | --- | --- | --- |
| Q | : | a vizsgálat során mért elektromosenergia-mérleg (Ah) |

6.3.6.1.

A ΔEbatt = 0 melletti az M0 CO2-kibocsátást az alábbi egyenlettel kell meghatározni:

AP-41. egyenlet:

Formula (g/km-ban)

ahol:

C

:

a vizsgálat során mért tüzelőanyag-fogyasztás (l/100 km)

Q

:

a vizsgálat során mért elektromosenergia-mérleg (Ah)

| 6.3.6.2. | Külön-külön kell meghatározni a CO2-kibocsátást nulla akkumulátor-energiamérlegnél a II. melléklet 6. függeléke szerinti I. típusú vizsgálati ciklus adott esetben 1., 2. és 3. részében mért CO2-kibocsátási értékekre. |
| --- | --- |

6.3.6.2.

Külön-külön kell meghatározni a CO2-kibocsátást nulla akkumulátor-energiamérlegnél a II. melléklet 6. függeléke szerinti I. típusú vizsgálati ciklus adott esetben 1., 2. és 3. részében mért CO2-kibocsátási értékekre.

---

(1)  Más néven „kívülről feltölthető”.

(2)  Más néven „kívülről nem feltölthető”.

3.1 függelék

Elektromosenergia-/energiatároló eszköz (töltöttségjelző [SOC] profilú) külső feltöltésű hibrid elektromos erőátviteli rendszerrel meghajtott járművek (OVC HEV) VII. típusú vizsgálatában

1.   Töltöttségi szint (SOC) profil a külső feltöltésű hibrid elektromos erőátviteli rendszerrel meghajtott járművek (OVC HEV) VII. típusú vizsgálatához

A VII. típusú vizsgálat „A” és „B” feltétele szerint bevizsgált külső feltöltésű hibrid elektromos erőátviteli rendszerrel meghajtott járművek SOC-profiljai:

1.1.   „A” feltétel:

Ap3.1-1. ábra

A VII. típusú vizsgálat „A” feltétele

Image

| 1) | Az elektromosenergia-/energiatároló eszköz kezdeti töltöttségi szintje; |
| --- | --- |

1)

Az elektromosenergia-/energiatároló eszköz kezdeti töltöttségi szintje;

| 2) | a 3. függelék 3.2.1. vagy 4.2.2. pontjának megfelelő lemerítés; |
| --- | --- |

2)

a 3. függelék 3.2.1. vagy 4.2.2. pontjának megfelelő lemerítés;

| 3) | a 3. függelék 3.2.2. vagy 4.2.3. pontjának megfelelő járműkondicionálás; |
| --- | --- |

3)

a 3. függelék 3.2.2. vagy 4.2.3. pontjának megfelelő járműkondicionálás;

| 4) | a 3. függelék 3.2.2.3. és 3.2.2.4. vagy 4.2.3.2. és 4.2.3.3. pontjának megfelelő, temperálás alatti töltés; |
| --- | --- |

4)

a 3. függelék 3.2.2.3. és 3.2.2.4. vagy 4.2.3.2. és 4.2.3.3. pontjának megfelelő, temperálás alatti töltés;

| 5) | a 3. függelék 3.2.3. vagy 4.2.4. pontjának megfelelő vizsgálat; |
| --- | --- |

5)

a 3. függelék 3.2.3. vagy 4.2.4. pontjának megfelelő vizsgálat;

| 6) | a 3. függelék 3.2.4. vagy 4.2.5. pontjának megfelelő töltés. |
| --- | --- |

6)

a 3. függelék 3.2.4. vagy 4.2.5. pontjának megfelelő töltés.

1.2.   „B” feltétel:

Ap3.1-2. ábra

A VII. típusú vizsgálat „B” feltétele

Image

| 1) | kezdeti töltöttségi szint; |
| --- | --- |

1)

kezdeti töltöttségi szint;

| 2) | a 3. melléklet 3.3.1.1. vagy 4.3.1.1. pontjának megfelelő járműkondicionálás; (opcionális); |
| --- | --- |

2)

a 3. melléklet 3.3.1.1. vagy 4.3.1.1. pontjának megfelelő járműkondicionálás; (opcionális);

| 3) | a 3. függelék 3.3.1.1. vagy 4.3.1.1. pontjának megfelelő lemerítés; |
| --- | --- |

3)

a 3. függelék 3.3.1.1. vagy 4.3.1.1. pontjának megfelelő lemerítés;

| 4) | a 3. függelék 3.3.1.2. vagy 4.3.1.2. pontjának megfelelő temperálás; |
| --- | --- |

4)

a 3. függelék 3.3.1.2. vagy 4.3.1.2. pontjának megfelelő temperálás;

| 5) | a 3. függelék 3.3.2. vagy 4.3.2. pontjának megfelelő vizsgálat; |
| --- | --- |

5)

a 3. függelék 3.3.2. vagy 4.3.2. pontjának megfelelő vizsgálat;

| 6) | a 3. függelék 3.3.3. vagy 4.3.3. pontjának megfelelő töltés; |
| --- | --- |

6)

a 3. függelék 3.3.3. vagy 4.3.3. pontjának megfelelő töltés;

| 7) | a 3. függelék 3.3.4. vagy 4.3.4. pontjának megfelelő lemerítés; |
| --- | --- |

7)

a 3. függelék 3.3.4. vagy 4.3.4. pontjának megfelelő lemerítés;

| 8) | a 3. függelék 3.3.5. vagy 4.3.5. pontjának megfelelő töltés. |
| --- | --- |

8)

a 3. függelék 3.3.5. vagy 4.3.5. pontjának megfelelő töltés.

3.2 függelék

Módszer a külső feltöltésű hibrid elektromos járművek (OVC HEV) és a nem külső feltöltésű hibrid elektromos járművek (NOVC HEV) akkumulátora elektromosenergia-mérlegének mérésére

1.   Bevezetés

| 1.1. | Ez a függelék határozza meg a külső feltöltésű hibrid elektromos járművek (OVC HEV) és nem külső feltöltésű hibrid elektromos járművek (NOVC HEV) elektromosenergia-mérlegének mérési módszerét és a méréshez szükséges műszereket. Az elektromosenergia-mérleg mérése az alábbi célokból szükséges:






  a) | annak meghatározása, hogy az akkumulátor a 3. függelék 3.3. és 4.3. pontja szerinti vizsgálat alatt mikor éri el a minimális töltöttségi szintet; és |
| --- | --- | --- |

1.1.

Ez a függelék határozza meg a külső feltöltésű hibrid elektromos járművek (OVC HEV) és nem külső feltöltésű hibrid elektromos járművek (NOVC HEV) elektromosenergia-mérlegének mérési módszerét és a méréshez szükséges műszereket. Az elektromosenergia-mérleg mérése az alábbi célokból szükséges:

a)

annak meghatározása, hogy az akkumulátor a 3. függelék 3.3. és 4.3. pontja szerinti vizsgálat alatt mikor éri el a minimális töltöttségi szintet; és

| b) | a tüzelőanyag-fogyasztási és CO2-kibocsátási méréseknek a vizsgálat során az akkumulátor-energiatartalomnak megfelelő kiigazítása a 3. függelék 5.3.1.1. és 6.3.1.1. pontja szerinti módszerek használatával. |
| --- | --- |

b)

a tüzelőanyag-fogyasztási és CO2-kibocsátási méréseknek a vizsgálat során az akkumulátor-energiatartalomnak megfelelő kiigazítása a 3. függelék 5.3.1.1. és 6.3.1.1. pontja szerinti módszerek használatával.

| 1.2. | Az ebben a függelékben leírt módszert a gyártó olyan mérésekre használja, amelyekkel az e melléklet 5.3.3.2., 5.3.5.2., 6.3.3.2., és 6.3.5.2. pontban meghatározott Kfuel és KCO2
  korrekciós tényezőket kell meghatározni.
  A műszaki szolgálat ellenőrzi, hogy ezeket a méréseket az ebben a függelékben leírt eljárás szerint hajtják-e végre. |
| --- | --- |

1.2.

Az ebben a függelékben leírt módszert a gyártó olyan mérésekre használja, amelyekkel az e melléklet 5.3.3.2., 5.3.5.2., 6.3.3.2., és 6.3.5.2. pontban meghatározott Kfuel és KCO2
  korrekciós tényezőket kell meghatározni.

A műszaki szolgálat ellenőrzi, hogy ezeket a méréseket az ebben a függelékben leírt eljárás szerint hajtják-e végre.

| 1.3. | A műszaki szolgálat az ebben a függelékben ismertetett módszert használja a 3. függelék megfelelő pontjaiban meghatározott Q elektromosenergia-mérleg mérésére. |
| --- | --- |

1.3.

A műszaki szolgálat az ebben a függelékben ismertetett módszert használja a 3. függelék megfelelő pontjaiban meghatározott Q elektromosenergia-mérleg mérésére.

2.   A méréshez szükséges felszerelés és műszerek

| 2.1. | A 3. függelék 3–6. pontjában ismertetett vizsgálatok során az akkumulátoráramot rögzíthető vagy zárt típusú áramátalakító felhasználásával mérik. Az áramátalakító (ún. áramérzékelő adatgyűjtő berendezés nélkül) minimális pontossága a mért érték 0,5 %-a vagy a skála legnagyobb értékének 0,1 %-a.
  E vizsgálat céljaira nem használhatók eredeti gyártói diagnosztikai vizsgálóberendezések.






  2.1.1. | Az áramátalakítót az akkumulátorhoz közvetlenül kapcsolódó egyik vezetékre kell rögzíteni. A gyártó az akkumulátoráram külső berendezéssel való mérésének megkönnyítése érdekében a járműbe megfelelő, biztonságos és hozzáférhető csatlakozási pontokat épít be. Amennyiben ez nem kivitelezhető, a gyártó köteles támogatni a műszaki szolgálatot úgy, hogy az áramátalakító akkumulátorhoz kapcsolódó vezetékekhez történő, a 2.1. pont szerinti rögzítése céljából rendelkezésére bocsátja az eszközöket. |
| --- | --- | --- |

2.1.

A 3. függelék 3–6. pontjában ismertetett vizsgálatok során az akkumulátoráramot rögzíthető vagy zárt típusú áramátalakító felhasználásával mérik. Az áramátalakító (ún. áramérzékelő adatgyűjtő berendezés nélkül) minimális pontossága a mért érték 0,5 %-a vagy a skála legnagyobb értékének 0,1 %-a.

E vizsgálat céljaira nem használhatók eredeti gyártói diagnosztikai vizsgálóberendezések.

2.1.1.

Az áramátalakítót az akkumulátorhoz közvetlenül kapcsolódó egyik vezetékre kell rögzíteni. A gyártó az akkumulátoráram külső berendezéssel való mérésének megkönnyítése érdekében a járműbe megfelelő, biztonságos és hozzáférhető csatlakozási pontokat épít be. Amennyiben ez nem kivitelezhető, a gyártó köteles támogatni a műszaki szolgálatot úgy, hogy az áramátalakító akkumulátorhoz kapcsolódó vezetékekhez történő, a 2.1. pont szerinti rögzítése céljából rendelkezésére bocsátja az eszközöket.

| 2.1.2. | Az áramátalakító teljesítményéből 5 Hz-es minimális mintavételi frekvenciával vesznek mintát. A Q mért eredményt adó, mért áramot idővel összesítik, és amperórában (Ah) fejezik ki. |
| --- | --- |

2.1.2.

Az áramátalakító teljesítményéből 5 Hz-es minimális mintavételi frekvenciával vesznek mintát. A Q mért eredményt adó, mért áramot idővel összesítik, és amperórában (Ah) fejezik ki.

| 2.1.3. | Az érzékelő helyén mért hőmérsékletet az áraménak megfelelő mintavételi frekvenciával kell vizsgálni, így ezt az értéket fel lehet használni az áramelosztó mozgásának, és adott esetben az áramelosztó teljesítményének átalakítására használt feszültségátalakító mozgásának esetleges kompenzálása céljából. |
| --- | --- |

2.1.3.

Az érzékelő helyén mért hőmérsékletet az áraménak megfelelő mintavételi frekvenciával kell vizsgálni, így ezt az értéket fel lehet használni az áramelosztó mozgásának, és adott esetben az áramelosztó teljesítményének átalakítására használt feszültségátalakító mozgásának esetleges kompenzálása céljából.

| 2.2. | A műszaki szolgálat részére meg kell adni a 3. függelékben meghatározott Kfuel és KCO2
  korrekciós együtthatók gyártó általi meghatározására használt műszerek listáját (gyártó, modellszám, sorszám) és adott esetben a műszerek legutolsó kalibrálásának napját. |
| --- | --- |

2.2.

A műszaki szolgálat részére meg kell adni a 3. függelékben meghatározott Kfuel és KCO2
  korrekciós együtthatók gyártó általi meghatározására használt műszerek listáját (gyártó, modellszám, sorszám) és adott esetben a műszerek legutolsó kalibrálásának napját.

3.   Mérési eljárás

| 3.1. | Az akkumulátoráram mérése a vizsgálat elején kezdődik el és közvetlenül azt követően fejeződik be, hogy a jármű megtette a teljes menetciklust. |
| --- | --- |

3.1.

Az akkumulátoráram mérése a vizsgálat elején kezdődik el és közvetlenül azt követően fejeződik be, hogy a jármű megtette a teljes menetciklust.

| 3.2. | Külön fel kell jegyezni a Q értékét a II. mellékletben meghatározott I. típusú vizsgálati ciklus (hideg/meleg vagy 1. fázis, 2. és 3. fázis) részeiben. |
| --- | --- |

3.2.

Külön fel kell jegyezni a Q értékét a II. mellékletben meghatározott I. típusú vizsgálati ciklus (hideg/meleg vagy 1. fázis, 2. és 3. fázis) részeiben.

3.3. függelék

Csak elektromos erőátviteli rendszerrel vagy hibrid elektromos erőátviteli rendszerrel meghajtott járművek elektromos hatósugarának és a hibrid elektromos erőátviteli rendszerrel meghajtott járművek OVC-hatósugarának mérésére szolgáló módszer

1.   Az elektromos hatósugár mérése

A 4. pontban leírt következő vizsgálati módszert kell használni a csak elektromos erőátviteli rendszerrel meghajtott járművek km-ben kifejezett elektromos hatósugara, illetve a 3. függelékben meghatározott, külső feltöltésű hibrid elektromos erőátviteli rendszerrel meghajtott járművek (OVC-HEV) elektromos hatósugara és külső feltöltésének hatósugara mérésére.

2.   Paraméterek, mértékegységek és a mérések pontossága

A paraméterek, mértékegységek és a mérések pontossága az alábbiak szerint alakul:

Ap3.3.-1. táblázat

Paraméterek, mértékegységek és a mérések pontossága

| Paraméter | Mértékegység | Mérési pontosság | Felbontás |
| --- | --- | --- | --- |
| Idő | s | ± 0,1 s | 0,1 s |
| Távolság | m | ± 0,1 százalék | 1 m |
| Hőmérséklet | K | ± 1 K | 1 K |
| Sebesség | km/h | ± 1 százalék | 0,2 km/h |
| Tömeg | kg | ± 0,5 százalék | 1 kg |

Paraméter

Mértékegység

Mérési pontosság

Felbontás

Idő

s

± 0,1 s

0,1 s

Távolság

m

± 0,1 százalék

1 m

Hőmérséklet

K

± 1 K

1 K

Sebesség

km/h

± 1 százalék

0,2 km/h

Tömeg

kg

± 0,5 százalék

1 kg

3.   Vizsgálati feltételek

3.1.   A jármű állapota

| 3.1.1. | A jármű gumiabroncsait környezeti hőmérsékleten a jármű gyártója által meghatározott nyomásra kell felfújni. |
| --- | --- |

3.1.1.

A jármű gumiabroncsait környezeti hőmérsékleten a jármű gyártója által meghatározott nyomásra kell felfújni.

| 3.1.2. | A mechanikus mozgó alkatrészek esetében az olaj viszkozitásának meg kell felelnie a jármű gyártója által meghatározott értéknek. |
| --- | --- |

3.1.2.

A mechanikus mozgó alkatrészek esetében az olaj viszkozitásának meg kell felelnie a jármű gyártója által meghatározott értéknek.

| 3.1.3. | A jármű vizsgálatához és nappali üzemeléséhez szükséges berendezéseken kívül a világító és fényjelző berendezéseket és segédberendezéseket ki kell kapcsolni. |
| --- | --- |

3.1.3.

A jármű vizsgálatához és nappali üzemeléséhez szükséges berendezéseken kívül a világító és fényjelző berendezéseket és segédberendezéseket ki kell kapcsolni.

| 3.1.4. | Minden energiatároló rendszert (elektromos, hidraulikus, pneumatikus stb.), amely nem a meghajtás céljait szolgálja, a gyártó által meghatározott maximális értékre kell feltölteni. |
| --- | --- |

3.1.4.

Minden energiatároló rendszert (elektromos, hidraulikus, pneumatikus stb.), amely nem a meghajtás céljait szolgálja, a gyártó által meghatározott maximális értékre kell feltölteni.

| 3.1.5. | Ha az akkumulátorok üzemi hőmérséklete meghaladja a környezeti hőmérsékletet, az üzemeltető köteles a személygépkocsi gyártójának ajánlásait követni annak érdekében, hogy az akkumulátor hőmérsékletét a normál üzemi hőmérsékleti tartományon belül tartsa. A gyártó képviselőjének tudnia kell igazolni, hogy az akkumulátor hőmérséklet-szabályozó rendszere nincs letiltott, illetve csökkentett üzemmódban. |
| --- | --- |

3.1.5.

Ha az akkumulátorok üzemi hőmérséklete meghaladja a környezeti hőmérsékletet, az üzemeltető köteles a személygépkocsi gyártójának ajánlásait követni annak érdekében, hogy az akkumulátor hőmérsékletét a normál üzemi hőmérsékleti tartományon belül tartsa. A gyártó képviselőjének tudnia kell igazolni, hogy az akkumulátor hőmérséklet-szabályozó rendszere nincs letiltott, illetve csökkentett üzemmódban.

| 3.1.6. | A járműnek a vizsgálat előtti hét napban a vizsgálatra beszerelt akkumulátorokkal legalább 300 km-t kell megtennie. |
| --- | --- |

3.1.6.

A járműnek a vizsgálat előtti hét napban a vizsgálatra beszerelt akkumulátorokkal legalább 300 km-t kell megtennie.

3.2.   Környezeti viszonyok

Minden szabadban történő vizsgálatot 278,2 K és 305,2 K (5 °C és 32 °C) közötti környezeti hőmérsékleten kell végezni.

Az összes beltéri vizsgálatot 275,2 K és 303,2 K (2 °C és 30 °C) közötti hőmérsékleten kell elvégezni.

4.   Üzemmódok

A vizsgálati módszer a következő lépéseket tartalmazza:

| a) | az akkumulátor kiindulási töltése; |
| --- | --- |

a)

az akkumulátor kiindulási töltése;

| b) | a ciklus alkalmazása és az elektromos hatósugár mérése. |
| --- | --- |

b)

a ciklus alkalmazása és az elektromos hatósugár mérése.

Ha a járművet a lépések között mozgatni kell, azt át kell tolni a következő vizsgálati területre (visszatápláló töltés nélkül).

4.1.   Az akkumulátor kiindulási töltése

Az akkumulátort az alábbiak szerint kell feltölteni:

4.1.1.   Az „akkumulátor kezdeti töltése” kifejezést az akkumulátor első, a jármű átvételekor megtörtént töltésére alkalmazzák. Amennyiben egymás után több kombinált vizsgálat vagy mérés történik, az első feltöltés a „kezdeti töltés” és az ezt követő töltésekre a 3. függelék 3.2.2.4. pontjában meghatározott „normál éjszakai töltési” eljárással kerülhet sor.

4.1.2.   Az akkumulátor lemerítése

4.1.2.1.   Tisztán elektromos járművek esetében:

| 4.1.2.1.1. | Az akkumulátor lemerítése úgy kezdődik, hogy a járművet menet közben (próbapályán, járműfékpadon stb.) a X. melléklet 1. függelékében szereplő vizsgálati eljárás szerint meghatározandó legnagyobb tervezési járműsebességének 70 ± 5 százalékának megfelelő állandó sebességgel járatják. |
| --- | --- |

4.1.2.1.1.

Az akkumulátor lemerítése úgy kezdődik, hogy a járművet menet közben (próbapályán, járműfékpadon stb.) a X. melléklet 1. függelékében szereplő vizsgálati eljárás szerint meghatározandó legnagyobb tervezési járműsebességének 70 ± 5 százalékának megfelelő állandó sebességgel járatják.

| 4.1.2.1.2. | A lemerítést a következő feltételek bármelyikének fennállása esetén le kell állítani:






  a) | amikor a jármű már nem képes a 30 perces legnagyobb sebesség 65 százalékával haladni; |
| --- | --- | --- |

4.1.2.1.2.

A lemerítést a következő feltételek bármelyikének fennállása esetén le kell állítani:

a)

amikor a jármű már nem képes a 30 perces legnagyobb sebesség 65 százalékával haladni;

| b) | amikor a szabványos fedélzeti műszer azt jelzi, hogy a járművet le kell állítani; |
| --- | --- |

b)

amikor a szabványos fedélzeti műszer azt jelzi, hogy a járművet le kell állítani;

| c) | 100 km után. |
| --- | --- |

c)

100 km után.

Eltérés esetén, ha a gyártó igazolni tudja a műszaki szolgálatnak a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon, hogy a jármű fizikailag nem képes elérni a harmincperces sebességet, ehelyett használható a legfeljebb tizenöt perces legnagyobb sebesség.

4.1.2.2.   A 3. függelék meghatározása szerinti kívülről feltölthető üzemmódkapcsoló nélküli hibrid hajtású elektromos járművek (OVC HEV) esetében:

| 4.1.2.2.1. | A gyártónak kell biztosítania a tisztán elektromos üzemmódban vezetett járművel a mérés elvégzéséhez szükséges eszközt. |
| --- | --- |

4.1.2.2.1.

A gyártónak kell biztosítania a tisztán elektromos üzemmódban vezetett járművel a mérés elvégzéséhez szükséges eszközt.

| 4.1.2.2.2. | Az eljárást azzal kell kezdeni, hogy az elektromosenergia-/energiatároló eszközt lemerítik, miközben a járművet (próbapályán, járműfékpadon stb.) a következő feltételek valamelyike szerint üzemeltetik:






  — | 50 km/h állandó sebességgel, míg a hibrid hajtású elektromos jármű tüzelőanyag-fogyasztó motorja be nem indul; |
| --- | --- | --- |

4.1.2.2.2.

Az eljárást azzal kell kezdeni, hogy az elektromosenergia-/energiatároló eszközt lemerítik, miközben a járművet (próbapályán, járműfékpadon stb.) a következő feltételek valamelyike szerint üzemeltetik:

—

50 km/h állandó sebességgel, míg a hibrid hajtású elektromos jármű tüzelőanyag-fogyasztó motorja be nem indul;

| — | ha a jármű nem tudja elérni az 50 km/h állandó sebességet a tüzelőanyag-fogyasztó motor beindulása nélkül, a sebességet csökkenteni kell, hogy a jármű olyan kisebb állandó sebességgel haladjon, amelynél a tüzelőanyag-fogyasztó motor nem indul be egy meghatározott idő/távolság alatt (ezt a műszaki szolgálat és a gyártó a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon közösen határozza meg); |
| --- | --- |

—

ha a jármű nem tudja elérni az 50 km/h állandó sebességet a tüzelőanyag-fogyasztó motor beindulása nélkül, a sebességet csökkenteni kell, hogy a jármű olyan kisebb állandó sebességgel haladjon, amelynél a tüzelőanyag-fogyasztó motor nem indul be egy meghatározott idő/távolság alatt (ezt a műszaki szolgálat és a gyártó a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon közösen határozza meg);

| — | a gyártó ajánlása szerint. |
| --- | --- |

—

a gyártó ajánlása szerint.

A tüzelőanyag-fogyasztó motort automatikus beindulása után tíz másodpercen belül le kell állítani.

4.1.2.3.   A 3. függelék meghatározása szerinti kívülről feltölthető üzemmódkapcsolóval rendelkező hibrid hajtású elektromos járművek (OVC HEV) esetében:

| 4.1.2.3.1. | Amennyiben az üzemmódkapcsolónak nincs tisztán elektromos üzemmódnak megfelelő állása, a gyártó biztosítja az eszközöket a mérés végrehajtásához, amelynek során a jármű tisztán elektromos üzemmódban működik. |
| --- | --- |

4.1.2.3.1.

Amennyiben az üzemmódkapcsolónak nincs tisztán elektromos üzemmódnak megfelelő állása, a gyártó biztosítja az eszközöket a mérés végrehajtásához, amelynek során a jármű tisztán elektromos üzemmódban működik.

| 4.1.2.3.2. | Az eljárást azzal kell kezdeni, hogy az elektromosenergia-/energiatároló eszközt lemerítik, miközben a járművet a tisztán elektromos üzemmódnak megfelelő helyzetben levő kapcsolóval (próbapályán, járműfékpadon stb.) üzemeltetik a járműnek a X. melléklet 1. függelékében szereplő vizsgálati eljárás szerint meghatározandó legnagyobb tervezési sebessége 70 ± 5 %-ának megfelelő állandó sebességgel. |
| --- | --- |

4.1.2.3.2.

Az eljárást azzal kell kezdeni, hogy az elektromosenergia-/energiatároló eszközt lemerítik, miközben a járművet a tisztán elektromos üzemmódnak megfelelő helyzetben levő kapcsolóval (próbapályán, járműfékpadon stb.) üzemeltetik a járműnek a X. melléklet 1. függelékében szereplő vizsgálati eljárás szerint meghatározandó legnagyobb tervezési sebessége 70 ± 5 %-ának megfelelő állandó sebességgel.

| 4.1.2.3.3. | A lemerítést a következő feltételek bármelyikének fennállása esetén le kell állítani:






  — | amikor a jármű már nem képes a 30 perces legnagyobb sebesség 65 százalékával haladni; |
| --- | --- | --- |

4.1.2.3.3.

A lemerítést a következő feltételek bármelyikének fennállása esetén le kell állítani:

—

amikor a jármű már nem képes a 30 perces legnagyobb sebesség 65 százalékával haladni;

| — | amikor a szabványos fedélzeti műszer azt jelzi, hogy a járművet le kell állítani; |
| --- | --- |

—

amikor a szabványos fedélzeti műszer azt jelzi, hogy a járművet le kell állítani;

| — | 100 km után. |
| --- | --- |

—

100 km után.

Eltérés esetén, ha a gyártó igazolni tudja a műszaki szolgálatnak a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon, hogy a jármű fizikailag nem képes elérni a harmincperces sebességet, ehelyett használható a legfeljebb tizenöt perces legnagyobb sebesség.

| 4.1.2.3.4. | Ha a jármű nem rendelkezik tisztán elektromos üzemmóddal, az elektromosenergia-/energiatároló eszköz lemerítését a jármű vezetésével kell elérni (próbapályán, járműfékpadon stb.):






  — | 50 km/h állandó sebességgel, míg a hibrid hajtású elektromos jármű tüzelőanyag-fogyasztó motorja be nem indul; vagy |
| --- | --- | --- |

4.1.2.3.4.

Ha a jármű nem rendelkezik tisztán elektromos üzemmóddal, az elektromosenergia-/energiatároló eszköz lemerítését a jármű vezetésével kell elérni (próbapályán, járműfékpadon stb.):

—

50 km/h állandó sebességgel, míg a hibrid hajtású elektromos jármű tüzelőanyag-fogyasztó motorja be nem indul; vagy

| — | ha a jármű nem tudja elérni az 50 km/h állandó sebességet a tüzelőanyag-fogyasztó motor beindulása nélkül, a sebességet csökkenteni kell, hogy a jármű olyan kisebb állandó sebességgel haladjon, amelynél a tüzelőanyag-fogyasztó motor nem indul be egy meghatározott idő vagy távolság alatt (ezt a műszaki szolgálat és a gyártó a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon közösen határozza meg); vagy |
| --- | --- |

—

ha a jármű nem tudja elérni az 50 km/h állandó sebességet a tüzelőanyag-fogyasztó motor beindulása nélkül, a sebességet csökkenteni kell, hogy a jármű olyan kisebb állandó sebességgel haladjon, amelynél a tüzelőanyag-fogyasztó motor nem indul be egy meghatározott idő vagy távolság alatt (ezt a műszaki szolgálat és a gyártó a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon közösen határozza meg); vagy

| — | a gyártó ajánlása szerint. |
| --- | --- |

—

a gyártó ajánlása szerint.

A tüzelőanyag-fogyasztó motort automatikus beindulása után tíz másodpercen belül le kell állítani.

4.1.3.   Normál éjszakai töltés

Tisztán elektromos jármű esetében az akkumulátort a 2. függelék 2.4.1.2. pontjában leírt, tizenkét órát meg nem haladó normál éjszakai töltési eljárással töltik fel.

OVC-HEV esetében az akkumulátort a 3. függelék 3.2.2.4. pontjában leírt normál éjszakai töltési eljárással kell feltölteni.

4.2.   A ciklus alkalmazása és a hatósugár mérése

4.2.1.   Tisztán elektromos járművek esetében:

4.2.1.1.   A vizsgálatok mellékletben meghatározott sorrendjét a vizsgálati kritériumok teljesítéséig a II. mellékletnek ismertetett módon beállított járműfékpadon kell végezni.

4.2.1.2.   A vizsgálati kritériumok akkor minősülnek teljesítettnek, amikor a jármű nem képes az 50 km/h-ig terjedő célgörbe teljesítésére, vagy amikor a szabványos fedélzeti műszer azt jelzi, hogy a járművet le kell állítani.

A járművet ezután a gyorsítópedál felengedésével fékezés nélkül 5 km/h-ra kell lelassítani, majd pedig fékezéssel meg kell állítani.

4.2.1.3.   Az 50 km/h-t meghaladó sebességnél, ha a jármű nem éri el a szükséges gyorsítást vagy a vizsgálati ciklushoz szükséges sebességet, a gyorsítópedál egészen addig teljesen lenyomva marad, illetve a gyorsítókar mindaddig teljesen elfordítva marad, amíg újra el nem érik a referenciagörbét.

4.2.1.4.   A vizsgálat műveletsorai között legfeljebb három, összességében 15 percet meg nem haladó megszakítás megengedett.

4.2.1.5.   A megtett távolság km-ben (De) az elektromos meghajtású jármű elektromos hatósugara. Ezt a következő egész számra kell kerekíteni.

4.2.2.   Tisztán elektromos járművek esetében:

| 4.2.2.1.1. | A vonatkozó I. típusú vizsgálati ciklust és az ezt kísérő, a II. melléklet 4.5.5. pontjában meghatározott sebességváltásokat a vizsgálati kritériumok teljesítéséig a II. mellékletben ismertetett módon beállított járműfékpadon kell végezni. |
| --- | --- |

4.2.2.1.1.

A vonatkozó I. típusú vizsgálati ciklust és az ezt kísérő, a II. melléklet 4.5.5. pontjában meghatározott sebességváltásokat a vizsgálati kritériumok teljesítéséig a II. mellékletben ismertetett módon beállított járműfékpadon kell végezni.

| 4.2.2.1.2. | Az elektromos hatósugár teljesítéséhez a vizsgálati kritériumok akkor minősülnek teljesítettnek, amikor a jármű nem képes az 50 km/h-ig terjedő célgörbe teljesítésére, vagy amikor a szabványos fedélzeti műszer azt jelzi, hogy a járművet le kell állítani, vagy pedig ha az akkumulátor elérte a minimális töltöttségi szintjét. A járművet ezután a gyorsítópedál felengedésével fékezés nélkül 5 km/h-ra kell lelassítani, majd pedig fékezéssel meg kell állítani. |
| --- | --- |

4.2.2.1.2.

Az elektromos hatósugár teljesítéséhez a vizsgálati kritériumok akkor minősülnek teljesítettnek, amikor a jármű nem képes az 50 km/h-ig terjedő célgörbe teljesítésére, vagy amikor a szabványos fedélzeti műszer azt jelzi, hogy a járművet le kell állítani, vagy pedig ha az akkumulátor elérte a minimális töltöttségi szintjét. A járművet ezután a gyorsítópedál felengedésével fékezés nélkül 5 km/h-ra kell lelassítani, majd pedig fékezéssel meg kell állítani.

| 4.2.2.1.3. | Az 50 km/h-t meghaladó sebességeknél, ha a jármű nem éri el a szükséges gyorsítást, vagy a vizsgálati ciklushoz szükséges sebességet, a gázpedál egészen addig teljesen lenyomva marad, amíg újra el nem érik a referenciagörbét. |
| --- | --- |

4.2.2.1.3.

Az 50 km/h-t meghaladó sebességeknél, ha a jármű nem éri el a szükséges gyorsítást, vagy a vizsgálati ciklushoz szükséges sebességet, a gázpedál egészen addig teljesen lenyomva marad, amíg újra el nem érik a referenciagörbét.

| 4.2.2.1.4. | A vizsgálat műveletsorai között legfeljebb három, összességében 15 percet meg nem haladó megszakítás megengedett. |
| --- | --- |

4.2.2.1.4.

A vizsgálat műveletsorai között legfeljebb három, összességében 15 percet meg nem haladó megszakítás megengedett.

| 4.2.2.1.5. | A csak az elektromos motor használatával megtett távolság km-ben (De) a hibrid hajtású jármű elektromos hatósugara. Ezt a következő egész számra kell kerekíteni. Amennyiben a jármű a vizsgálat alatt mind elektromos, mind hibrid módban üzemel, a csak elektromos üzemmódban megtett időszakokat a befecskendezőkhöz vagy a gyújtáshoz vezetett áram mérésével kell megállapítani. |
| --- | --- |

4.2.2.1.5.

A csak az elektromos motor használatával megtett távolság km-ben (De) a hibrid hajtású jármű elektromos hatósugara. Ezt a következő egész számra kell kerekíteni. Amennyiben a jármű a vizsgálat alatt mind elektromos, mind hibrid módban üzemel, a csak elektromos üzemmódban megtett időszakokat a befecskendezőkhöz vagy a gyújtáshoz vezetett áram mérésével kell megállapítani.

4.2.2.2.   A hibrid elektromos jármű külső feltöltési hatósugarának meghatározása

| 4.2.2.2.1. | A vonatkozó I. típusú vizsgálati ciklust és az ezt kísérő, a II. melléklet 4.4.5. pontjában meghatározott sebességváltásokat a vizsgálati kritériumok teljesítéséig a II. mellékletben ismertetett módon beállított járműfékpadon kell végezni. |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.

A vonatkozó I. típusú vizsgálati ciklust és az ezt kísérő, a II. melléklet 4.4.5. pontjában meghatározott sebességváltásokat a vizsgálati kritériumok teljesítéséig a II. mellékletben ismertetett módon beállított járműfékpadon kell végezni.

| 4.2.2.2.2. | A DOVC külső feltöltési hatósugár méréséhez a vizsgálati kritériumok akkor minősülnek teljesítettnek, amikor az akkumulátor a 3. függelékének 3.2.3.2.2.2. vagy 4.2.4.2.2.2. pontjában szereplő kritériumai szerint elérte minimális töltöttségi szintjét. A vezetést addig kell folytatni, amíg az I. típusú vizsgálati ciklus utolsó alapjárati szakasza be nem fejeződik. |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.

A DOVC külső feltöltési hatósugár méréséhez a vizsgálati kritériumok akkor minősülnek teljesítettnek, amikor az akkumulátor a 3. függelékének 3.2.3.2.2.2. vagy 4.2.4.2.2.2. pontjában szereplő kritériumai szerint elérte minimális töltöttségi szintjét. A vezetést addig kell folytatni, amíg az I. típusú vizsgálati ciklus utolsó alapjárati szakasza be nem fejeződik.

| 4.2.2.2.3. | A vizsgálat műveletsorai között legfeljebb három, összességében tizenöt percet meg nem haladó megszakítás megengedett. |
| --- | --- |

4.2.2.2.3.

A vizsgálat műveletsorai között legfeljebb három, összességében tizenöt percet meg nem haladó megszakítás megengedett.

| 4.2.2.2.4. | A km-ben mért, a legközelebbi egész számra kerekített megtett távolság adja a hibrid elektromos jármű külső feltöltésének hatósugarát. |
| --- | --- |

4.2.2.2.4.

A km-ben mért, a legközelebbi egész számra kerekített megtett távolság adja a hibrid elektromos jármű külső feltöltésének hatósugarát.

4.2.2.3.   Az 50 km/h-t meghaladó sebességnél, ha a jármű nem éri el a szükséges gyorsítást vagy a vizsgálati ciklushoz szükséges sebességet, a gyorsítópedál egészen addig teljesen lenyomva marad, illetve a gyorsítókar mindaddig teljesen elfordítva marad, amíg újra el nem érik a referenciagörbét.

4.2.2.4.   A vizsgálat műveletsorai között legfeljebb három, összességében 15 percet meg nem haladó megszakítás megengedett.

4.2.2.5.   A megtett távolság km-ben (DOVC) a hibrid elektromos hajtású jármű elektromos hatósugara. Ezt a következő egész számra kell kerekíteni.

VIII. MELLÉKLET

A VIII. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: az OBD környezettel kapcsolatos elemeinek vizsgálata

1.   Bevezetés

| 1.1. | Ez a melléklet a környezetvédelmi fedélzeti diagnosztika (OBD) VIII. típusú vizsgálati eljárását írja le. Az eljárás olyan módszereket ír le, amely a jármű OBD-rendszerének működését az erőátvitelt vezérlő rendszer kibocsátás szempontjából jelentőséggel bíró összetevőiben vagy a kibocsátáscsökkentő rendszerben meghibásodás szimulálása útján ellenőrzi. |
| --- | --- |

1.1.

Ez a melléklet a környezetvédelmi fedélzeti diagnosztika (OBD) VIII. típusú vizsgálati eljárását írja le. Az eljárás olyan módszereket ír le, amely a jármű OBD-rendszerének működését az erőátvitelt vezérlő rendszer kibocsátás szempontjából jelentőséggel bíró összetevőiben vagy a kibocsátáscsökkentő rendszerben meghibásodás szimulálása útján ellenőrzi.

| 1.2. | A gyártónak kell rendelkezésre bocsátania azokat a hibás alkatrészeket vagy elektromos berendezéseket, amelyek a meghibásodások szimulálására használhatóak. Az ilyen hibás alkatrészek vagy berendezések a megfelelő I. típusú ciklusban való mérés során nem eredményezhetik azt, hogy a jármű kibocsátásai a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének B. részében meghatározott OBD-küszöbértékek 20 %-nál nagyobb mértékben túllépjék. |
| --- | --- |

1.2.

A gyártónak kell rendelkezésre bocsátania azokat a hibás alkatrészeket vagy elektromos berendezéseket, amelyek a meghibásodások szimulálására használhatóak. Az ilyen hibás alkatrészek vagy berendezések a megfelelő I. típusú ciklusban való mérés során nem eredményezhetik azt, hogy a jármű kibocsátásai a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének B. részében meghatározott OBD-küszöbértékek 20 %-nál nagyobb mértékben túllépjék.

| 1.3. | Amikor a járművet a beszerelt hibás alkatrésszel vagy berendezéssel vizsgálják, a fedélzeti diagnosztikai rendszert jóvá kell hagyni, ha a hibajelző bekapcsol. A rendszert akkor is jóvá kell hagyni, ha a hibajelző az OBD-küszöbértékek alatt bekapcsol. |
| --- | --- |

1.3.

Amikor a járművet a beszerelt hibás alkatrésszel vagy berendezéssel vizsgálják, a fedélzeti diagnosztikai rendszert jóvá kell hagyni, ha a hibajelző bekapcsol. A rendszert akkor is jóvá kell hagyni, ha a hibajelző az OBD-küszöbértékek alatt bekapcsol.

2.   Az OBD I-es és II-es fázisa

2.1.   Az OBD I-es fázisa

E melléklet vizsgálati eljárásai kötelezően alkalmazandók a 168/2013/EU rendelet 19. cikkében és IV. mellékletében említett OBD I-es fázisú rendszerekkel felszerelt L kategóriájú járművek esetében. Ez a kötelezettség az e mellékletben meghatározott összes további rendelkezésre vonatkozik azok kivételével, amelyek a 2.2. pontban említett, az OBD II-es fázisának követelményeire vonatkoznak.

2.2.   Az OBD II-es fázisa

| 2.2.1. | Az L kategóriájú járművek a gyártó választása alapján szerelhetők fel OBD II-es fázisú rendszerrel. |
| --- | --- |

2.2.1.

Az L kategóriájú járművek a gyártó választása alapján szerelhetők fel OBD II-es fázisú rendszerrel.

| 2.2.2. | Ilyen esetekben a gyártó e melléklet vizsgálati eljárásait használhatja az OBD II-es fázis követelményeinek önkéntes teljesítésének igazolására. Ez különösen a 7-1. táblázatban felsorolt idevágó pontokra vonatkozik.

  7-1. táblázat


  Az OBD II-es fázis funkciói és a kapcsolódó követelmények e melléklet és annak 1. függeléke pontjaiban







  Téma | Pontok |
| --- | --- | --- |
| Katalizátor figyelése | 8.3.1.1., 8.3.2.1. |
| A kipufogógáz-visszavezető rendszer figyelése | 8.3.3. |
| Gyújtáskihagyás észlelése | 8.3.1.2. |
| NOx-utókezelő rendszer figyelése | 8.4.3. |
| Az oxigénérzékelő funkciócsökkenése | 8.3.1.3. |
| Részecskeszűrő | 8.3.2.2. |
| Részecskekibocsátás ellenőrzése | 8.4.4. |

2.2.2.

Ilyen esetekben a gyártó e melléklet vizsgálati eljárásait használhatja az OBD II-es fázis követelményeinek önkéntes teljesítésének igazolására. Ez különösen a 7-1. táblázatban felsorolt idevágó pontokra vonatkozik.

7-1. táblázat

Az OBD II-es fázis funkciói és a kapcsolódó követelmények e melléklet és annak 1. függeléke pontjaiban

Téma

Pontok

Katalizátor figyelése

8.3.1.1., 8.3.2.1.

A kipufogógáz-visszavezető rendszer figyelése

8.3.3.

Gyújtáskihagyás észlelése

8.3.1.2.

NOx-utókezelő rendszer figyelése

8.4.3.

Az oxigénérzékelő funkciócsökkenése

8.3.1.3.

Részecskeszűrő

8.3.2.2.

Részecskekibocsátás ellenőrzése

8.4.4.

3.   A vizsgálatok leírása

3.1.   Vizsgálati jármű

| 3.1.1. | A környezetvédelmi fedélzeti diagnosztikai ellenőrzési és igazolási vizsgálatokat megfelelően karbantartott és használt vizsgálati járművön kell végezni, a 168/2013/EU rendelet 23. cikkének (3) bekezdésében meghatározott, választott tartóssági vizsgálatoktól függően, az ebben a mellékletben és az I. mellékletben meghatározott vizsgálati eljárások felhasználásával, a következők szerint: |
| --- | --- |

3.1.1.

A környezetvédelmi fedélzeti diagnosztikai ellenőrzési és igazolási vizsgálatokat megfelelően karbantartott és használt vizsgálati járművön kell végezni, a 168/2013/EU rendelet 23. cikkének (3) bekezdésében meghatározott, választott tartóssági vizsgálatoktól függően, az ebben a mellékletben és az I. mellékletben meghatározott vizsgálati eljárások felhasználásával, a következők szerint:

| 3.1.2. | A 168/2013/EU rendelet 23. cikke (3) bekezdésének a) vagy b) pontjában meghatározott tartóssági vizsgálati eljárás alkalmazása esetében a vizsgálati járművet a tartóssági vizsgálatokhoz és e melléklet céljaira használt, öregített kibocsátáscsökkentő alkatrészekkel kell felszerelni, és a környezetvédelmi fedélzeti diagnosztikai vizsgálatokat az V. típusú tartóssági vizsgálat befejezésével kell véglegesen ellenőrizni és jelenteni. |
| --- | --- |

3.1.2.

A 168/2013/EU rendelet 23. cikke (3) bekezdésének a) vagy b) pontjában meghatározott tartóssági vizsgálati eljárás alkalmazása esetében a vizsgálati járművet a tartóssági vizsgálatokhoz és e melléklet céljaira használt, öregített kibocsátáscsökkentő alkatrészekkel kell felszerelni, és a környezetvédelmi fedélzeti diagnosztikai vizsgálatokat az V. típusú tartóssági vizsgálat befejezésével kell véglegesen ellenőrizni és jelenteni.

| 3.1.3. | Amennyiben az OBD igazolási vizsgálathoz kibocsátási mérések szükségesek, a VIII. típusú vizsgálatot kell elvégezni az V. melléklet szerinti V. típusú tartóssági vizsgálathoz használt vizsgálati járművön. A VIII. típusú vizsgálatokat az V. típusú tartóssági vizsgálat befejeztével kell véglegesen ellenőrizni és jelenteni. |
| --- | --- |

3.1.3.

Amennyiben az OBD igazolási vizsgálathoz kibocsátási mérések szükségesek, a VIII. típusú vizsgálatot kell elvégezni az V. melléklet szerinti V. típusú tartóssági vizsgálathoz használt vizsgálati járművön. A VIII. típusú vizsgálatokat az V. típusú tartóssági vizsgálat befejeztével kell véglegesen ellenőrizni és jelenteni.

| 3.1.4. | A 168/2013/EU rendelet 23. cikke (3) bekezdésének c) pontjában említett tartóssági módszer alkalmazása esetében az említett rendelet VII. mellékletének B. részében meghatározott vonatkozó romlási tényezőket kell megszorozni a kibocsátási vizsgálatok eredményeivel. |
| --- | --- |

3.1.4.

A 168/2013/EU rendelet 23. cikke (3) bekezdésének c) pontjában említett tartóssági módszer alkalmazása esetében az említett rendelet VII. mellékletének B. részében meghatározott vonatkozó romlási tényezőket kell megszorozni a kibocsátási vizsgálatok eredményeivel.

3.2.   A fedélzeti diagnosztikai rendszer jelzi a kibocsátással kapcsolatos alkatrész vagy rendszer meghibásodását, amennyiben a meghibásodás a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének B. részében megadott OBD-küszöbértékeket meghaladó szennyezőanyag-kibocsátást eredményez, vagy az erőátviteli rendszer bármely hibája a normál üzemmódhoz képest jelentős nyomatékcsökkenéssel járó üzemmódot vált ki.

3.3.   Referenciaként meg kell adni az I. típusú vizsgálat 168/2013/EU rendelet 32. cikkének (1) bekezdésében említett vizsgálati jegyzőkönyvben lévő adatait, ideértve a járműfékpad használt beállításait és a vonatkozó kibocsátási laboratóriumi vizsgálati ciklust.

3.4.   A PCU/ECU hibáit a 168/2013/EU rendelet II. melléklete C11. sorában említett követelményeknek megfelelően, a következőképpen kell megadni:

| 3.4.1. | minden egyes olyan meghibásodás esetében, amely hibával és hiba nélküli vezetési módban egyaránt a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének B. szakaszában megadott diagnosztikai küszöbértékek túllépését eredményezi. A kibocsátási laboratóriumi vizsgálati eredményekről jelentést kell tenni a 168/2013/EU rendelet 27. cikkének (4) bekezdésében említett vizsgálati jegyzőkönyv további oszlopaiban; |
| --- | --- |

3.4.1.

minden egyes olyan meghibásodás esetében, amely hibával és hiba nélküli vezetési módban egyaránt a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének B. szakaszában megadott diagnosztikai küszöbértékek túllépését eredményezi. A kibocsátási laboratóriumi vizsgálati eredményekről jelentést kell tenni a 168/2013/EU rendelet 27. cikkének (4) bekezdésében említett vizsgálati jegyzőkönyv további oszlopaiban;

| 3.4.2. | a kibocsátás tekintetében jelentőséggel bíró meghibásodások szimulálására használt módszerek leírása, az 1.1., 8.3.1.1. és 8.3.1.3. pontban említettek szerint. |
| --- | --- |

3.4.2.

a kibocsátás tekintetében jelentőséggel bíró meghibásodások szimulálására használt módszerek leírása, az 1.1., 8.3.1.1. és 8.3.1.3. pontban említettek szerint.

4.   Környezetvédelmi fedélzeti diagnosztikai (OBD) vizsgálati eljárás

| 4.1. | A fedélzeti diagnosztikai rendszer vizsgálata a következő szakaszokból áll:






  4.1.1. | az erőátviteli rendszer vezérlésében vagy a kibocsátáscsökkentő rendszerben található alkatrész meghibásodásának szimulálása; |
| --- | --- | --- |

4.1.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer vizsgálata a következő szakaszokból áll:

4.1.1.

az erőátviteli rendszer vezérlésében vagy a kibocsátáscsökkentő rendszerben található alkatrész meghibásodásának szimulálása;

| 4.1.2. | a jármű előkondicionálása (a II. melléklet 5.2.4. pontjában említett előkondicionáláson túlmenően) olyan szimulált meghibásodással, amely a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének B. része szerinti OBD-küszöbértékek túllépését eredményezi; |
| --- | --- |

4.1.2.

a jármű előkondicionálása (a II. melléklet 5.2.4. pontjában említett előkondicionáláson túlmenően) olyan szimulált meghibásodással, amely a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének B. része szerinti OBD-küszöbértékek túllépését eredményezi;

| 4.1.3. | a jármű vezetése a szimulált meghibásodás fennállása mellett a vonatkozó I. típusú vizsgálati cikluson és a jármű kibocsátásának mérése a következők szerint:






  4.1.3.1. | OVC járművek esetében a szennyezőanyag-kibocsátást az I. típusú vizsgálat „B” feltételéhez előírt feltételek szerint (3.3. és 4.3. pont) kell mérni; |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

a jármű vezetése a szimulált meghibásodás fennállása mellett a vonatkozó I. típusú vizsgálati cikluson és a jármű kibocsátásának mérése a következők szerint:

4.1.3.1.

OVC járművek esetében a szennyezőanyag-kibocsátást az I. típusú vizsgálat „B” feltételéhez előírt feltételek szerint (3.3. és 4.3. pont) kell mérni;

| 4.1.3.2. | a NOVC járművek esetében a szennyezőanyag-kibocsátást az I. típusú vizsgálathoz előírt feltételek szerint kell mérni; |
| --- | --- |

4.1.3.2.

a NOVC járművek esetében a szennyezőanyag-kibocsátást az I. típusú vizsgálathoz előírt feltételek szerint kell mérni;

| 4.1.4. | annak meghatározása, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer reagál-e a szimulált meghibásodásra, és megfelelő módon riasztja-e a jármű vezetőjét. |
| --- | --- |

4.1.4.

annak meghatározása, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer reagál-e a szimulált meghibásodásra, és megfelelő módon riasztja-e a jármű vezetőjét.

| 4.2. | A gyártó kérésére egy vagy több alkatrész hibás működését elektronikusan is szimulálhatják az alábbi 8. pont követelményeinek megfelelően. |
| --- | --- |

4.2.

A gyártó kérésére egy vagy több alkatrész hibás működését elektronikusan is szimulálhatják az alábbi 8. pont követelményeinek megfelelően.

| 4.3. | A gyártók kérhetik, hogy a megfigyelés az I. típusú vizsgálati cikluson kívül történjen, ha igazolni lehet a jóváhagyó hatóság számára, hogy az I. vizsgálati ciklus megfigyelési feltételei a jármű használata során megszorítóak lennének. |
| --- | --- |

4.3.

A gyártók kérhetik, hogy a megfigyelés az I. típusú vizsgálati cikluson kívül történjen, ha igazolni lehet a jóváhagyó hatóság számára, hogy az I. vizsgálati ciklus megfigyelési feltételei a jármű használata során megszorítóak lennének.

| 4.4. | A hibajelzőnek valamennyi igazoló vizsgálat esetében a vizsgálati ciklus vége előtt be kell kapcsolódnia. |
| --- | --- |

4.4.

A hibajelzőnek valamennyi igazoló vizsgálat esetében a vizsgálati ciklus vége előtt be kell kapcsolódnia.

5.   A vizsgálati jármű és a vizsgálathoz használt tüzelőanyag

5.1.   Vizsgálati jármű

A vizsgálati járműveknek meg kell felelniük a VI. melléklet 2. pontja követelményeinek.

5.2.   A gyártó az L kategóriájú jármű osztályba sorolásának megfelelő kibocsátási vizsgálati ciklus előtt beállítja a rendszert vagy az alkatrészt azon kritérium küszöbértékére vagy azon túlra, amelynek észlelését igazolni kell. Ezután az L kategóriájú járművel a diagnosztikai rendszer helytálló működésének meghatározása céljából el kell végezni a II. melléklet 4.3. pontjában meghatározott osztályba sorolás szerinti I. típusú vizsgálatot.

5.3.   A vizsgálathoz használt tüzelőanyag

A vizsgálathoz a II. melléklet 2. függelékében meghatározott, megfelelő referencia-tüzelőanyagot kell használni. A tiszta gázüzemű, illetve kétfajta tüzelőanyaggal működő gázüzemű járművek esetében minden egyes vizsgálandó hibamódra a tüzelőanyag típusát a jóváhagyó hatóság a II. melléklet 2. függelékében ismertetett referencia-tüzelőanyagok közül választhatja ki. A vizsgálat egyik fázisában sem változtatható meg a kiválasztott tüzelőanyag típusa. Amennyiben alternatív tüzelőanyaggal működő járművekhez LPG-t és földgázt/biometánt használnak tüzelőanyagként, a motor benzinüzemben indítható, és egy előre meghatározott időtartam után (automatikusan és nem a vezető révén) kapcsolhat át LPG- vagy földgáz/biometán-üzemmódra.

6.   Vizsgálati hőmérséklet és nyomás

| 6.1. | A vizsgálati hőmérsékletnek és a környezeti nyomásnak meg kell felelnie a II. mellékletben az I. típusú vizsgálatra meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

6.1.

A vizsgálati hőmérsékletnek és a környezeti nyomásnak meg kell felelnie a II. mellékletben az I. típusú vizsgálatra meghatározott követelményeknek.

7.   A vizsgálóberendezés

7.1.   Járműfékpad

A járműfékpadnak meg kell felelnie a II. melléklet követelményeinek.

8.   Fedélzeti diagnosztikai környezetvédelmi ellenőrzési vizsgálati eljárások

8.1.   A járműfékpadon végrehajtott vizsgálati ciklusnak meg kell felelnie a II. melléklet követelményeinek.

8.2.   A jármű előkondicionálása

| 8.2.1. | A meghajtás típusától függően és a 8.3. pontban említett egyik hibaállapot előidézése után a járművet legalább két, egymást követő, megfelelő I. típusú vizsgálati ciklus végrehajtásával kell előkondicionálni. Kompressziós gyújtású motorral felszerelt járművek esetében megengedett két további megfelelő I. típusú vizsgálati ciklus végrehajtásával történő további előkondicionálás. |
| --- | --- |

8.2.1.

A meghajtás típusától függően és a 8.3. pontban említett egyik hibaállapot előidézése után a járművet legalább két, egymást követő, megfelelő I. típusú vizsgálati ciklus végrehajtásával kell előkondicionálni. Kompressziós gyújtású motorral felszerelt járművek esetében megengedett két további megfelelő I. típusú vizsgálati ciklus végrehajtásával történő további előkondicionálás.

| 8.2.2. | A gyártó kérésére alternatív előkondicionáló módszerek is alkalmazhatók. |
| --- | --- |

8.2.2.

A gyártó kérésére alternatív előkondicionáló módszerek is alkalmazhatók.

8.3.   Vizsgálandó hibaállapotok

| 8.3.1. | szikragyújtású járművek esetében:






  8.3.1.1. | a katalizátor cseréje meghibásodott vagy selejtes katalizátorra, vagy ilyen hiba elektronikus szimulálása; |
| --- | --- | --- |

8.3.1.

szikragyújtású járművek esetében:

8.3.1.1.

a katalizátor cseréje meghibásodott vagy selejtes katalizátorra, vagy ilyen hiba elektronikus szimulálása;

| 8.3.1.2. | a motor gyújtáskihagyási állapotai a 168/2013/EU rendelet II. melléklete C11. sorában a gyújtáskihagyás-figyelésre vonatkozó feltételeknek megfelelően; |
| --- | --- |

8.3.1.2.

a motor gyújtáskihagyási állapotai a 168/2013/EU rendelet II. melléklete C11. sorában a gyújtáskihagyás-figyelésre vonatkozó feltételeknek megfelelően;

| 8.3.1.3. | az oxigénérzékelő cseréje meghibásodott vagy selejtes oxigénérzékelőre, vagy ilyen hiba elektronikus szimulálása; |
| --- | --- |

8.3.1.3.

az oxigénérzékelő cseréje meghibásodott vagy selejtes oxigénérzékelőre, vagy ilyen hiba elektronikus szimulálása;

| 8.3.1.4. | bármely más, az erőátviteli rendszer vagy a motor vezérlőegységéhez csatlakoztatott kibocsátással kapcsolatos alkatrész elektronikus kiiktatása (ha a választott tüzelőanyag-típus esetében engedélyezve van); |
| --- | --- |

8.3.1.4.

bármely más, az erőátviteli rendszer vagy a motor vezérlőegységéhez csatlakoztatott kibocsátással kapcsolatos alkatrész elektronikus kiiktatása (ha a választott tüzelőanyag-típus esetében engedélyezve van);

| 8.3.1.5. | A párolgási kibocsátás tisztítását vezérlő elektronikus egység kikapcsolása (ha fel van szerelve, és ha engedélyezve van a kiválasztott tüzelőanyag-típushoz). Ehhez a konkrét hibaállapothoz nem kell elvégezni az I. típusú vizsgálatot. |
| --- | --- |

8.3.1.5.

A párolgási kibocsátás tisztítását vezérlő elektronikus egység kikapcsolása (ha fel van szerelve, és ha engedélyezve van a kiválasztott tüzelőanyag-típushoz). Ehhez a konkrét hibaállapothoz nem kell elvégezni az I. típusú vizsgálatot.

| 8.3.2. | A kompressziós gyújtású motorral felszerelt járművek esetében:






  8.3.2.1. | a katalizátor cseréje (ha be van szerelve) meghibásodott vagy selejtes katalizátorra, vagy ilyen hiba elektronikus szimulálása; |
| --- | --- | --- |

8.3.2.

A kompressziós gyújtású motorral felszerelt járművek esetében:

8.3.2.1.

a katalizátor cseréje (ha be van szerelve) meghibásodott vagy selejtes katalizátorra, vagy ilyen hiba elektronikus szimulálása;

| 8.3.2.2. | a részecskeszűrő (ha be van szerelve) teljes eltávolítása, vagy ha az érzékelők a szűrő szerves részét képezik, a szűrő hibás beszerelése; |
| --- | --- |

8.3.2.2.

a részecskeszűrő (ha be van szerelve) teljes eltávolítása, vagy ha az érzékelők a szűrő szerves részét képezik, a szűrő hibás beszerelése;

| 8.3.2.3. | a tüzelőanyag-adagoló rendszerben a tüzelőanyag mennyiségét és a befecskendezési idő beállítását működtető elektronikus szerkezetek elektronikus kiiktatása; |
| --- | --- |

8.3.2.3.

a tüzelőanyag-adagoló rendszerben a tüzelőanyag mennyiségét és a befecskendezési idő beállítását működtető elektronikus szerkezetek elektronikus kiiktatása;

| 8.3.2.4. | bármely más, az erőátviteli rendszer, a motor vagy a hajtáslánc vezérlőegységéhez csatlakoztatott, kibocsátással vagy funkcionális biztonsággal kapcsolatos alkatrész elektronikus kiiktatása; |
| --- | --- |

8.3.2.4.

bármely más, az erőátviteli rendszer, a motor vagy a hajtáslánc vezérlőegységéhez csatlakoztatott, kibocsátással vagy funkcionális biztonsággal kapcsolatos alkatrész elektronikus kiiktatása;

| 8.3.2.5. | a 8.3.2.3. és a 8.3.2.4. pont követelményeinek megfelelően, és a jóváhagyó hatóság beleegyezésével a gyártónak meg kell tennie a megfelelő lépéseket annak igazolására, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer az áramkör megszakítása esetén jelezni fogja a hibát. |
| --- | --- |

8.3.2.5.

a 8.3.2.3. és a 8.3.2.4. pont követelményeinek megfelelően, és a jóváhagyó hatóság beleegyezésével a gyártónak meg kell tennie a megfelelő lépéseket annak igazolására, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer az áramkör megszakítása esetén jelezni fogja a hibát.

| 8.3.3. | A gyártónak a jóváhagyási vizsgálat során igazolnia kell, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer észleli a kipufogógáz-visszavezető áramának és hűtőjének meghibásodását is. |
| --- | --- |

8.3.3.

A gyártónak a jóváhagyási vizsgálat során igazolnia kell, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer észleli a kipufogógáz-visszavezető áramának és hűtőjének meghibásodását is.

| 8.3.4. | Az erőátvitelt vagy a motort vezérlő egységnek észlelnie és jeleznie kell az erőátviteli rendszer minden olyan meghibásodását, amely jelentős (azaz a normál üzemmódhoz képest legalább 10 %-os) nyomatékcsökkenéssel járó üzemmódot vált ki. |
| --- | --- |

8.3.4.

Az erőátvitelt vagy a motort vezérlő egységnek észlelnie és jeleznie kell az erőátviteli rendszer minden olyan meghibásodását, amely jelentős (azaz a normál üzemmódhoz képest legalább 10 %-os) nyomatékcsökkenéssel járó üzemmódot vált ki.

8.4.   A fedélzeti diagnosztikai rendszer környezetvédelmi igazolási vizsgálatai

| 8.4.1. | szikragyújtású motorral felszerelt járművek:






  8.4.1.1. | A jármű 8.2. pont szerinti előkondicionálása után a vizsgálati járművel el kell végezni a megfelelő I. típusú vizsgálatot.
  A hibajelzőnek a 8.4.1.2.–8.4.1.6. pontban megadott feltételek mellett a vizsgálat vége előtt működésbe kell lépnie. A jóváhagyó hatóság ezeket a feltételeket a 8.4.1.6. pont szerint más feltételekkel helyettesítheti. A típus-jóváhagyási vizsgálat céljából szimulált hibák teljes száma azonban nem haladhatja meg a négyet.
  Kétfajta tüzelőanyaggal működő gázüzemű járművek esetében a jóváhagyó hatóság szabad belátása szerint mindkét tüzelőanyag-típust igénybe kell venni a legfeljebb négy szimulált hibán belül. |
| --- | --- | --- |

8.4.1.

szikragyújtású motorral felszerelt járművek:

8.4.1.1.

A jármű 8.2. pont szerinti előkondicionálása után a vizsgálati járművel el kell végezni a megfelelő I. típusú vizsgálatot.

A hibajelzőnek a 8.4.1.2.–8.4.1.6. pontban megadott feltételek mellett a vizsgálat vége előtt működésbe kell lépnie. A jóváhagyó hatóság ezeket a feltételeket a 8.4.1.6. pont szerint más feltételekkel helyettesítheti. A típus-jóváhagyási vizsgálat céljából szimulált hibák teljes száma azonban nem haladhatja meg a négyet.

Kétfajta tüzelőanyaggal működő gázüzemű járművek esetében a jóváhagyó hatóság szabad belátása szerint mindkét tüzelőanyag-típust igénybe kell venni a legfeljebb négy szimulált hibán belül.

| 8.4.1.2. | A katalizátor cseréje meghibásodott vagy selejtes katalizátorra, vagy a meghibásodott vagy selejtes katalizátor elektronikus szimulálása, amelynek következtében a kibocsátás meghaladja a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének B. részében az összes szénhidrogén tekintetében megadott OBD-küszöbértékeket vagy adott esetben a metántól különböző szénhidrogénekre megadott fedélzeti diagnosztikai küszöbértékeket. |
| --- | --- |

8.4.1.2.

A katalizátor cseréje meghibásodott vagy selejtes katalizátorra, vagy a meghibásodott vagy selejtes katalizátor elektronikus szimulálása, amelynek következtében a kibocsátás meghaladja a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének B. részében az összes szénhidrogén tekintetében megadott OBD-küszöbértékeket vagy adott esetben a metántól különböző szénhidrogénekre megadott fedélzeti diagnosztikai küszöbértékeket.

| 8.4.1.3. | Indukált gyújtáskihagyás a 168/2013/EU rendelet II. melléklete C11. sorában a gyújtáskihagyás-figyelésre vonatkozó feltételeknek megfelelően, amelynek következtében a kibocsátás túllépi a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének B. részében a megadott bármely OBD-küszöbértéket. |
| --- | --- |

8.4.1.3.

Indukált gyújtáskihagyás a 168/2013/EU rendelet II. melléklete C11. sorában a gyújtáskihagyás-figyelésre vonatkozó feltételeknek megfelelően, amelynek következtében a kibocsátás túllépi a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének B. részében a megadott bármely OBD-küszöbértéket.

| 8.4.1.4. | Oxigénérzékelő cseréje sérült vagy hibás oxigénérzékelővel, vagy a sérült, illetve hibás oxigénérzékelő elektronikus szimulálása, amelynek következtében a kibocsátás túllépi a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének B. részében a megadott bármely OBD-küszöbértéket. |
| --- | --- |

8.4.1.4.

Oxigénérzékelő cseréje sérült vagy hibás oxigénérzékelővel, vagy a sérült, illetve hibás oxigénérzékelő elektronikus szimulálása, amelynek következtében a kibocsátás túllépi a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének B. részében a megadott bármely OBD-küszöbértéket.

| 8.4.1.5. | A párolgási kibocsátás tisztítását vezérlő elektronikus egység kikapcsolása (ha fel van szerelve, és ha engedélyezve van a kiválasztott tüzelőanyag-típushoz). |
| --- | --- |

8.4.1.5.

A párolgási kibocsátás tisztítását vezérlő elektronikus egység kikapcsolása (ha fel van szerelve, és ha engedélyezve van a kiválasztott tüzelőanyag-típushoz).

| 8.4.1.6. | Az erőátviteli rendszer/a motor/a hajtáslánc vezérlőegységéhez csatlakoztatott, kibocsátással kapcsolatos alkatrész elektronikus kiiktatása, amennyiben ennek következtében a kibocsátás túllépi a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének B. részében megadott OBD-küszöbértékeket vagy az a normál üzemmódhoz képest jelentős nyomatékcsökkenéssel járó üzemmódot vált ki. |
| --- | --- |

8.4.1.6.

Az erőátviteli rendszer/a motor/a hajtáslánc vezérlőegységéhez csatlakoztatott, kibocsátással kapcsolatos alkatrész elektronikus kiiktatása, amennyiben ennek következtében a kibocsátás túllépi a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének B. részében megadott OBD-küszöbértékeket vagy az a normál üzemmódhoz képest jelentős nyomatékcsökkenéssel járó üzemmódot vált ki.

| 8.4.2. | Kompressziós gyújtású motorral felszerelt járművek:






  8.4.2.1. | A jármű 8.2. pont szerinti előkondicionálása után a vizsgálati járművel el kell végezni a vonatkozó I. típusú vizsgálatot.
  A hibajelzőnek a 8.4.2.2.–8.4.2.5. pont szerinti feltételek mellett a vizsgálat vége előtt működésbe kell lépnie. A jóváhagyó hatóság ezeket a feltételeket a 8.4.2.5. pont szerint más feltételekkel helyettesítheti. A típus-jóváhagyási vizsgálat céljából szimulált hibák teljes száma azonban nem haladhatja meg a négyet. |
| --- | --- | --- |

8.4.2.

Kompressziós gyújtású motorral felszerelt járművek:

8.4.2.1.

A jármű 8.2. pont szerinti előkondicionálása után a vizsgálati járművel el kell végezni a vonatkozó I. típusú vizsgálatot.

A hibajelzőnek a 8.4.2.2.–8.4.2.5. pont szerinti feltételek mellett a vizsgálat vége előtt működésbe kell lépnie. A jóváhagyó hatóság ezeket a feltételeket a 8.4.2.5. pont szerint más feltételekkel helyettesítheti. A típus-jóváhagyási vizsgálat céljából szimulált hibák teljes száma azonban nem haladhatja meg a négyet.

| 8.4.2.2. | A katalizátor cseréje meghibásodott vagy selejtes katalizátorra, vagy a meghibásodott vagy selejtes katalizátor elektronikus szimulálása, amelynek következtében a kibocsátás meghaladja a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének B. részében megadott bármely OBD-küszöbértéket. |
| --- | --- |

8.4.2.2.

A katalizátor cseréje meghibásodott vagy selejtes katalizátorra, vagy a meghibásodott vagy selejtes katalizátor elektronikus szimulálása, amelynek következtében a kibocsátás meghaladja a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének B. részében megadott bármely OBD-küszöbértéket.

| 8.4.2.3. | A részecskeszűrő (ha be van szerelve) teljes eltávolítása vagy a részecskeszűrőnek a 8.4.2.2. pontban meghatározott, meghibásodott részecskeszűrővel való kicserélése, aminek következtében a kibocsátás meghaladja a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének B. részében megadott bármely OBD-küszöbértéket. |
| --- | --- |

8.4.2.3.

A részecskeszűrő (ha be van szerelve) teljes eltávolítása vagy a részecskeszűrőnek a 8.4.2.2. pontban meghatározott, meghibásodott részecskeszűrővel való kicserélése, aminek következtében a kibocsátás meghaladja a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének B. részében megadott bármely OBD-küszöbértéket.

| 8.4.2.4. | Hivatkozással a 8.3.2.5. pontra, a tüzelőanyag-adagoló rendszerben a tüzelőanyag mennyiségét és a befecskendezési idő beállítását működtető elektronikus szerkezetek elektronikus kiiktatása, amelynek következtében a kibocsátás túllépi a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének B. részében megadott bármely OBD-küszöbértéket. |
| --- | --- |

8.4.2.4.

Hivatkozással a 8.3.2.5. pontra, a tüzelőanyag-adagoló rendszerben a tüzelőanyag mennyiségét és a befecskendezési idő beállítását működtető elektronikus szerkezetek elektronikus kiiktatása, amelynek következtében a kibocsátás túllépi a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének B. részében megadott bármely OBD-küszöbértéket.

| 8.4.2.5. | Hivatkozással a 8.3.2.5. pontra, az erőátvitel-vezérlő egységhez/motorvezérlő egységhez/hajtórendszer-vezérlő egységhez csatlakoztatott bármely más erőátviteli alkatrész kiiktatása, amennyiben ennek következtében a kibocsátás túllépi a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének B. részében megadott OBD-küszöbértékeket vagy az a normál üzemmódhoz képest jelentős nyomatékcsökkenéssel járó üzemmódot vált ki. |
| --- | --- |

8.4.2.5.

Hivatkozással a 8.3.2.5. pontra, az erőátvitel-vezérlő egységhez/motorvezérlő egységhez/hajtórendszer-vezérlő egységhez csatlakoztatott bármely más erőátviteli alkatrész kiiktatása, amennyiben ennek következtében a kibocsátás túllépi a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének B. részében megadott OBD-küszöbértékeket vagy az a normál üzemmódhoz képest jelentős nyomatékcsökkenéssel járó üzemmódot vált ki.

| 8.4.3. | A NOx-utókezelő rendszer cseréje (ha be van szerelve) meghibásodott vagy selejtes rendszerre, vagy ilyen hiba elektronikus szimulálása. |
| --- | --- |

8.4.3.

A NOx-utókezelő rendszer cseréje (ha be van szerelve) meghibásodott vagy selejtes rendszerre, vagy ilyen hiba elektronikus szimulálása.

| 8.4.4. | A részecskefigyelő rendszer cseréje (ha be van szerelve) meghibásodott vagy selejtes rendszerre, vagy ilyen hiba elektronikus szimulálása. |
| --- | --- |

8.4.4.

A részecskefigyelő rendszer cseréje (ha be van szerelve) meghibásodott vagy selejtes rendszerre, vagy ilyen hiba elektronikus szimulálása.

IX. MELLÉKLET

A IX. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: hangszint

| Függelék száma | Függelék címe | Oldalszám |
| --- | --- | --- |
| 1. | Hangnyomásszint-vizsgálati követelmények motoros kerékpárok és kétkerekű segédmotoros kerékpárok esetében (L1e kategória) | 314 |
| 2. | Hangnyomásszint-vizsgálati követelmények motorkerékpárok esetében (L3e és L4e kategória) | 327 |
| 3. | Hangnyomásszint-vizsgálati követelmények háromkerekű segédmotoros kerékpárok, háromkerekű és négykerekű motorkerékpárok esetében (L2e, L5e, L6e és L7e kategória) | 342 |
| 4. | A próbapályára vonatkozó előírások | 357 |

Függelék száma

Függelék címe

Oldalszám

1.

Hangnyomásszint-vizsgálati követelmények motoros kerékpárok és kétkerekű segédmotoros kerékpárok esetében (L1e kategória)

314

2.

Hangnyomásszint-vizsgálati követelmények motorkerékpárok esetében (L3e és L4e kategória)

327

3.

Hangnyomásszint-vizsgálati követelmények háromkerekű segédmotoros kerékpárok, háromkerekű és négykerekű motorkerékpárok esetében (L2e, L5e, L6e és L7e kategória)

342

4.

A próbapályára vonatkozó előírások

357

1.   Bevezetés

Ez a melléklet a 168/2013/EU rendelet V. mellékletének A. részében említett IX. típusú vizsgálat eljárását ismerteti. Az L kategóriájú járművek megengedhető hangnyomásszintjére vonatkozó egyedi követelményeket állapítja meg.

2.   Vizsgálati eljárás, mérési értékek és eredmények

| 2.1. | A zajcsökkentő rendszer tartóssági követelményei akkor minősülnek teljesültnek, ha a jármű megfelel az ebben a mellékletben a vizsgálati jármű kondicionálására meghatározott feltételeknek. Az elnyelő tulajdonságú szálas anyagokat tartalmazó hangtompítókkal felszerelt járművek esetében ezenkívül a zajcsökkentő rendszer tartósságának igazolása érdekében el kell végezni az ebben a mellékletben meghatározott vonatkozó vizsgálati eljárásokat. |
| --- | --- |

2.1.

A zajcsökkentő rendszer tartóssági követelményei akkor minősülnek teljesültnek, ha a jármű megfelel az ebben a mellékletben a vizsgálati jármű kondicionálására meghatározott feltételeknek. Az elnyelő tulajdonságú szálas anyagokat tartalmazó hangtompítókkal felszerelt járművek esetében ezenkívül a zajcsökkentő rendszer tartósságának igazolása érdekében el kell végezni az ebben a mellékletben meghatározott vonatkozó vizsgálati eljárásokat.

| 2.2. | Amikor az EU csatlakozik az alábbiakhoz: | 9. sz. ENSZ-EGB-előírás: Egységes rendelkezések a háromkerekű járművek vagy négykerekű motorkerékpárok zaj tekintetében történő jóváhagyásáról; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Amikor az EU csatlakozik az alábbiakhoz:

9. sz. ENSZ-EGB-előírás: Egységes rendelkezések a háromkerekű járművek vagy négykerekű motorkerékpárok zaj tekintetében történő jóváhagyásáról;

| | 41. sz. ENSZ-EGB-előírás (1): Egységes rendelkezések a motorkerékpárok zaj tekintetében történő jóváhagyásáról; |
| --- | --- |

41. sz. ENSZ-EGB-előírás (1): Egységes rendelkezések a motorkerékpárok zaj tekintetében történő jóváhagyásáról;

| | 63. sz. ENSZ-EGB-előírás: Egységes rendelkezések a segédmotoros kerékpárok zaj tekintetében történő jóváhagyásáról; |
| --- | --- |

63. sz. ENSZ-EGB-előírás: Egységes rendelkezések a segédmotoros kerékpárok zaj tekintetében történő jóváhagyásáról;

| | 92. sz. ENSZ-EGB-előírás: Egységes rendelkezések a motorkerékpárok, segédmotoros kerékpárok és háromkerekű járművek nem eredeti cserealkatrészként felszerelhető kipufogódob-rendszereinek (RESS) jóváhagyásáról; |
| --- | --- |

92. sz. ENSZ-EGB-előírás: Egységes rendelkezések a motorkerékpárok, segédmotoros kerékpárok és háromkerekű járművek nem eredeti cserealkatrészként felszerelhető kipufogódob-rendszereinek (RESS) jóváhagyásáról;

e melléklet megfelelő rendelkezései meghaladottá válnak, és a 8-1. táblázatban felsorolt, a vonatkozó alkategóriákba tartozó járműveknek a megfelelő ENSZ-EGB-előírásnak kell megfelelniük többek között a hangnyomásszintet illetően is:

8-1. táblázat

Az L kategóriájú járművek alkategóriái és a hangnyomásszint-követelmények tekintetében alkalmazandó ENSZ-EGB-előírások

| Jármű-(al)kategória | Jármű-kategória megnevezése | Vonatkozó vizsgálati eljárás |
| --- | --- | --- |
| L1e-A | Motoros kerékpár | 63. sz. ENSZ-EGB-előírás |
| L1e-B | Kétkerekű segédmotoros kerékpár
  vmax ≤ 25 km/h |
| Kétkerekű segédmotoros kerékpár
  vmax ≤ 45 km/h |
| L2e | Háromkerekű segédmotoros kerékpár | 9. sz. ENSZ-EGB-előírás |
| L3e | Kétkerekű motorkerékpár
  Hengerűrtartalom ≤ 80 cm3 | 41. sz. ENSZ-EGB-előírás |
| Kétkerekű motorkerékpár
  80 cm3 <
  Hengerűrtartalom ≤
  175 cm3 |
| Kétkerekű motorkerékpár
  Hengerűrtartalom
  > 175 cm3 |
| L4e | Oldalkocsival rendelkező kétkerekű motorkerékpár |
| L5e-A | Háromkerekű motorkerékpár | 9. sz. ENSZ-EGB-előírás |
| L5e-B | Kereskedelmi hasznosítású háromkerekű motorkerékpár |
| L6e-A | Könnyű kvad | 63. sz. ENSZ-EGB-előírás |
| L6e-B | Könnyű mopedautó | 9. sz. ENSZ-EGB-előírás |
| L7e-A | Közúti kvad |
| L7e-B | Összkerék-meghajtású járművek |
| L7e-C | Nehéz mopedautó |

Jármű-(al)kategória

Jármű-kategória megnevezése

Vonatkozó vizsgálati eljárás

L1e-A

Motoros kerékpár

63. sz. ENSZ-EGB-előírás

L1e-B

Kétkerekű segédmotoros kerékpár

vmax ≤ 25 km/h

Kétkerekű segédmotoros kerékpár

vmax ≤ 45 km/h

L2e

Háromkerekű segédmotoros kerékpár

9. sz. ENSZ-EGB-előírás

L3e

Kétkerekű motorkerékpár

Hengerűrtartalom ≤ 80 cm3

41. sz. ENSZ-EGB-előírás

Kétkerekű motorkerékpár

80 cm3 <

Hengerűrtartalom ≤

175 cm3

Kétkerekű motorkerékpár

Hengerűrtartalom

> 175 cm3

L4e

Oldalkocsival rendelkező kétkerekű motorkerékpár

L5e-A

Háromkerekű motorkerékpár

9. sz. ENSZ-EGB-előírás

L5e-B

Kereskedelmi hasznosítású háromkerekű motorkerékpár

L6e-A

Könnyű kvad

63. sz. ENSZ-EGB-előírás

L6e-B

Könnyű mopedautó

9. sz. ENSZ-EGB-előírás

L7e-A

Közúti kvad

L7e-B

Összkerék-meghajtású járművek

L7e-C

Nehéz mopedautó

3.   Vizsgálati jármű

| 3.1. | A VIII. típusú hangnyomásszint-vizsgálatokhoz használt vizsgálati járműveknek, és különösen a zajcsökkentő rendszernek a környezeti teljesítmény tekintetében reprezentatívnak kell lennie a sorozatban gyártott és forgalomba hozott járműtípusra nézve. A vizsgálatokat megfelelően karbantartott és használt járművön kell elvégezni. |
| --- | --- |

3.1.

A VIII. típusú hangnyomásszint-vizsgálatokhoz használt vizsgálati járműveknek, és különösen a zajcsökkentő rendszernek a környezeti teljesítmény tekintetében reprezentatívnak kell lennie a sorozatban gyártott és forgalomba hozott járműtípusra nézve. A vizsgálatokat megfelelően karbantartott és használt járművön kell elvégezni.

| 3.2. | A sűrített levegővel meghajtott járművek esetében a hangnyomást a sűrített levegő legmagasabb névleges tárolási nyomásának + 0/ – 15 %-os értékénél kell mérni. |
| --- | --- |

3.2.

A sűrített levegővel meghajtott járművek esetében a hangnyomást a sűrített levegő legmagasabb névleges tárolási nyomásának + 0/ – 15 %-os értékénél kell mérni.

---

(1)  HL L 317., 2012.11.14., 1. o.

1. függelék

Hangnyomásszint-vizsgálati követelmények motoros kerékpárok és kétkerekű segédmotoros kerékpárok esetében (L1e kategória)

| 1. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

1.

E függelék alkalmazásában:

1.1.   „kétkerekű segédmotoros kerékpár típusa a hangnyomásszint és a kipufogórendszer tekintetében”: olyan L1e kategóriájú járművek, amelyek nem különböznek egymástól az alábbi lényeges szempontokból:

1.2.   „kipufogórendszer” vagy „hangtompító”: az elemek olyan egész együttese, amelyek segédmotoros kerékpár motorja és kipufogója által keltett zaj mérsékléséhez szükségesek;

1.2.1.   „eredeti kipufogórendszer vagy hangtompító”: olyan típusú rendszer, amellyel a jármű a környezetvédelmi típusjóváhagyás vagy a típusjóváhagyás kiterjesztése idején volt felszerelve. Ez lehet az, amelyet kezdetben szereltek fel, vagy lehet már kicserélt elem;

1.2.2.   „nem eredeti kipufogórendszer vagy hangtompító”: olyan típusú rendszer, amely eltér attól, mint amellyel a jármű a környezeti teljesítmény tekintetében történő típusjóváhagyás vagy a típusjóváhagyás kiterjesztése idején volt felszerelve. Ez csak csere-kipufogórendszerként vagy hangtompítóként használható;

1.3.   „eltérő típusú kipufogórendszerek”: olyan rendszerek, amelyek az alábbi szempontok valamelyike szerint lényegesen különböznek egymástól:

1.4.   „kipufogórendszer alkatrésze”: olyan egyedi alkatrészek egyike, amelyek együttesen a kipufogórendszert (például a kipufogócső-rendszer, a hangtompító) és ha van, a levegőszívó-rendszert (például a levegőszűrő) alkotják.

Ha a motort annak érdekében, hogy a maximálisan megengedhető hangnyomásszinteknek megfeleljen, levegőszívó-rendszerrel (levegőszűrővel vagy szívászajcsökkentővel) is el kell látni, a szűrőt vagy a szívászajcsökkentőt ugyanolyan fontosságú alkatrésznek kell tekinteni, mint a kipufogórendszert.

2.   Kétkerekű segédmotoroskerékpár-típus hangnyomásszintjére és eredeti kipufogórendszerére mint önálló szerelési egységre vonatkozó alkatrész-típusjóváhagyás

2.1.   A mozgó kétkerekű segédmotoros kerékpár zaja (a jármű alkatrész-típusjóváhagyása során alkalmazott mérési körülmények és a vizsgálati módszer).

2.1.1.   Zajszintek: lásd a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének D. részét.

2.1.2.   Mérőeszközök

2.1.2.1.   Akusztikai mérések

A hangnyomásszint mérésére használt berendezésnek precíziós hangnyomásmérőnek kell lennie, amely megfelel a Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság (International Electro-technical Commission, IEC) Precíziós hangnyomásmérők című 179. sz. kiadványa második kiadásában leírt típusnak. A méréseket az ugyancsak az e kiadványban leírt „gyors” reagálás alkalmazásával, és „A” kiemelésű módszer szerint kell végezni.

Minden méréssorozat előtt és után a hangnyomásmérőt a gyártó utasításai szerint megfelelő zajforrás (például dugattyúmembrán) alkalmazása segítségével kell kalibrálni.

2.1.2.2.   Sebesség- és fordulatszámmérések

A motor fordulatszámát és a segédmotoros kerékpár sebességét a próbapályán ± 3 %-os pontossággal kell meghatározni.

2.1.3.   Mérési feltételek

2.1.3.1.   A segédmotoros kerékpár állapota

A vezető és a vizsgálóberendezés segédmotoros kerékpárt terhelő együttes tömegének 70 kg és 90 kg között kell lennie. Ha szükséges, súlyokat kell rakni a segédmotoros kerékpárra, hogy az együttes terhelés elérje a 70 kg-ot.

A mérések alatt a segédmotoros kerékpárnak üzemkész állapotban kell lennie (beleértve a hűtőközeget, olajakat, tüzelőanyagot, szerszámokat, pótkereket és a vezetőt).

A mérések megkezdése előtt a segédmotoros kerékpárt a normál üzemi hőmérsékletére kell felmelegíteni.

Ha a segédmotoros kerékpár automatikus működtetőberendezéssel ellátott ventilátorokkal van felszerelve, e rendszer működését a hangnyomásmérések során nem szabad akadályozni. Ha egy segédmotoros kerékpárnak több hajtott kereke van, csak a rendes országúti üzemmódban működő kereket szabad használni. Ha a segédmotoros kerékpár oldalkocsival van felszerelve, a vizsgálatok idejére az oldalkocsit el kell távolítani.

2.1.3.2.   A vizsgálat helyszíne

A vizsgálat helyszínének központi gyorsítási szakaszból és az azt körülvevő, alapvetően sík vizsgálati területből kell állnia. A gyorsítási szakasznak síknak, a felületnek pedig száraznak és olyan kialakításúnak kell lennie, hogy a gördülési zaj alacsony maradjon.

A vizsgálati helyszínen a szabad hangtér változásai a gyorsítási szakasz közepén lévő hangforrás és a mikrofon között nem haladhatják meg az 1 dB-t. Ez a feltétel teljesítettnek tekinthető, ha a gyorsítási szakasz közepétől mért 50 méteren belül nincsenek nagy hangvisszaverő tárgyak, például kerítések, sziklák, hidak vagy épületek. A próbapálya útburkolatának meg kell felelnie a 7. függelék előírásainak.

A mikrofont semmi sem takarhatja el, ami a hangteret befolyásolhatná, és senki sem állhat a mikrofon és hangforrás közé. A méréseket végző megfigyelő személynek olyan helyzetet kell elfoglalnia, hogy ne befolyásolja a mérőműszerrel mért értékeket.

2.1.3.3.   Egyebek

Kedvezőtlen légköri viszonyok között nem szabad méréseket végezni. Biztosítani kell, hogy széllökések ne befolyásolják az eredményeket.

A mérések során a vizsgálandó járművön kívüli hangforrásból és a széltől származó A-kiemelésű hangnyomásszinteknek legalább 10 dB(A) értékkel a jármű által keltett hangnyomásszint alatt kell lenniük. A mikrofonra megfelelő szélfogó szerelhető, de figyelembe kell venni a mikrofon érzékenységére és iránykarakterisztikájára gyakorolt hatását.

Ha a környezeti zaj és a mérendő zaj különbsége 10 és 16 dB(A) között van, a vizsgálati eredmények számításához a megfelelő korrekciós értéket le kell vonni a hangnyomásmérőn leolvasott értékből az alábbi ábra szerint:

Ap1-1. ábra

A környezeti zaj és a mérendő zaj közötti különbség

Image

2.1.4.   Mérési módszer

2.1.4.1.   A mérések jellege és száma

Meg kell mérni az A-kiemelésű decibelben (dB[A]) kifejezett maximális hangnyomásszintet, miközben a segédmotoros kerékpár áthalad az AA′ és BB′ vonal között (Ap1-2. ábra). A mérés érvénytelen, ha rendellenes eltérés mutatkozik a csúcsérték és az általános zajszint között. A segédmotoros kerékpár mindkét oldalán legalább két-két mérést kell végezni.

2.1.4.2.   A mikrofon elhelyezése

A mikrofont 7,5 ± 0,2 m távolságra kell elhelyezni a pálya CC′ referenciavonalától (Ap1-2. ábra) és 1,2 ± 0,1 m-re a talajszint fölött.

2.1.4.3.   Működési feltételek

A segédmotoros kerékpárnak az AA′ vonalat a 2.1.4.3.1. és 2.1.4.3.2. pontban megadott állandó kezdeti sebességgel kell megközelítenie. Amikor a segédmotoros kerékpár eleje eléri az AA′ vonalat, a lehető leggyorsabb módon teljes gázt kell adni, és azt fenn kell tartani addig, amíg a segédmotoros kerékpár hátsó vége el nem éri a BB′ vonalat; a fojtószelepet a lehető leggyorsabban vissza kell venni alapjáratra.

A segédmotoros kerékpárt minden mérés alatt egyenes vonalban kell átvezetni a gyorsítási szakaszon, a segédmotoros kerékpár hossztengelyére állított függőleges síkját a lehető legközelebb tartva a CC′ vonalhoz.

2.1.4.3.1.   Megközelítési sebesség

A segédmotoros kerékpárnak 30 km/h állandó sebességgel, vagy a csúcssebességével, ha az 30 km/h-nál kisebb, kell megközelítenie az AA′ vonalat.

2.1.4.3.2.   A sebességfokozat megválasztása

Ha a segédmotoros kerékpár kézi sebességváltóval van felszerelve, azt a sebességfokozatot kell választani, amely lehetővé teszi, hogy a jármű legalább a teljes teljesítménynek megfelelő fordulatszám felével haladjon át az AA′ vonalon.

Ha a segédmotoros kerékpár automata sebességváltóval van felszerelve, a 2.1.4.3.1. pontban megadott sebességgel kell vezetni.

2.1.5.   Az eredmények (vizsgálati jegyzőkönyv)

2.1.5.1.   A dokumentum kiállításának célára a 168/2013/EU rendelet 32. cikkének (1) bekezdésében említett mintának megfelelő vizsgálati jegyzőkönyvet kell készíteni, amely feltünteti a mérést befolyásoló valamennyi körülményt és tényezőt.

2.1.5.2.   Az eredményeket egész decibelre kell kerekíteni.

Ha a tizedespontot követő szám 0 és 4 közé esik, az összeget lefelé, ha 5 és 9 közé esik, felfelé kell kerekíteni.

Csak a segédmotoros kerékpár azonos oldalán végzett két egymást követő vizsgálatban legfeljebb 2,0 dB(A) értékkel eltérő eredményeket szabad felhasználni.

2.1.5.3.   A pontatlanságok figyelembevétele érdekében 1,0 dB(A) értéket le kell vonni a 2.1.5.2. pontnak megfelelően kapott minden értékből.

2.1.5.4.   Ha a négy mérés átlaga nem haladja meg a szóban forgó segédmotoros kerékpár kategóriájára megengedhető maximális szintet, úgy kell tekinteni, hogy a 2.1.1. pontban megadott határértékeket betartották.

A vizsgálat eredményét ez az átlagérték képezi.

Ap1-2. ábra

A mozgó jármű vizsgálata

Image

Ap1-3. ábra

Az álló jármű vizsgálata

Image

2.2.   Az álló segédmotoros kerékpár zaja (használatban lévő jármű mérési feltételei és vizsgálati módszere)

2.2.1.   Hangnyomásszint a segédmotoros kerékpár közvetlen közelében

Használatban lévő segédmotoros kerékpárokon végzendő későbbi zajvizsgálatok elősegítése érdekében a hangnyomásszintet az alábbi követelményekkel összhangban a kipufogórendszer kivezetésének (hangtompító) közvetlen közelében is meg kell mérni, és a mérések eredményét fel kell tüntetni a 168/2013/EU rendelet 32. cikkének (1) bekezdésében említett mintának megfelelő dokumentum kiadása céljából felvett vizsgálati jegyzőkönyvben.

2.2.2.   Mérőeszközök

A 2.1.2.1. pontnak megfelelő precíziós hangnyomásmérőt kell használni.

2.2.3.   Mérési feltételek

2.2.3.1.   A segédmotoros kerékpár állapota

A mérések megkezdése előtt a segédmotoros kerékpárt a normál üzemi hőmérsékletére kell felmelegíteni. Ha a segédmotoros kerékpár automatikus működtetőberendezéssel ellátott ventilátorokkal van felszerelve, e rendszer működését a zajnyomásmérések során nem szabad akadályozni.

A mérések alatt a sebességváltónak üres fokozatban kell lennie. Ha a meghajtási rendszert nem lehet lekapcsolni, a segédmotoros kerékpár hajtókerekét hagyni kell szabadon forogni, például úgy, hogy a járművet a középső kitámasztóra állítják.

2.2.3.2.   A vizsgálat helyszíne (Ap1-2. ábra)

Vizsgálati helyszínként bármely terület használható, amely számottevő akusztikai zavaroktól mentes. A nagy visszaverő-képességű, betonnal, aszfalttal vagy más kemény anyaggal burkolt lapos felületek megfelelőek; ledöngölt földfelületet nem szabad használni. A vizsgálati helyszínnek négyszögnek kell lennie, amelynek oldalai legalább 3 méterre vannak a segédmotoros kerékpár külső széleitől (a kormányszarvakat nem számítva). A területen nem lehetnek számottevő akadályok, így például a vezetőn és a mérést végző személyen kívül más nem tartózkodhat a négyszögön belül.

A segédmotoros kerékpárt úgy kell elhelyezni az említett négyszögön belül, hogy a méréshez használt mikrofon legalább 1 méterre legyen a járdaszegélyektől.

2.2.3.3.   Egyebek

A külső zajokból származó és a szél okozta, mérőberendezésen leolvasott értékeknek legalább 10,0 dB(A) értékkel a mérendő zajszintek alatt kell lenniük. A mikrofonra megfelelő szélfogó szerelhető, de figyelembe kell venni a mikrofon érzékenységére gyakorolt hatását.

2.2.4.   Mérési módszer

2.2.4.1.   A mérések jellege és száma

Meg kell mérni az A-kiemelésű decibelben (dB[A]) kifejezett maximális zajszintet a 2.2.4.3. pontban meghatározott működési periódus alatt.

Minden egyes mérési ponton legalább három mérést kell végezni.

2.2.4.2.   A mikrofon elhelyezése (Ap1-3. ábra)

A mikrofont a kipufogócső végének a szintjén kell elhelyezni, semmilyen esetben sem lehet a pálya talaja fölött 0,2 méternél alacsonyabban. A mikrofon membránjának a kipufogócső vége felé kell néznie és attól 0,5 méterre kell lennie. A mikrofon maximális érzékenysége tengelyének párhuzamosnak kell lennie a pálya felületével és a kipufogógázok kilépési irányának függőleges síkjával 45° ± 10°-os szöget kell bezárnia.

E függőleges síkhoz képest a mikrofont azon az oldalon kell elhelyezni, ahol a mikrofon és a segédmotoros kerékpár körvonala közötti távolság a legnagyobb lehet (a kormányszarvakat nem számítva).

Ha a kipufogórendszernek egynél több, egymástól kevesebb mint 0,3 méterre lévő középpontú kipufogócső-vége van, a mikrofont a segédmotoros kerékpárhoz legközelebb lévő kivezetés felé kell fordítani (a kormányszarvakat nem számítva), vagy a felé a kivezetés felé, amely a legmagasabban van a pályaszint felett. Ha a kivezetések 0,3 méternél távolabb vannak egymástól, mindegyiket külön kell mérni, és a legnagyobb észlelt értéket kell a vizsgálat eredményének tekinteni.

2.2.4.3.   Működési feltételek

A fordulatszámot az alábbi állandó szinteken kell tartani:

| | ((F)/(2)) ha F nagyobb, mint 5 000 1/perc; vagy |
| --- | --- |

((F)/(2)) ha F nagyobb, mint 5 000 1/perc; vagy

| | ((3F)/(4)) ha F nem nagyobb, mint 5 000 1/perc; |
| --- | --- |

((3F)/(4)) ha F nem nagyobb, mint 5 000 1/perc;

ahol „F” az a fordulatszám, amelyen a jármű eléri a legnagyobb teljesítményt.

Az állandó motorfordulatszám elérésekor a fojtószelepet gyorsan vissza kell állítani az alapjárati helyzetbe. A zajszintet rövid idejű állandó fordulatszámú periódusból és a teljes lassulási periódusból álló ciklus alatt kell mérni, vizsgálati értéknek a mért legnagyobb hangnyomásszintet kell tekinteni.

2.2.5.   Az eredmények (vizsgálati jegyzőkönyv)

2.2.5.1.   A 168/2013/EU rendelet 32. cikkének (1) bekezdésében említett mintának megfelelő dokumentum kiadása céljából felvett vizsgálati jegyzőkönyvben minden lényeges adatot fel kell jegyezni, de különösen azokat, amelyeket az álló segédmotoros kerékpár zajmérésénél használtak.

2.2.5.2.   A mérőberendezésről leolvasott értékeket a legközelebbi egész decibelre kell kerekíteni.

Csak olyan mérési értékeket szabad használni, amelyek három egymást követő vizsgálat során nem tértek el egymástól 2,0 dB(A) értéknél többel.

2.2.5.3.   A három érték közül a legnagyobbat kell a mérés eredményének tekinteni.

2.3.   Eredeti kipufogórendszer (hangtompító)

2.3.1.   Elnyelő tulajdonságú szálas anyagokat tartalmazó hangtompítókkal szembeni követelmények

2.3.1.1.   Az elnyelő tulajdonságú szálas anyagnak azbesztmentesnek kell lennie, és csak akkor szabad hangtompítók gyártásához használni, ha a hangtompító teljes élettartamára biztosan rögzíthető a helyén, és megfelel a 2.3.1.2., a 2.3.1.3. vagy a 2.3.1.4. pont előírásainak.

2.3.1.2.   A szálas anyag eltávolítása után a zajszintnek meg kell felelnie a 2.1.1. pont előírásainak.

2.3.1.3.   Az elnyelő tulajdonságú szálas anyag nem lehet a hangtompító olyan részében, amelyen a kipufogógázok áthaladnak, és meg kell felelnie az alábbi követelményeknek:

2.3.1.3.1.   Az anyagot négy órán át kemencében kell hevíteni 923,2 ± 5 K (650 ± 5 °C) hőmérsékleten anélkül, hogy a szálak átlagos hossza, átmérője vagy testsűrűsége csökkenne.

2.3.1.3.2.   A kemencében egy órán át 923,2 ± 5 K-en (650 ± 5 °C) történő hevítést követően legalább az anyag 98 %-ának fenn kell maradnia egy, a 3310-1:2000 ISO szabványnak megfelelő 250 μm névleges nyílásméretű szitán, a 2559:2011 ISO szabvány szerint elvégzett vizsgálat után.

2.3.1.3.3.   Az anyag súlyvesztesége nem lehet több 10 %-nál, miután 24 órán át 362,2 ± 5 K (90 ± 5 °C) hőmérsékleten ázott az alábbi összetételű szintetikus párlatban:

| — | 1 N bróm-hidrogénsav (HBr): 10 ml |
| --- | --- |

—

1 N bróm-hidrogénsav (HBr): 10 ml

| — | 1 N kénsav (H2SO4): 10 ml |
| --- | --- |

—

1 N kénsav (H2SO4): 10 ml

| — | desztillált vízzel 1 000 ml-re kiegészítve. |
| --- | --- |

—

desztillált vízzel 1 000 ml-re kiegészítve.

Megjegyzés: Az anyagot mérlegelés előtt desztillált vízben ki kell mosni, és egy órán át 378,2 K (105 °C) hőmérsékleten kell szárítani.

2.3.1.4.   A rendszert a 2.1. pont szerinti vizsgálata előtt rendes üzemi állapotra kell hozni az alábbi módszerek valamelyikével:

2.3.1.4.1.   Kondicionálás folyamatos közúti üzemelés során

| 2.3.1.4.1.1. | A kondicionálás során megteendő minimális út 2 000 km. |
| --- | --- |

2.3.1.4.1.1.

A kondicionálás során megteendő minimális út 2 000 km.

| 2.3.1.4.1.2. | Az üzem 50 ± 10 %-át városi forgalomban, másik felét távolsági forgalomban kell megtenni, a folyamatos közúti üzemeltetés megfelelő próbapályaprogrammal is helyettesíthető. |
| --- | --- |

2.3.1.4.1.2.

Az üzem 50 ± 10 %-át városi forgalomban, másik felét távolsági forgalomban kell megtenni, a folyamatos közúti üzemeltetés megfelelő próbapályaprogrammal is helyettesíthető.

| 2.3.1.4.1.3. | A két eltérő menettartományra épülő üzemmódot legalább hatszor kell váltogatni. |
| --- | --- |

2.3.1.4.1.3.

A két eltérő menettartományra épülő üzemmódot legalább hatszor kell váltogatni.

| 2.3.1.4.1.4. | A teljes vizsgálati programba legalább 10, egyenként legalább 3 órán át tartó szünetet kell beiktatni a lehűlés és kondenzáció hatásainak reprodukálása érdekében. |
| --- | --- |

2.3.1.4.1.4.

A teljes vizsgálati programba legalább 10, egyenként legalább 3 órán át tartó szünetet kell beiktatni a lehűlés és kondenzáció hatásainak reprodukálása érdekében.

2.3.1.4.2.   Kondicionálás nyomásingadozással

| 2.3.1.4.2.1. | A kipufogórendszert vagy annak alkatrészeit a segédmotoros kerékpárra vagy a motorra kell szerelni.
  Az első esetben a segédmotoros kerékpárt görgős fékpadra kell szerelni. A második esetben a motort próbapadra kell erősíteni. Az AP1-4. ábrán részletesen bemutatott vizsgálóberendezést a kipufogórendszer kimenetére kell szerelni. Más, azonos eredményt adó berendezés is elfogadható. |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.1.

A kipufogórendszert vagy annak alkatrészeit a segédmotoros kerékpárra vagy a motorra kell szerelni.

Az első esetben a segédmotoros kerékpárt görgős fékpadra kell szerelni. A második esetben a motort próbapadra kell erősíteni. Az AP1-4. ábrán részletesen bemutatott vizsgálóberendezést a kipufogórendszer kimenetére kell szerelni. Más, azonos eredményt adó berendezés is elfogadható.

| 2.3.1.4.2.2. | A vizsgálóberendezést úgy kell beállítani, hogy egy gyorsműködésű szelep 2 500 alkalommal váltakozva megszakítsa, majd visszaállítsa a kipufogógázok áramlását. |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.2.

A vizsgálóberendezést úgy kell beállítani, hogy egy gyorsműködésű szelep 2 500 alkalommal váltakozva megszakítsa, majd visszaállítsa a kipufogógázok áramlását.

| 2.3.1.4.2.3. | A szelepnek akkor kell nyitnia, amikor a kipufogógáz-ellennyomás, a belépő peremtől legalább 100 mm-re az áramlás irányában mérve, eléri a 0,35–0,40 bar értéket. Ha ez az érték a motor jellemzői miatt nem érhető el, a szelepnek akkor kell nyitnia, amikor a gáz ellennyomása eléri a motor leállása előtt mérhető érték 90 %-át. A szelepnek akkor kell zárnia, amikor a nyomás 10 %-nál nem többel tér el a nyitott szelep mellett mérhető stabilizálódott értéktől. |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.3.

A szelepnek akkor kell nyitnia, amikor a kipufogógáz-ellennyomás, a belépő peremtől legalább 100 mm-re az áramlás irányában mérve, eléri a 0,35–0,40 bar értéket. Ha ez az érték a motor jellemzői miatt nem érhető el, a szelepnek akkor kell nyitnia, amikor a gáz ellennyomása eléri a motor leállása előtt mérhető érték 90 %-át. A szelepnek akkor kell zárnia, amikor a nyomás 10 %-nál nem többel tér el a nyitott szelep mellett mérhető stabilizálódott értéktől.

| 2.3.1.4.2.4. | Az időrelét a kipufogógáz keletkezésének a 2.3.1.4.2.3. pont előírásai alapján számított időtartamára kell beállítani. |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.4.

Az időrelét a kipufogógáz keletkezésének a 2.3.1.4.2.3. pont előírásai alapján számított időtartamára kell beállítani.

| 2.3.1.4.2.5. | A motor fordulatszámának a legnagyobb motorteljesítményhez tartozó fordulatszám (F) 75 %-ának kell lennie. |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.5.

A motor fordulatszámának a legnagyobb motorteljesítményhez tartozó fordulatszám (F) 75 %-ának kell lennie.

| 2.3.1.4.2.6. | A motorfékpad által jelzett teljesítménynek a motorfordulatszám (F) 75 %-ánál mért, teljesen nyitott fojtószelephez tartozó teljesítmény 50 %-ának kell lennie. |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.6.

A motorfékpad által jelzett teljesítménynek a motorfordulatszám (F) 75 %-ánál mért, teljesen nyitott fojtószelephez tartozó teljesítmény 50 %-ának kell lennie.

| 2.3.1.4.2.7. | A vizsgálat idejére minden vízleeresztő furatot le kell zárni. |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.7.

A vizsgálat idejére minden vízleeresztő furatot le kell zárni.

| 2.3.1.4.2.8. | A teljes vizsgálatot 48 óra alatt kell végrehajtani. Szükség esetén óránként hűtési időszak iktatható be. |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.8.

A teljes vizsgálatot 48 óra alatt kell végrehajtani. Szükség esetén óránként hűtési időszak iktatható be.

2.3.1.4.3.   Kondicionálás próbapadon

| 2.3.1.4.3.1. | A kipufogórendszert a rendszernek megfelelő, a segédmotoros kerékpáron használt motortípusra kell szerelni, és az egységet próbapadra kell erősíteni. |
| --- | --- |

2.3.1.4.3.1.

A kipufogórendszert a rendszernek megfelelő, a segédmotoros kerékpáron használt motortípusra kell szerelni, és az egységet próbapadra kell erősíteni.

| 2.3.1.4.3.2. | A kondicionálás három, próbapadon végzett ciklusból áll. |
| --- | --- |

2.3.1.4.3.2.

A kondicionálás három, próbapadon végzett ciklusból áll.

| 2.3.1.4.3.3. | A lehűlés és a lecsapódás hatásainak modellezése céljából minden, próbapadon végzett ciklust legalább hatórás szünetnek kell követnie. |
| --- | --- |

2.3.1.4.3.3.

A lehűlés és a lecsapódás hatásainak modellezése céljából minden, próbapadon végzett ciklust legalább hatórás szünetnek kell követnie.

| 2.3.1.4.3.4. | Minden próbapadi ciklus hat fázisból áll. Az egyes fázisokban a motor állapota és az időtartamok a következők:

  Ap1-1. táblázat


  A próbapadon végzett ciklus szakaszai








  Fázis | Feltételek | A fázis időtartama
  (perc) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Alapjárat | 6 |
| 2 | 25 % terhelés 75 %-os F-on | 40 |
| 3 | 50 % terhelés 75 %-os F-on | 40 |
| 4 | 100 % terhelés 75 %-os F-on | 30 |
| 5 | 50 % terhelés 100 %-os F-on | 12 |
| 6 | 25 % terhelés 100 %-os F-on | 22 |
| Összidő: | 2 óra 30 perc |

2.3.1.4.3.4.

Minden próbapadi ciklus hat fázisból áll. Az egyes fázisokban a motor állapota és az időtartamok a következők:

Ap1-1. táblázat

A próbapadon végzett ciklus szakaszai

Fázis

Feltételek

A fázis időtartama

(perc)

1

Alapjárat

6

2

25 % terhelés 75 %-os F-on

40

3

50 % terhelés 75 %-os F-on

40

4

100 % terhelés 75 %-os F-on

30

5

50 % terhelés 100 %-os F-on

12

6

25 % terhelés 100 %-os F-on

22

Összidő:

2 óra 30 perc

| 2.3.1.4.3.5. | E kondicionáló eljárás alatt a gyártó kívánságára a motor és a hangtompító hűthető annak érdekében, hogy a kipufogógáz-kivezetéstől 100 mm-nél nem messzebb lévő pontban mért hőmérséklet ne legyen magasabb annál, mint amely abban az esetben mérhető, ha a segédmotoros kerékpár a legmagasabb sebességváltó-fokozatban 75 % F fordulatszámon jár. A motor és a segédmotoros kerékpár fordulatszámát, illetve sebességét ± 3 % pontossággal kell meghatározni.

  Ap1-4. ábra


  Vizsgálóberendezés nyomásingadozással történő kondicionálás céljára










  1. | A vizsgálathoz használt kipufogórendszer hátsó részéhez csatlakoztatható bemeneti perem vagy hüvely. |
| --- | --- | --- |

2.3.1.4.3.5.

E kondicionáló eljárás alatt a gyártó kívánságára a motor és a hangtompító hűthető annak érdekében, hogy a kipufogógáz-kivezetéstől 100 mm-nél nem messzebb lévő pontban mért hőmérséklet ne legyen magasabb annál, mint amely abban az esetben mérhető, ha a segédmotoros kerékpár a legmagasabb sebességváltó-fokozatban 75 % F fordulatszámon jár. A motor és a segédmotoros kerékpár fordulatszámát, illetve sebességét ± 3 % pontossággal kell meghatározni.

Ap1-4. ábra

Vizsgálóberendezés nyomásingadozással történő kondicionálás céljára

Image

1.

A vizsgálathoz használt kipufogórendszer hátsó részéhez csatlakoztatható bemeneti perem vagy hüvely.

| 2. | Kézi működtetésű szabályozószelep. |
| --- | --- |

2.

Kézi működtetésű szabályozószelep.

| 3. | Legfeljebb 40 liter űrtartalmú kiegyenlítőtartály, amelynek elárasztása legalább egy másodpercig eltart. |
| --- | --- |

3.

Legfeljebb 40 liter űrtartalmú kiegyenlítőtartály, amelynek elárasztása legalább egy másodpercig eltart.

| 4. | 0,05–2,5 bar működési tartományú nyomáskapcsoló. |
| --- | --- |

4.

0,05–2,5 bar működési tartományú nyomáskapcsoló.

| 5. | Időkéséses kapcsoló. |
| --- | --- |

5.

Időkéséses kapcsoló.

| 6. | Impulzusszámláló. |
| --- | --- |

6.

Impulzusszámláló.

| 7. | 60 mm átmérőjű gyorsreagálású szelep, például kipufogófék-szelep, amelyet 4 bar nyomáson 120 N teljesítményt leadó pneumatikus henger működtet. Nyitáskor és záráskor a reakcióidő nem lehet hosszabb 0,5 másodpercnél. |
| --- | --- |

7.

60 mm átmérőjű gyorsreagálású szelep, például kipufogófék-szelep, amelyet 4 bar nyomáson 120 N teljesítményt leadó pneumatikus henger működtet. Nyitáskor és záráskor a reakcióidő nem lehet hosszabb 0,5 másodpercnél.

| 8. | A kipufogógáz elvezetése. |
| --- | --- |

8.

A kipufogógáz elvezetése.

| 9. | Hajlékony tömlő. |
| --- | --- |

9.

Hajlékony tömlő.

| 10. | Manométer. |
| --- | --- |

10.

Manométer.

2.3.2.   Kapcsolási rajz és jelölések

2.3.2.1.   A 168/2013/EU rendelet 27. cikkének (4) bekezdésében említett adatközlő laphoz a kipufogórendszer méreteit feltüntető ábrát és keresztmetszeti rajzot kell mellékelni.

2.3.2.2.   Valamennyi eredeti hangtompítón legalább a következőknek kell szerepelniük:

| — | az „e” jelölés, amelyet a típusjóváhagyást megadó ország hivatkozása követ; |
| --- | --- |

—

az „e” jelölés, amelyet a típusjóváhagyást megadó ország hivatkozása követ;

| — | a jármű gyártójának neve vagy védjegye; valamint |
| --- | --- |

—

a jármű gyártójának neve vagy védjegye; valamint

| — | a 168/2013/EU rendelet 39. cikkének megfelelőn az alkatrész gyári jelzése és azonosító száma. |
| --- | --- |

—

a 168/2013/EU rendelet 39. cikkének megfelelőn az alkatrész gyári jelzése és azonosító száma.

Ennek a hivatkozásnak olvashatónak, eltávolíthatatlannak és beszerelt állapotban is láthatónak kell lennie.

2.3.2.3.   Az eredeti csere-hangtompítórendszerek csomagolásán a származási országra utaló jelzéssel együtt olvashatóan fel kell tüntetni az „eredeti alkatrész” szavakat, valamint az „e” jelzéshez kapcsolódó gyári jelzést és típusmegjelöléseket.

2.3.3.   Szíváshangtompító

Ha a motort a megengedhető zajszintre vonatkozó előírások teljesítése érdekében levegőszűrővel vagy szíváshangtompítóval kell ellátni, a szűrőt vagy hangtompítót a hangtompítórendszer részének kell tekinteni, és azokra is vonatkoznak a 2.3. pont előírásai.

3.   Kétkerekű segédmotoros kerékpárok nem eredeti kipufogórendszerére vagy annak elemeire mint önálló szerelési egységekre vonatkozó alkatrész-típusjóváhagyás

Ez a pont egy vagy több meghatározott segédmotoroskerékpár-típusra nem eredeti cserealkatrészként felszerelhető kipufogórendszereknek vagy azok alkatrészeinek mint önálló szerelési egységeknek az alkatrész-típusjóváhagyására vonatkozik.

3.1.   Fogalommeghatározás

3.1.1.   A „nem eredeti csere-kipufogórendszer vagy annak alkatrésze”: az 1.2. pontban meghatározott bármely olyan kipufogórendszer-alkatrész, amelyet azon típus helyett kívánnak segédmotoros kerékpárra szerelni, amellyel a 168/2013/EU rendelet 27. cikkének (4) bekezdésében említett adatközlő lap kiadása idején volt felszerelve.

3.2.   Alkatrész-típusjóváhagyási kérelem

3.2.1.   A csere-kipufogórendszerekre vagy azok alkatrészeire mint önálló szerelési egységekre vonatkozó alkatrész-típusjóváhagyási kérelmet a rendszer gyártójának vagy meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania.

3.2.2.   Minden jóváhagyatni kívánt cserekipufogórendszer-típusra vagy annak alkatrészeire vonatkozóan az alkatrész-típusjóváhagyási kérelemhez három példányban dokumentációt, valamint részletes információkat kell mellékelni az alábbiak szerint:

| 3.2.2.1. | azoknak a segédmotoroskerékpár-típusoknak az 1.1. pontban említett jellemzők szempontjából való leírása, amelyeknél a rendszer(eke)t vagy alkatrész(eke)t alkalmazni kívánják, meg kell adni a motor- és a segédmotoroskerékpár-típusra jellemző számokat és/vagy jeleket; |
| --- | --- |

3.2.2.1.

azoknak a segédmotoroskerékpár-típusoknak az 1.1. pontban említett jellemzők szempontjából való leírása, amelyeknél a rendszer(eke)t vagy alkatrész(eke)t alkalmazni kívánják, meg kell adni a motor- és a segédmotoroskerékpár-típusra jellemző számokat és/vagy jeleket;

| 3.2.2.2. | a csere-kipufogórendszer leírása minden alkatrész relatív helyzetének és a szerelési előírásoknak a megadásával; |
| --- | --- |

3.2.2.2.

a csere-kipufogórendszer leírása minden alkatrész relatív helyzetének és a szerelési előírásoknak a megadásával;

| 3.2.2.3. | az egyes alkatrészek helyét és azonosítását lehetővé tévő rajzok és a felhasznált anyagok ismertetése. A rajzokon a kötelező alkatrész-típusjóváhagyási jel részére fenntartott helyet is fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

az egyes alkatrészek helyét és azonosítását lehetővé tévő rajzok és a felhasznált anyagok ismertetése. A rajzokon a kötelező alkatrész-típusjóváhagyási jel részére fenntartott helyet is fel kell tüntetni.

3.2.3.   A kérelmezőnek a műszaki szolgálat kérésére be kell nyújtania a következőket:

| 3.2.3.1. | az alkatrész-típusjóváhagyásra benyújtott rendszer két mintapéldánya; |
| --- | --- |

3.2.3.1.

az alkatrész-típusjóváhagyásra benyújtott rendszer két mintapéldánya;

| 3.2.3.2. | a segédmotoros kerékpárra az adatközlő lap kiadásakor felszerelttel azonos kipufogórendszer egy példánya; |
| --- | --- |

3.2.3.2.

a segédmotoros kerékpárra az adatközlő lap kiadásakor felszerelttel azonos kipufogórendszer egy példánya;

| 3.2.3.3. | olyan típusú segédmotoros kerékpár, amelyre a csere-kipufogórendszert kívánják szerelni, olyan állapotban, hogy amennyiben azzal a hangtompítórendszerrel látják el, amellyel eredetileg volt felszerelve, teljesítse az alábbi két pont egyikének feltételeit:






  3.2.3.3.1. | ha a 3.2.3.3. pontban említett segédmotoros kerékpár olyan típusú, amelyre a típusjóváhagyást e függelék rendelkezéseinek megfelelően adták meg:






  3.2.3.3.1.1. | a mozgásban végzett vizsgálat alatt 1,0 dB(A) értéknél nem többel lépheti túl a 2.1.1. pontban megadott, vonatkozó határértéket; |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.3.3.

olyan típusú segédmotoros kerékpár, amelyre a csere-kipufogórendszert kívánják szerelni, olyan állapotban, hogy amennyiben azzal a hangtompítórendszerrel látják el, amellyel eredetileg volt felszerelve, teljesítse az alábbi két pont egyikének feltételeit:

3.2.3.3.1.

ha a 3.2.3.3. pontban említett segédmotoros kerékpár olyan típusú, amelyre a típusjóváhagyást e függelék rendelkezéseinek megfelelően adták meg:

3.2.3.3.1.1.

a mozgásban végzett vizsgálat alatt 1,0 dB(A) értéknél nem többel lépheti túl a 2.1.1. pontban megadott, vonatkozó határértéket;

| 3.2.3.3.1.2. | álló helyzetben végzett vizsgálat alatt 3,0 dB(A) értéknél nem többel lépheti túl a segédmotoros kerékpár típusjóváhagyásakor feljegyzett és a gyártó adattábláján feltüntetett értéket; |
| --- | --- |

3.2.3.3.1.2.

álló helyzetben végzett vizsgálat alatt 3,0 dB(A) értéknél nem többel lépheti túl a segédmotoros kerékpár típusjóváhagyásakor feljegyzett és a gyártó adattábláján feltüntetett értéket;

| 3.2.3.3.2. | ha a 3.2.3.3. pontban említett segédmotoros kerékpár nem olyan típusú, amelyre a típusjóváhagyást e függelék rendelkezéseinek megfelelően adták meg, 1,0 dB(A) értéknél nem többel lépheti túl az adott segédmotoroskerékpár-típusra az annak első üzembe helyezése idején érvényes határértéket; |
| --- | --- |

3.2.3.3.2.

ha a 3.2.3.3. pontban említett segédmotoros kerékpár nem olyan típusú, amelyre a típusjóváhagyást e függelék rendelkezéseinek megfelelően adták meg, 1,0 dB(A) értéknél nem többel lépheti túl az adott segédmotoroskerékpár-típusra az annak első üzembe helyezése idején érvényes határértéket;

| 3.2.3.4. | a 3.2.3.3. pontban említett segédmotoros kerékpárra szerelttel azonos külön motor, ha azt a jóváhagyó hatóságok szükségesnek tartják. |
| --- | --- |

3.2.3.4.

a 3.2.3.3. pontban említett segédmotoros kerékpárra szerelttel azonos külön motor, ha azt a jóváhagyó hatóságok szükségesnek tartják.

3.3.   Előírások

3.3.1.   Általános előírások

A hangtompítórendszer kialakításának, szerkezetének és felszerelésének olyannak kell lennie, hogy:

| 3.3.1.1. | rendes üzemi körülmények között a segédmotoros kerékpár megfelel e függelék követelményeinek, különös tekintettel azokra a rezgésekre, amelyeknek ki lehet téve; |
| --- | --- |

3.3.1.1.

rendes üzemi körülmények között a segédmotoros kerékpár megfelel e függelék követelményeinek, különös tekintettel azokra a rezgésekre, amelyeknek ki lehet téve;

| 3.3.1.2. | jól ellenáll a korróziós hatásoknak, amelyeknek ki van téve, figyelembe véve a segédmotoros kerékpár rendes üzemeltetési körülményeit; |
| --- | --- |

3.3.1.2.

jól ellenáll a korróziós hatásoknak, amelyeknek ki van téve, figyelembe véve a segédmotoros kerékpár rendes üzemeltetési körülményeit;

| 3.3.1.3. | a földtől való távolság, amely az eredetileg felszerelt hangtompító alatt volt, valamint a segédmotoros kerékpár bedönthetősége nem csökken; |
| --- | --- |

3.3.1.3.

a földtől való távolság, amely az eredetileg felszerelt hangtompító alatt volt, valamint a segédmotoros kerékpár bedönthetősége nem csökken;

| 3.3.1.4. | a hangtompító felülete nem melegedhet fel indokolatlanul magas hőmérsékletre; |
| --- | --- |

3.3.1.4.

a hangtompító felülete nem melegedhet fel indokolatlanul magas hőmérsékletre;

| 3.3.1.5. | a jármű külsején nem lehetnek kiálló részek vagy éles peremek; |
| --- | --- |

3.3.1.5.

a jármű külsején nem lehetnek kiálló részek vagy éles peremek;

| 3.3.1.6. | a lengéscsillapítók és a felfüggesztőelemek számára elegendő helynek kell rendelkezésre állnia; |
| --- | --- |

3.3.1.6.

a lengéscsillapítók és a felfüggesztőelemek számára elegendő helynek kell rendelkezésre állnia;

| 3.3.1.7. | a csövek számára biztonságosan elegendő helynek kell rendelkezésre állnia; |
| --- | --- |

3.3.1.7.

a csövek számára biztonságosan elegendő helynek kell rendelkezésre állnia;

| 3.3.1.8. | ütésállónak kell lennie, hogy összeegyeztethető legyen a világosan megfogalmazott karbantartási és felszerelési követelményekkel. |
| --- | --- |

3.3.1.8.

ütésállónak kell lennie, hogy összeegyeztethető legyen a világosan megfogalmazott karbantartási és felszerelési követelményekkel.

3.3.2.   Zajszintelőírások

| 3.3.2.1. | A csere-kipufogórendszerek vagy alkatrészeik akusztikai hatékonyságát a 2.1.2., 2.1.3., 2.1.4. és 2.1.5. pontban leírt módszerekkel kell vizsgálni. A 3.2.3.3. pontban említett segédmotoros kerékpárra szerelt csere-kipufogórendszerekkel vagy alkatrészeikkel kapott zajszintek nem léphetik túl az ugyanazon a segédmotoros kerékpáron az eredeti hangtompítórendszerrel a 3.2.3.3. pont szerint mért értékeket, sem a mozgó, sem az álló járművel végzett vizsgálat során. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

A csere-kipufogórendszerek vagy alkatrészeik akusztikai hatékonyságát a 2.1.2., 2.1.3., 2.1.4. és 2.1.5. pontban leírt módszerekkel kell vizsgálni. A 3.2.3.3. pontban említett segédmotoros kerékpárra szerelt csere-kipufogórendszerekkel vagy alkatrészeikkel kapott zajszintek nem léphetik túl az ugyanazon a segédmotoros kerékpáron az eredeti hangtompítórendszerrel a 3.2.3.3. pont szerint mért értékeket, sem a mozgó, sem az álló járművel végzett vizsgálat során.

3.3.3.   A segédmotoros kerékpár teljesítményének vizsgálata

| 3.3.3.1. | A csere-kipufogórendszernek biztosítania kell, hogy a segédmotoros kerékpár teljesítménye összevethető legyen azzal, amelyet az az eredeti hangtompítórendszerrel vagy annak alkatrészeivel elért. |
| --- | --- |

3.3.3.1.

A csere-kipufogórendszernek biztosítania kell, hogy a segédmotoros kerékpár teljesítménye összevethető legyen azzal, amelyet az az eredeti hangtompítórendszerrel vagy annak alkatrészeivel elért.

| 3.3.3.2. | A cserehangtompítót eredetileg felszerelt és új állapotú hangtompítóval is össze kell hasonlítani, a kettőt egymást követően felszerelve a 3.2.3.3. pontban említett segédmotoros kerékpárra. |
| --- | --- |

3.3.3.2.

A cserehangtompítót eredetileg felszerelt és új állapotú hangtompítóval is össze kell hasonlítani, a kettőt egymást követően felszerelve a 3.2.3.3. pontban említett segédmotoros kerékpárra.

| 3.3.3.3. | Ezt a vizsgálatot a motor teljesítménygörbéjének kimérésével kell elvégezni. A cserehangtompítóval mért maximális hasznos teljesítmény és legnagyobb fordulatszám, ugyanolyan körülmények között mérve, nem térhet el ± 5 %-nál többel az eredeti hangtompítóval mért maximális hasznos teljesítménytől és legnagyobb fordulatszámtól. |
| --- | --- |

3.3.3.3.

Ezt a vizsgálatot a motor teljesítménygörbéjének kimérésével kell elvégezni. A cserehangtompítóval mért maximális hasznos teljesítmény és legnagyobb fordulatszám, ugyanolyan körülmények között mérve, nem térhet el ± 5 %-nál többel az eredeti hangtompítóval mért maximális hasznos teljesítménytől és legnagyobb fordulatszámtól.

3.3.4.   Szálas anyagot tartalmazó hangtompítókra mint önálló szerkezeti egységekre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

Ezekben a hangtompítókban csak olyan szálas anyagot szabad használni, amelyek teljesítik e melléklet 2.3.1. pontjának követelményeit.

3.3.5.   A csere-hangtompítórendszerrel felszerelt járművek szennyezőanyag-kibocsátásának értékelése

A 3.2.3.3. pontban említett, jóváhagyásra szánt típusú, hangtompítóval felszerelt járművet alá kell vetni a jármű típusjóváhagyásának megfelelően alkalmazandó környezetvédelmi vizsgálatoknak.

A környezeti teljesítményre vonatkozó követelményeket teljesítettnek kell tekinteni, amennyiben az eredmények megfelelnek a jármű típusjóváhagyása szerinti, a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének D. részében meghatározott határértékeknek.

3.3.6.   A nem eredeti cserealkatrészként felszerelhető kipufogórendszerek vagy azok alkatrészei jelölésének meg kell felelniük a 168/2013/EU rendelet 39. cikke rendelkezéseinek.

3.4.   Alkatrész-típusjóváhagyás

3.4.1.   Az e függelékben előírt vizsgálatok befejeztével a jóváhagyó hatóság a 168/2013/EU rendelet 30. cikkének (2) bekezdésében bemutatott mintának megfelelő bizonyítványt ad ki. Az alkatrész-típusjóváhagyási szám előtt az „e” betűt körülvevő négyszögnek kell állnia, amelyet az alkatrész-típusjóváhagyást megadó vagy megtagadó tagállam megkülönböztető számának vagy betűinek kell követniük. A rendszer-típusjóváhagyásban részesített kipufogórendszernek meg kell felelnie a II. és a IV. melléklet előírásainak.

2. függelék

Hangnyomásszint-vizsgálati követelmények motorkerékpárok esetében (L3e és L4e kategória)

1.   Fogalommeghatározások

E függelék alkalmazásában:

1.1.   „motorkerékpár-típus a hangnyomásszint és a kipufogórendszer tekintetében”: olyan motorkerékpárok, amelyek nem különböznek egymástól az alábbi lényeges szempontokból:

1.2.   „kipufogórendszer” vagy „hangtompító”: az elemek olyan egész együttese, amelyek segédmotoros kerékpár motorja és kipufogója által keltett zaj mérsékléséhez szükségesek;

1.2.1.   „eredeti kipufogórendszer vagy hangtompító”: olyan típusú rendszer, amellyel a jármű a típusjóváhagyás vagy a típusjóváhagyás kiterjesztése idején volt felszerelve. Ez lehet az, amelyet kezdetben szereltek fel, vagy lehet már kicserélt elem;

1.2.2.   „nem eredeti kipufogórendszer vagy hangtompító”: olyan típusú rendszer, amely eltér attól, mint amellyel a jármű a típusjóváhagyás vagy a típusjóváhagyás kiterjesztése idején volt felszerelve. Ez csak csere-kipufogórendszerként vagy hangtompítóként használható;

1.3.   „eltérő típusú kipufogórendszerek”: olyan rendszerek, amelyek az alábbi szempontok valamelyike szerint lényegesen különböznek egymástól:

1.4.   „kipufogórendszer alkatrésze”: olyan egyedi alkatrészek egyike, amelyek együttesen a kipufogórendszert (például a kipufogócső-rendszer, a hangtompító) és ha van, a levegőszívó-rendszert (például a levegőszűrő) alkotják.

Ha a motort annak érdekében, hogy a megengedhető hangnyomásszinteknek megfeleljen, levegőszívó-rendszerrel (levegőszűrővel vagy szívászajcsökkentővel) is el kell látni, a szűrőt vagy a szívászajcsökkentőt ugyanolyan fontosságú alkatrésznek kell tekinteni, mint a kipufogórendszert.

2.   Motorkerékpár-típus hangnyomásszintjére és eredeti kipufogórendszerére mint önálló szerelési egységre vonatkozó alkatrész-típusjóváhagyás

2.1.   A mozgó motorkerékpár zaja (a jármű alkatrész-típusjóváhagyása során alkalmazott mérési körülmények és a vizsgálati módszer).

2.1.1.   Határértékek: lásd a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének D. részét.

2.1.2.   Mérőeszközök

2.1.2.1.   Akusztikai mérések

A hangnyomásszint mérésére használt berendezésnek precíziós hangnyomásmérőnek kell lennie, amely megfelel a Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság (International Electro-technical Commission, IEC) Precíziós hangnyomásmérők című 179. sz. kiadványa második kiadásában leírt típusnak. A méréseket az ugyancsak az e kiadványban leírt „gyors” reagálás alkalmazásával, és „A” kiemelésű módszer szerint kell végezni.

Minden méréssorozat előtt és után a hangnyomásmérőt a gyártó utasításai szerint megfelelő zajforrás (például dugattyúmembrán) alkalmazása segítségével kell kalibrálni.

2.1.2.2.   Sebesség- és fordulatszámmérések

A motor fordulatszámát és a motorkerékpár sebességét a próbapályán ± 3 %-os pontossággal kell meghatározni.

2.1.3.   Mérési feltételek

2.1.3.1.   A motorkerékpár állapota

A mérések alatt a motorkerékpárnak menetkész állapotban kell lennie.

A mérések megkezdése előtt a motorkerékpárt a normál üzemi hőmérsékletére kell felmelegíteni. Ha a motorkerékpár automatikus működtetőberendezéssel ellátott ventilátorokkal van felszerelve, e rendszer működését a zajnyomásmérések során nem szabad akadályozni. Ha egy motorkerékpárnak több hajtott kereke van, csak a rendes országúti üzemmódban működő kereket szabad használni. Ha a motorkerékpár oldalkocsival van felszerelve, a vizsgálatok idejére az oldalkocsit el kell távolítani.

2.1.3.2.   A vizsgálat helyszíne

A vizsgálat helyszínének központi gyorsítási szakaszból és az azt körülvevő, alapvetően sík vizsgálati területből kell állnia. A gyorsítási szakasznak síknak, a felületnek pedig száraznak és olyan kialakításúnak kell lennie, hogy a gördülési zaj alacsony maradjon.

A vizsgálati helyszínen a szabad hangtér változásai a gyorsítási szakasz közepén lévő hangforrás és a mikrofon között nem haladhatják meg az 1,0 dB-t. Ez a feltétel teljesítettnek tekinthető, ha a gyorsítási szakasz közepétől mért 50 méteren belül nincsenek nagy hangvisszaverő tárgyak, például kerítések, sziklák, hidak vagy épületek. A vizsgálati helyszín útburkolatának meg kell felelnie a 4. függelék előírásainak.

A mikrofont semmi sem takarhatja el, ami a hangteret befolyásolhatná, és senki sem állhat a mikrofon és hangforrás közé. A méréseket végző megfigyelőszemélynek olyan helyzetet kell elfoglalnia, hogy ne befolyásolja a mérőműszerrel mért értékeket.

2.1.3.3.   Egyebek

Kedvezőtlen légköri viszonyok között nem szabad méréseket végezni. Biztosítani kell, hogy széllökések ne befolyásolják az eredményeket.

A mérések során a vizsgálandó járművön kívüli hangforrásból és a széltől származó A-kiemelésű zajnyomásszinteknek legalább 10,0 dB(A) értékkel a jármű által keltett hangnyomásszint alatt kell lenniük. A mikrofonra megfelelő szélfogó szerelhető, de figyelembe kell venni a mikrofon érzékenységére és iránykarakterisztikájára gyakorolt hatását.

Ha a környezeti zaj és a mért zaj különbsége 10,0 és 16,0 dB(A) között van, a vizsgálati eredmények számításához a megfelelő korrekciós értéket le kell vonni a hangnyomásmérőn leolvasott értékből az alábbi ábra szerint:

Ap2-1. ábra

A környezeti zaj és a mérendő zaj közötti különbség

Image

2.1.4.   Mérési módszer

2.1.4.1.   A mérések jellege és száma

Az A-kiemelésű decibelben (dB(A)) kifejezett maximális zajszintet kell megmérni, miközben a motorkerékpár áthalad az AA′ és BB′ vonal között (Ap2-2. ábra). A mérés érvénytelen, ha rendellenes eltérés mutatkozik a csúcsérték és az általános zajszint között.

A motorkerékpár mindkét oldalán legalább két-két mérést kell végezni.

2.1.4.2.   A mikrofon elhelyezése

A mikrofont 7,5 ± 0,2 m távolságra kell elhelyezni a pálya CC′ referenciavonalától (Ap2-2. ábra) és 1,2 ± 0,1 m-re a talajszint fölött.

2.1.4.3.   Működési feltételek

A motorkerékpárnak az AA′ vonalat a 2.1.4.3.1. és 2.1.4.3.2. pontban megadott állandó kezdeti sebességgel kell megközelítenie. Amikor a motorkerékpár eleje eléri az AA′ vonalat, a lehető leggyorsabb módon teljes gázt kell adni, és azt fenn kell tartani addig, amíg a motorkerékpár hátsó vége el nem éri a BB′ vonalat; a fojtószelepet a lehető leggyorsabban vissza kell venni alapjáratra.

A motorkerékpárt minden mérés alatt egyenes vonalban kell átvezetni a gyorsítási szakaszon, a motorkerékpár hosszanti középsíkját a lehető legközelebb tartva a CC′ vonalhoz.

2.1.4.3.1.   Nem-automata sebességváltóval ellátott motorkerékpárok

2.1.4.3.1.1.   Megközelítési sebesség

A motorkerékpárnak az AA′ vonalat

| — | 50 km/h-s vagy |
| --- | --- |

—

50 km/h-s vagy

| — | az azon fordulatszám 75 %-ának megfelelő állandó sebességgel kell megközelíteni, amelyen a jármű eléri a legnagyobb hasznos teljesítményt, |
| --- | --- |

—

az azon fordulatszám 75 %-ának megfelelő állandó sebességgel kell megközelíteni, amelyen a jármű eléri a legnagyobb hasznos teljesítményt,

attól függően, hogy melyik a kisebb érték.

2.1.4.3.1.2.   A sebességfokozat megválasztása

2.1.4.3.1.2.1.   A legfeljebb négy sebességfokozatú sebességváltóval felszerelt motorkerékpárokat – hengerűrtartalmuktól függetlenül – csak a második sebességfokozatban szabad vizsgálni.

2.1.4.3.1.2.2.   A legfeljebb 175 cm3 hengerűrtartalmú és öt vagy több sebességfokozatú sebességváltóval felszerelt motorkerékpárokat csak a harmadik sebességfokozatban szabad vizsgálni.

2.1.4.3.1.2.3.   A 175 cm3-nél nagyobb hengerűrtartalmú és öt vagy több sebességfokozatú sebességváltóval felszerelt motorkerékpárokat egyszer a második és egyszer a harmadik sebességfokozatban kell vizsgálni. A felhasznált eredmény a két vizsgálat átlaga.

2.1.4.3.1.2.4.   Ha a második sebességfokozattal végrehajtott vizsgálat során (lásd a 2.1.4.3.1.2.1. és 2.1.4.3.1.2.3. pontot) a vizsgálati szakasz végét jelző vonal megközelítésekor a motor fordulatszáma meghaladja a fordulatszám 100 %-át, amelyen a jármű eléri a legnagyobb hasznos teljesítményt, a vizsgálatot a harmadik sebességfokozatban kell végrehajtani, és egyedül ezt a mért zajszintet kell a vizsgálat eredményének tekinteni.

2.1.4.3.2   Automata sebességváltóval ellátott motorkerékpárok

2.1.4.3.2.1.   Kézi kapcsoló nélküli motorkerékpárok

2.1.4.3.2.1.1.   Megközelítési sebesség

A motorkerékpárnak az AA′ vonalat 30, 40 és 50 km/h-s vagy, ha ez a kisebb, a maximális utazási sebesség 75 %-át kitevő állandó sebességgel kell megközelítenie. A legmagasabb hangnyomásszintet eredményező feltételt kell választani.

2.1.4.3.2.2.   X előremeneti helyzettel bíró kézi kapcsolóval ellátott motorkerékpárok

2.1.4.3.2.2.1.   Megközelítési sebesség

A motorkerékpárnak a következő állandó sebességgel kell megközelítenie az AA′ vonalat:

| — | 50 km/h-nál alacsonyabb sebesség, amelynél a motor fordulatszáma a 75 %-a annak a fordulatszámnak, amelyen a jármű eléri a legnagyobb hasznos teljesítményt; |
| --- | --- |

—

50 km/h-nál alacsonyabb sebesség, amelynél a motor fordulatszáma a 75 %-a annak a fordulatszámnak, amelyen a jármű eléri a legnagyobb hasznos teljesítményt;

| — | 50 km/h, amelynél a motor fordulatszáma kevesebb mint 75 %-a annak a fordulatszámnak, amelyen a jármű eléri a legnagyobb hasznos teljesítményt. |
| --- | --- |

—

50 km/h, amelynél a motor fordulatszáma kevesebb mint 75 %-a annak a fordulatszámnak, amelyen a jármű eléri a legnagyobb hasznos teljesítményt.

Ha 50 km/h állandó sebességgel végzett vizsgálat esetén a sebességváltó visszavált az egyes fokozatba, a visszaváltás elkerülése érdekében a motorkerékpár megközelítési sebessége maximum 60 km/h-ra növelhető.

2.1.4.3.2.2.2.   A kézi előválasztó állása

Ha a motorkerékpár „X” előremeneti helyzettel rendelkező kézi kapcsolóval van ellátva, a vizsgálatot úgy kell elvégezni, hogy a kapcsolókar a legmagasabb állásban legyen; a visszakapcsolást önkényesen akadályozó szerkezetet (például visszakapcsolás-gátló szerkezetet) nem szabad használni. Ha az AA′ vonal keresztezése után automatikus visszaváltás következik be, a vizsgálatot újra kell kezdeni a második, vagy ha kell, a harmadik legmagasabb állásban, hogy megtalálható legyen a kapcsolókarnak az a legmagasabb állása, amelynél a vizsgálat automatikus visszaváltás nélkül elvégezhető (visszakapcsolás-gátló szerkezet használata nélkül).

2.1.4.4.   Hibrid L kategóriájú járművek esetében a vizsgálatokat kétszer kell elvégezni, a következő feltételek mellett

| a) | „A” feltétel: az akkumulátoroknak a legmagasabb töltési állapotban kell lenniük; több hibrid üzemmód esetében a vizsgálathoz a leginkább elektromos módot kell választani; |
| --- | --- |

a)

„A” feltétel: az akkumulátoroknak a legmagasabb töltési állapotban kell lenniük; több hibrid üzemmód esetében a vizsgálathoz a leginkább elektromos módot kell választani;

| b) | „B” feltétel: az akkumulátoroknak a legkisebb töltési állapotban kell lenniük; több hibrid üzemmód esetében a vizsgálathoz a leginkább tüzelőanyag-használó módot kell választani. |
| --- | --- |

b)

„B” feltétel: az akkumulátoroknak a legkisebb töltési állapotban kell lenniük; több hibrid üzemmód esetében a vizsgálathoz a leginkább tüzelőanyag-használó módot kell választani.

2.1.5.   Az eredmények (vizsgálati jegyzőkönyv)

2.1.5.1.   A 168/2013/EU rendelet 27. cikkének (4) bekezdésében említett mintának megfelelő adatközlő mappa kiadása céljából felvett vizsgálati jegyzőkönyvben minden olyan körülményt és tényezőt fel kell jegyezni, amelyek a mérés eredményeit befolyásolták.

2.1.5.2.   A leolvasott eredményeket egész decibelre kell kerekíteni.

Ha a tizedespontot követő szám 0 és 4 közé esik, az összeget lefelé, ha 5 és 9 közé esik, felfelé kell kerekíteni.

Csak a motorkerékpár azonos oldalán végzett két egymást követő vizsgálatban legfeljebb 2,0 dB(A) értékkel eltérő eredményeket szabad felhasználni a 168/2013/EU rendelet 27. cikkének (4) bekezdésében említett mintának megfelelő adatközlő lap kiadása céljából.

2.1.5.3.   A pontatlanságok figyelembevétele érdekében 1,0 dB(A) értéket le kell vonni a 2.1.5.2. pontnak megfelelően kapott minden értékből.

2.1.5.4.   Ha a négy mérés átlaga nem haladja meg a szóban forgó járműkategóriára megengedhető maximális szintet, úgy kell tekinteni, hogy a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének D. részében megadott határértékeket betartották. A vizsgálat eredményét ez az átlagérték képezi.

2.1.5.5.   Ha az A feltételre végzett négy mérés és a B feltételre végzett négy mérés eredményeinek átlaga nem haladja meg a szóban forgó járműkategóriára megengedhető szintet, úgy kell tekinteni, hogy a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének D. részében megadott határértékeket betartották.

A vizsgálat eredményét a legmagasabb átlagérték képezi.

2.2.   Az álló motorkerékpár zaja (használatban lévő jármű mérési feltételei és vizsgálati módszere)

2.2.1.   Hangnyomásszint a motorkerékpár közvetlen közelében

Használatban lévő motorkerékpárokon végzendő későbbi zajvizsgálatok elősegítése érdekében a hangnyomásszintet az alábbi követelményekkel összhangban a kipufogórendszer kivezetésének közvetlen közelében is meg kell mérni, és a mérések eredményét fel kell tüntetni a 168/2013/EU rendelet 27. cikkének (4) bekezdésében említett mintának megfelelő adatközlő lap kiadása céljából felvett vizsgálati jegyzőkönyvben.

2.2.2.   Mérőeszközök

A 2.1.2.1. pontnak megfelelő precíziós hangnyomásmérőt kell használni.

2.2.3.   Mérési feltételek

2.2.3.1.   A motorkerékpár állapota

A mérések megkezdése előtt a motorkerékpárt a normál üzemi hőmérsékletére kell felmelegíteni. Ha a motorkerékpár automatikus működtetőberendezéssel ellátott ventilátorokkal van felszerelve, e rendszer működését a zajnyomásmérések során nem szabad akadályozni.

A mérések alatt a sebességváltónak üres fokozatban kell lennie. Ha a meghajtási rendszert nem lehet lekapcsolni, a motorkerékpár hajtókerekét hagyni kell szabadon forogni, például úgy, hogy a járművet a középső kitámasztóra állítják.

2.2.3.2.   A vizsgálat helyszíne (Ap2-2. ábra)

Vizsgálati helyszínként bármely terület használható, amely számottevő akusztikai zavaroktól mentes. A nagy visszaverő-képességű, betonnal, aszfalttal vagy más kemény anyaggal burkolt lapos felületek megfelelőek; ledöngölt földfelületet nem szabad használni. A vizsgálati helyszínnek négyszögnek kell lennie, amelynek oldalai legalább 3 méterre vannak a motorkerékpár külső széleitől (a kormányszarvakat nem számítva). A területen nem lehetnek számottevő akadályok, így például a vezetőn és a mérést végző személyen kívül más nem tartózkodhat a négyszögön belül.

A motorkerékpárt úgy kell elhelyezni az említett négyszögön belül, hogy a méréshez használt mikrofon legalább 1 méterre legyen a járdaszegélyektől.

2.2.3.3.   Egyebek

A külső zajokból és a széltől származó, mérőberendezésen leolvasott értékeknek legalább 10,0 dB(A) értékkel a mérendő hangnyomásszintek alatt kell lenniük. A mikrofonra megfelelő szélfogó szerelhető, de figyelembe kell venni a mikrofon érzékenységére gyakorolt hatását.

2.2.4.   Mérési módszer

2.2.4.1.   A mérések jellege és száma

Meg kell mérni az A-kiemelésű decibelben (dB[A]) kifejezett maximális hangnyomásszintet a 2.2.4.3. pontban meghatározott működési periódus alatt.

Minden egyes mérési ponton legalább három mérést kell végezni.

2.2.4.2.   A mikrofon elhelyezése (Ap2-3. ábra)

A mikrofont a kipufogócső végének a szintjén kell elhelyezni, semmilyen esetben sem lehet a pálya talaja fölött 0,2 méternél alacsonyabban. A mikrofon membránjának a kipufogócső vége felé kell néznie és attól 0,5 méterre kell lennie. A mikrofon maximális érzékenysége tengelyének párhuzamosnak kell lennie a pálya felületével és a kipufogógázok kilépési irányának függőleges síkjával 45° ± 10°-os szöget kell bezárnia.

E függőleges síkhoz képest a mikrofont azon az oldalon kell elhelyezni, ahol a mikrofon és a motorkerékpár körvonala közötti távolság a legnagyobb lehet (a kormányszarvakat nem számítva).

Ha a kipufogórendszernek egynél több, egymástól kevesebb mint 0,3 méterre lévő középpontú kipufogócső-vége van, a mikrofont a motorkerékpárhoz legközelebb lévő kivezetés felé kell fordítani (a kormányszarvakat nem számítva), vagy a felé a kivezetés felé, amely a legmagasabban van a pályaszint felett. Ha a kivezetések 0,3 méternél távolabb vannak egymástól, mindegyiket külön kell mérni, és a legnagyobb észlelt értéket kell a vizsgálat eredményének tekinteni.

2.2.4.3.   Működési feltételek

A fordulatszámot az alábbi állandó szinteken kell tartani:

| — | ((F)/(2)) ha F nagyobb mint 5 000 1/perc; vagy |
| --- | --- |

—

((F)/(2)) ha F nagyobb mint 5 000 1/perc; vagy

| — | ((3F)/(4)) ha F nem nagyobb mint 5 000 1/perc, |
| --- | --- |

—

((3F)/(4)) ha F nem nagyobb mint 5 000 1/perc,

ahol F az a fordulatszám, amelyen a jármű eléri a legnagyobb hasznos teljesítményt.

Az állandó motorfordulatszám elérésekor a fojtószelepet gyorsan vissza kell állítani az alapjárati helyzetbe. A hangnyomásszintet rövid idejű állandó fordulatszámú periódusból és a teljes lassulási periódusból álló ciklus alatt kell mérni, vizsgálati eredménynek a mért maximális hangnyomásszintet kell tekinteni.

2.2.5.   Az eredmények (vizsgálati jegyzőkönyv)

2.2.5.1.   A 168/2013/EU rendelet 27. cikkének (4) bekezdésében említett mintának megfelelő adatközlő lap kiadása céljából felvett vizsgálati jegyzőkönyvben minden lényeges adatot fel kell jegyezni, de különösen azokat, amelyeket az álló motorkerékpár zajmérésénél használtak.

2.2.5.2.   A mérőberendezésről leolvasott értékeket a legközelebbi egész decibelre kell kerekíteni.

Ha a tizedespontot követő szám 0 és 4 közé esik, az összeget lefelé, ha 5 és 9 közé esik, felfelé kell kerekíteni.

Csak olyan mérési értékeket szabad használni, amelyek három egymást követő vizsgálat során nem különböztek egymástól 2,0 dB(A) értéknél többel.

2.2.5.3.   A három érték közül a legnagyobbat kell a mérés eredményének tekinteni.

Ap2-2. ábra

A mozgó jármű vizsgálata

Image

Ap2-3. ábra

Az álló jármű vizsgálata

Image

2.3.   Eredeti kipufogórendszer (hangtompító)

2.3.1.   Elnyelő tulajdonságú szálas anyagokat tartalmazó hangtompítókkal szembeni követelmények

2.3.1.1.   Az elnyelő tulajdonságú szálas anyagnak azbesztmentesnek kell lennie, és csak akkor szabad hangtompítók gyártásához használni, ha a hangtompító teljes élettartamára biztosan rögzíthető a helyén, és megfelel a 2.3.1.2. vagy a 2.3.1.3. pont előírásainak.

2.3.1.2.   A szálas anyag eltávolítása után a hangnyomásszintnek meg kell felelnie a 2.1.1. pont előírásainak.

2.3.1.3.   Az elnyelő tulajdonságú szálas anyag nem lehet a hangtompító olyan részében, amelyen a kipufogógázok áthaladnak, és meg kell felelnie az alábbi követelményeknek:

2.3.1.3.1.   Az anyagot négy órán át kemencében kell hevíteni 650 ± 5 °C hőmérsékleten anélkül, hogy a szálak átlagos hossza, átmérője vagy testsűrűsége csökkenne.

2.3.1.3.2.   A kemencében egy órán át 650 ± 5 °C-on történő hevítést követően legalább az anyag 98 %-ának fenn kell maradnia egy, a 3310-1:2000 ISO szabványnak megfelelő 250 μm névleges nyílásméretű szitán, a 2559:2011 ISO szabvány szerint elvégzett vizsgálat után.

2.3.1.3.3.   az anyag súlyvesztesége nem lehet több 10,5 %-nál, miután 24 órán át 90 °C ± 5 °C hőmérsékleten ázott az alábbi összetételű szintetikus párlatban:

| — | 1 N bróm-hidrogénsav (HBr): 10 ml |
| --- | --- |

—

1 N bróm-hidrogénsav (HBr): 10 ml

| — | 1 N kénsav (H2SO4): 10 ml |
| --- | --- |

—

1 N kénsav (H2SO4): 10 ml

| — | desztillált vízzel 1 000 ml-re kiegészítve. |
| --- | --- |

—

desztillált vízzel 1 000 ml-re kiegészítve.

Megjegyzés: Az anyagot mérlegelés előtt desztillált vízben ki kell mosni, és egy órán át 105 °C hőmérsékleten kell szárítani.

2.3.1.4.   A rendszert a 2.1. pont szerinti vizsgálata előtt rendes üzemi állapotra kell hozni az alábbi módszerek valamelyikével:

2.3.1.4.1.   Kondicionálás folyamatos közúti üzemelés során

2.3.1.4.1.1.   Ap2-1.táblázat: Kondicionálás során az egyes motorkerékpár-kategóriákkal megteendő minimális út az alábbi táblázatban látható:

Ap2-1. táblázat

A kondicionálás során megteendő minimális út

| L3e / L4e kategóriájú jármű (motorkerékpár) hengerűrtartalom szerint (cm3-ben) | Távolság
  (km) |
| --- | --- |
| 1. | ≤ 80 |

L3e / L4e kategóriájú jármű (motorkerékpár) hengerűrtartalom szerint (cm3-ben)

Távolság

(km)

1.

≤ 80

4 000

| 2. | > 80 ≤ 175 |
| --- | --- |

2.

> 80 ≤ 175

6 000

| 3. | > 175 |
| --- | --- |

3.

> 175

8 000

2.3.1.4.1.2.   Az üzem 50 ± 10 %-át városi forgalomban, másik felét távolsági forgalomban nagy sebességgel kell megtenni, a folyamatos közúti üzemeltetés megfelelő próbapályaprogrammal is helyettesíthető.

2.3.1.4.1.3.   A két eltérő menettartományra épülő üzemmódot legalább hatszor kell váltogatni.

2.3.1.4.1.4.   A teljes vizsgálati programba legalább tíz, egyenként legalább 3 órán át tartó szünetet kell beiktatni a lehűlés és kondenzáció hatásainak reprodukálása érdekében.

2.3.1.4.2.   Kondicionálás nyomásingadozással

2.3.1.4.2.1.   A kipufogórendszert vagy annak alkatrészeit a motorkerékpárra vagy a motorra kell szerelni.

Az első esetben a motorkerékpárt görgős fékpadra kell szerelni. A második esetben a motort próbapadra kell erősíteni.

Az AP2-4. ábrán részletesen bemutatott vizsgálóberendezést a kipufogórendszer kimenetére kell szerelni. Más, azonos eredményt adó berendezés is elfogadható.

2.3.1.4.2.2.   A vizsgálóberendezést úgy kell beállítani, hogy egy gyorsműködésű szelep 2 500 alkalommal váltakozva megszakítsa, majd visszaállítsa a kipufogógázok áramlását.

2.3.1.4.2.3.   A szelepnek akkor kell nyitnia, amikor a kipufogógáz-ellennyomás, a belépő peremtől legalább 100 mm-re az áramlás irányában mérve, eléri a 0,35–0,40 bar értéket. Ha ez az érték a motor jellemzői miatt nem érhető el, a szelepnek akkor kell nyitnia, amikor a gáz ellennyomása eléri a motor leállása előtt mérhető érték 90 %-át. A szelepnek akkor kell zárnia, amikor a nyomás 10 %-nál nem többel tér el a nyitott szelep mellett mérhető stabilizálódott értéktől.

2.3.1.4.2.4.   Az időrelét a kipufogógáz keletkezésének a 2.3.1.4.2.3. pont előírásai alapján számított időtartamára kell beállítani.

2.3.1.4.2.5.   A motor fordulatszámának a legnagyobb motorteljesítményhez tartozó fordulatszám (F) 75 %-ának kell lennie.

2.3.1.4.2.6.   A motorfékpad által jelzett teljesítménynek a motorfordulatszám (F) 75 %-ánál mért, teljesen nyitott fojtószelephez tartozó teljesítmény 50 %-ának kell lennie.

2.3.1.4.2.7.   A vizsgálat idejére minden vízleeresztő furatot le kell zárni.

2.3.1.4.2.8.   A teljes vizsgálatot 48 óra alatt kell végrehajtani. Szükség esetén óránként hűtési időszak iktatható be.

2.3.1.4.3.   Kondicionálás próbapadon

2.3.1.4.3.1.   A kipufogórendszert a rendszernek megfelelő, a motorkerékpáron használt motortípusra kell szerelni, és az egységet próbapadra kell erősíteni.

2.3.1.4.3.2.   A kondicionálás meghatározott számú próbapadon végzett ciklusból áll, annak a motorkerékpárnak a kategóriájától függően, amelyre a kipufogórendszert tervezték. Az egyes motorkerékpár-kategóriákra érvényes ciklusszám az Ap2-2. táblázatban látható:

Ap2-2. táblázat

A próbapadon végzett ciklusok száma kondicionáláshoz

| A motorkerékpár hengerűrtartalom szerinti kategóriája
  (cm3) | Ciklusok száma |
| --- | --- |
| 1. | ≤ 80 |

A motorkerékpár hengerűrtartalom szerinti kategóriája

(cm3)

Ciklusok száma

1.

≤ 80

6

| 2. | > 80 ≤ 175 |
| --- | --- |

2.

> 80 ≤ 175

9

| 3. | > 175 |
| --- | --- |

3.

> 175

12

2.3.1.4.3.3.   A lehűlés és a lecsapódás hatásainak modellezése céljából minden, próbapadon végzett ciklust legalább hatórás szünetnek kell követnie.

2.3.1.4.3.4.   Minden próbapadi ciklus hat fázisból áll. Az egyes fázisokban a motor állapota és az időtartamok a következők:

Ap2-3. táblázat

A próbapadon végzett ciklus szakaszai

| Fázis | Feltételek | A fázis időtartama
  (perc) |
| --- | --- | --- |
| 175 cm3-nél kisebb hengerűrtartalmú motorok | Legalább 175 cm3 hengerűrtartalmú motorok |
| 1. | Alapjárat | 6 | 6 |
| 2. | 25 % terhelés 75 %-os F-on | 40 | 50 |
| 3. | 50 % terhelés 75 %-os F-on | 40 | 50 |
| 4. | 100 % terhelés 75 %-os F-on | 30 | 10 |
| 5. | 50 % terhelés 100 %-os F-on | 12 | 12 |
| 6. | 25 % terhelés 100 %-os F-on | 22 | 22 |
| Összidő: | 2 óra 30 perc | 2 óra 30 perc |

Fázis

Feltételek

A fázis időtartama

(perc)

175 cm3-nél kisebb hengerűrtartalmú motorok

Legalább 175 cm3 hengerűrtartalmú motorok

1.

Alapjárat

6

6

2.

25 % terhelés 75 %-os F-on

40

50

3.

50 % terhelés 75 %-os F-on

40

50

4.

100 % terhelés 75 %-os F-on

30

10

5.

50 % terhelés 100 %-os F-on

12

12

6.

25 % terhelés 100 %-os F-on

22

22

Összidő:

2 óra 30 perc

2 óra 30 perc

2.3.1.4.3.5.   E kondicionáló eljárás alatt a gyártó kívánságára a motor és a hangtompító hűthető annak érdekében, hogy a kipufogógáz-kivezetéstől 100 mm-nél nem messzebb lévő pontban mért hőmérséklet ne legyen magasabb annál, mint amely abban az esetben mérhető, ha a motorkerékpár 110 km/h-val vagy a legmagasabb sebességváltó-fokozatban 75 % F fordulatszámon jár. A motor vagy a motorkerékpár fordulatszámát, illetve sebességét ± 3 % pontossággal kell meghatározni.

Ap2-4. ábra

Vizsgálóberendezés nyomásingadozással történő kondicionálás céljára

Image

| 1. | A vizsgálathoz használt kipufogórendszer hátsó részéhez csatlakoztatható bemeneti perem vagy hüvely. |
| --- | --- |

1.

A vizsgálathoz használt kipufogórendszer hátsó részéhez csatlakoztatható bemeneti perem vagy hüvely.

| 2. | Kézi működtetésű szabályozószelep. |
| --- | --- |

2.

Kézi működtetésű szabályozószelep.

| 3. | Legfeljebb 40 liter űrtartalmú kiegyenlítőtartály, amelynek elárasztása legalább egy másodpercig eltart. |
| --- | --- |

3.

Legfeljebb 40 liter űrtartalmú kiegyenlítőtartály, amelynek elárasztása legalább egy másodpercig eltart.

| 4. | 0,05–2,5 bar működési tartományú nyomáskapcsoló. |
| --- | --- |

4.

0,05–2,5 bar működési tartományú nyomáskapcsoló.

| 5. | Időkéséses kapcsoló. |
| --- | --- |

5.

Időkéséses kapcsoló.

| 6. | Impulzusszámláló. |
| --- | --- |

6.

Impulzusszámláló.

| 7. | 60 mm átmérőjű gyorsreagálású szelep, például kipufogófék-szelep, amelyet 4 bar nyomáson 120 N teljesítményt leadó pneumatikus henger működtet. Nyitáskor és záráskor a reakcióidő nem lehet hosszabb 0,5 másodpercnél. |
| --- | --- |

7.

60 mm átmérőjű gyorsreagálású szelep, például kipufogófék-szelep, amelyet 4 bar nyomáson 120 N teljesítményt leadó pneumatikus henger működtet. Nyitáskor és záráskor a reakcióidő nem lehet hosszabb 0,5 másodpercnél.

| 8. | A kipufogógáz elvezetése. |
| --- | --- |

8.

A kipufogógáz elvezetése.

| 9. | Hajlékony tömlő. |
| --- | --- |

9.

Hajlékony tömlő.

| 10. | Manométer. |
| --- | --- |

10.

Manométer.

2.3.2.   Kapcsolási rajz és jelölések

2.3.2.1.   A 168/2013/EU rendelet 27. cikkének (4) bekezdésében említett mintának megfelelő adatközlő laphoz a kipufogórendszer méreteit feltüntető ábrát és keresztmetszeti rajzot kell mellékelni.

2.3.2.2.   Valamennyi eredeti hangtompítón legalább a következőknek kell szerepelniük:

| — | az „e” jelölés, amelyet a típusjóváhagyást megadó ország hivatkozása követ; |
| --- | --- |

—

az „e” jelölés, amelyet a típusjóváhagyást megadó ország hivatkozása követ;

| — | a jármű gyártójának neve vagy védjegye; valamint |
| --- | --- |

—

a jármű gyártójának neve vagy védjegye; valamint

| — | a gyári jelzés és az alkatrész-azonosítószám. |
| --- | --- |

—

a gyári jelzés és az alkatrész-azonosítószám.

Ennek a hivatkozásnak olvashatónak, eltávolíthatatlannak és beszerelt állapotban is láthatónak kell lennie.

2.3.2.3.   Az eredeti csere-hangtompítórendszerek csomagolásán a származási országra utaló jelzéssel együtt olvashatóan fel kell tüntetni az „eredeti alkatrész” szavakat, valamint az „e” jelzéshez kapcsolódó gyári jelzést és típusmegjelöléseket.

2.3.3.   Szíváshangtompító

Ha a motort a megengedhető zajszintre vonatkozó előírások teljesítése érdekében levegőszűrővel vagy szíváshangtompítóval kell ellátni, a szűrőt vagy hangtompítót a hangtompítórendszer részének kell tekinteni és azokra is vonatkoznak a 2.3. pont előírásai.

3.   Motorkerékpárok nem eredeti kipufogórendszerére vagy annak elemeire mint önálló szerelési egységekre vonatkozó alkatrész-típusjóváhagyás

E pont egy vagy több meghatározott motorkerékpár-típusra nem eredeti cserealkatrészként felszerelhető kipufogórendszereknek vagy azok alkatrészeinek mint önálló szerelési egységeknek az alkatrész-típusjóváhagyására vonatkozik.

3.1.   Fogalommeghatározás

3.1.1.   A „nem eredeti csere-kipufogórendszer vagy annak alkatrésze”: az 1.2. pontban meghatározott bármely olyan kipufogórendszer-alkatrész, amelyet azon típus helyett kívánnak motorkerékpárra szerelni, amellyel az a 168/2013/EU rendelet 27. cikkének (4) bekezdésében említett mintának megfelelő adatközlő lap kiadása idején volt felszerelve.

3.2.   Alkatrész-típusjóváhagyási kérelem

3.2.1.   A csere-kipufogórendszerekre vagy azok alkatrészeire mint önálló szerelési egységekre vonatkozó alkatrész-típusjóváhagyási kérelmet a rendszer gyártójának vagy meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania.

3.2.2.   Minden jóváhagyatni kívánt cserekipufogórendszer-típusra vagy annak alkatrészeire vonatkozóan az alkatrész-típusjóváhagyási kérelemhez három példányban dokumentációt, valamint részletes információkat kell mellékelni az alábbiak szerint:

| 3.2.2.1. | azoknak a motorkerékpár-típusoknak e függelék 1.1. pontjában említett jellemzők szempontjából való leírása, amelyeknél a rendszer(eke)t vagy alkatrész(eke)t alkalmazni kívánják, meg kell adni a motorkerékpár-típusra jellemző számokat és/vagy jeleket; |
| --- | --- |

3.2.2.1.

azoknak a motorkerékpár-típusoknak e függelék 1.1. pontjában említett jellemzők szempontjából való leírása, amelyeknél a rendszer(eke)t vagy alkatrész(eke)t alkalmazni kívánják, meg kell adni a motorkerékpár-típusra jellemző számokat és/vagy jeleket;

| 3.2.2.2. | a csere-kipufogórendszer leírása minden alkatrész relatív helyzetének és a szerelési előírásoknak a megadásával; |
| --- | --- |

3.2.2.2.

a csere-kipufogórendszer leírása minden alkatrész relatív helyzetének és a szerelési előírásoknak a megadásával;

| 3.2.2.3. | az egyes alkatrészek helyét és azonosítását lehetővé tévő rajzok és a felhasznált anyagok ismertetése. A rajzokon a kötelező alkatrész-típusjóváhagyási jel részére fenntartott helyet is fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

az egyes alkatrészek helyét és azonosítását lehetővé tévő rajzok és a felhasznált anyagok ismertetése. A rajzokon a kötelező alkatrész-típusjóváhagyási jel részére fenntartott helyet is fel kell tüntetni.

3.2.3.   A kérelmezőnek a műszaki szolgálat kérésére be kell nyújtania a következőket:

| 3.2.3.1. | az alkatrész-típusjóváhagyásra benyújtott rendszer két mintapéldánya; |
| --- | --- |

3.2.3.1.

az alkatrész-típusjóváhagyásra benyújtott rendszer két mintapéldánya;

| 3.2.3.2. | a motorkerékpárra a 168/2013/EU rendeletben említett mintának megfelelő adatközlő lap kiadásakor felszerelttel azonos kipufogórendszer egy példánya; |
| --- | --- |

3.2.3.2.

a motorkerékpárra a 168/2013/EU rendeletben említett mintának megfelelő adatközlő lap kiadásakor felszerelttel azonos kipufogórendszer egy példánya;

| 3.2.3.3. | egy olyan típusú motorkerékpár, amelyre a csere-kipufogórendszert kívánják szerelni, olyan állapotban, hogy amennyiben azzal a hangtompítórendszerrel látják el, amellyel eredetileg volt felszerelve, teljesíti az alábbi két pont egyikének a követelményeit:






  3.2.3.3.1. | ha a 3.2.3.3. pontban említett motorkerékpár olyan típusú, amelyre a típusjóváhagyást e függelék rendelkezéseinek megfelelően adták meg:






  — | a mozgásban végzett vizsgálat alatt 1,0 dB(A) értéknél nem többel lépheti túl a 2.1.1. pontban megadott határértéket; |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.3.3.

egy olyan típusú motorkerékpár, amelyre a csere-kipufogórendszert kívánják szerelni, olyan állapotban, hogy amennyiben azzal a hangtompítórendszerrel látják el, amellyel eredetileg volt felszerelve, teljesíti az alábbi két pont egyikének a követelményeit:

3.2.3.3.1.

ha a 3.2.3.3. pontban említett motorkerékpár olyan típusú, amelyre a típusjóváhagyást e függelék rendelkezéseinek megfelelően adták meg:

—

a mozgásban végzett vizsgálat alatt 1,0 dB(A) értéknél nem többel lépheti túl a 2.1.1. pontban megadott határértéket;

| — | álló helyzetben végzett vizsgálat alatt 3,0 dB(A) értéknél nem többel lépheti túl a motorkerékpár-típusjóváhagyásakor feljegyzett és a gyártó adattábláján feltüntetett értéket; |
| --- | --- |

—

álló helyzetben végzett vizsgálat alatt 3,0 dB(A) értéknél nem többel lépheti túl a motorkerékpár-típusjóváhagyásakor feljegyzett és a gyártó adattábláján feltüntetett értéket;

| 3.2.3.3.2. | ha a 3.2.3.3. pontban említett motorkerékpár nem olyan típusú, amelyre a típusjóváhagyást e rendelet előírásainak megfelelően adták meg, 1,0 dB(A) értéknél nem többel lépheti túl az adott motorkerékpár-típusra az annak első üzembe helyezése idején érvényes határértéket; |
| --- | --- |

3.2.3.3.2.

ha a 3.2.3.3. pontban említett motorkerékpár nem olyan típusú, amelyre a típusjóváhagyást e rendelet előírásainak megfelelően adták meg, 1,0 dB(A) értéknél nem többel lépheti túl az adott motorkerékpár-típusra az annak első üzembe helyezése idején érvényes határértéket;

| 3.2.3.4. | a 3.2.3.3. pontban említett motorkerékpárra szerelttel azonos külön motor, ha azt a jóváhagyó hatóságok szükségesnek tartják. |
| --- | --- |

3.2.3.4.

a 3.2.3.3. pontban említett motorkerékpárra szerelttel azonos külön motor, ha azt a jóváhagyó hatóságok szükségesnek tartják.

3.3.   Jelölések és feliratok

3.3.1.   A nem eredeti kipufogórendszereket és azok alkatrészeit a 168/2013/EU rendelet 39. cikkében meghatározott előírásoknak megfelelően kell megjelölni.

3.4.   Alkatrész-típusjóváhagyás

3.4.1.   Az e függelékben előírt vizsgálatok befejeztével a jóváhagyó hatóság a 168/2013/EU rendelet 30. cikkének (2) bekezdésében bemutatott mintának megfelelő bizonyítványt ad ki. Az alkatrész-típusjóváhagyási szám előtt az „e” betűt körülvevő négyszögnek kell állnia, amelyet az alkatrész-típusjóváhagyást megadó vagy megtagadó tagállam megkülönböztető számának vagy betűinek kell követniük. A rendszer-típusjóváhagyásban részesített kipufogórendszernek meg kell felelnie a II. és a IV. melléklet előírásainak.

3.5.   Előírások

3.5.1.   Általános előírások

A hangtompítórendszer kialakításának, szerkezetének és felszerelésének olyannak kell lennie, hogy:

| 3.5.1.1. | rendes üzemi körülmények között a motorkerékpár megfelel a függelék követelményeinek, különös tekintettel azokra a rezgésekre, amelyeknek ki lehet téve; |
| --- | --- |

3.5.1.1.

rendes üzemi körülmények között a motorkerékpár megfelel a függelék követelményeinek, különös tekintettel azokra a rezgésekre, amelyeknek ki lehet téve;

| 3.5.1.2. | jól ellenáll a korróziós hatásoknak, amelyeknek ki van téve, figyelembe véve a motorkerékpár rendes üzemi körülményeit; |
| --- | --- |

3.5.1.2.

jól ellenáll a korróziós hatásoknak, amelyeknek ki van téve, figyelembe véve a motorkerékpár rendes üzemi körülményeit;

| 3.5.1.3. | a földtől való távolság, amely az eredetileg felszerelt hangtompító alatt volt, valamint a motorkerékpár bedönthetősége nem csökken; |
| --- | --- |

3.5.1.3.

a földtől való távolság, amely az eredetileg felszerelt hangtompító alatt volt, valamint a motorkerékpár bedönthetősége nem csökken;

| 3.5.1.4. | a hangtompító felülete nem melegedhet fel indokolatlanul magas hőmérsékletre; |
| --- | --- |

3.5.1.4.

a hangtompító felülete nem melegedhet fel indokolatlanul magas hőmérsékletre;

| 3.5.1.5. | a jármű külsején nem lehetnek kiálló részek vagy éles peremek; |
| --- | --- |

3.5.1.5.

a jármű külsején nem lehetnek kiálló részek vagy éles peremek;

| 3.5.1.6. | a lengéscsillapítók és a felfüggesztőelemek számára elegendő helynek kell rendelkezésre állnia; |
| --- | --- |

3.5.1.6.

a lengéscsillapítók és a felfüggesztőelemek számára elegendő helynek kell rendelkezésre állnia;

| 3.5.1.7. | a csövek számára biztonságosan elegendő helynek kell rendelkezésre állnia; |
| --- | --- |

3.5.1.7.

a csövek számára biztonságosan elegendő helynek kell rendelkezésre állnia;

| 3.5.1.8. | ütésállónak kell lennie olyan módon, amely összeegyeztethető a világosan megfogalmazott karbantartási és felszerelési követelményekkel. |
| --- | --- |

3.5.1.8.

ütésállónak kell lennie olyan módon, amely összeegyeztethető a világosan megfogalmazott karbantartási és felszerelési követelményekkel.

3.5.2.   Hangnyomásszintekre vonatkozó előírások

| 3.5.2.1. | A csere-kipufogórendszerek vagy alkatrészeik akusztikai hatékonyságát a 2.1.2., 2.1.3., 2.1.4. és 2.1.5. pontban leírt módszerekkel kell vizsgálni.
  A 3.2.3.3. pontban említett motorkerékpárra szerelt csere-kipufogórendszerekkel vagy alkatrészeikkel kapott zajszintek nem léphetik túl az ugyanazon a motorkerékpáron az eredeti hangtompítórendszerrel a 3.2.3.3. pont szerint mért értékeket, sem a mozgó, sem az álló járművel végzett vizsgálat során. |
| --- | --- |

3.5.2.1.

A csere-kipufogórendszerek vagy alkatrészeik akusztikai hatékonyságát a 2.1.2., 2.1.3., 2.1.4. és 2.1.5. pontban leírt módszerekkel kell vizsgálni.

A 3.2.3.3. pontban említett motorkerékpárra szerelt csere-kipufogórendszerekkel vagy alkatrészeikkel kapott zajszintek nem léphetik túl az ugyanazon a motorkerékpáron az eredeti hangtompítórendszerrel a 3.2.3.3. pont szerint mért értékeket, sem a mozgó, sem az álló járművel végzett vizsgálat során.

3.5.3.   A motorkerékpár teljesítőképességének vizsgálata

| 3.5.3.1. | A csere-kipufogórendszernek biztosítania kell, hogy a motorkerékpár teljesítménye összevethető legyen azzal, amelyet az az eredeti hangtompítórendszerrel vagy annak alkatrészeivel elért. |
| --- | --- |

3.5.3.1.

A csere-kipufogórendszernek biztosítania kell, hogy a motorkerékpár teljesítménye összevethető legyen azzal, amelyet az az eredeti hangtompítórendszerrel vagy annak alkatrészeivel elért.

| 3.5.3.2. | A cserehangtompítót eredetileg felszerelt és új állapotú hangtompítóval is össze kell hasonlítani, a kettőt egymást követően felszerelve a 3.2.3.3. pontban említett motorkerékpárra. |
| --- | --- |

3.5.3.2.

A cserehangtompítót eredetileg felszerelt és új állapotú hangtompítóval is össze kell hasonlítani, a kettőt egymást követően felszerelve a 3.2.3.3. pontban említett motorkerékpárra.

| 3.5.3.3. | Ezt a vizsgálatot a motor teljesítménygörbéjének kimérésével kell elvégezni. A cserehangtompítóval mért maximális hasznos teljesítmény és legnagyobb fordulatszám, ugyanolyan körülmények között mérve, nem térhet el ± 5 %-nál többel az eredeti hangtompítóval mért maximális hasznos teljesítménytől és legnagyobb fordulatszámtól. |
| --- | --- |

3.5.3.3.

Ezt a vizsgálatot a motor teljesítménygörbéjének kimérésével kell elvégezni. A cserehangtompítóval mért maximális hasznos teljesítmény és legnagyobb fordulatszám, ugyanolyan körülmények között mérve, nem térhet el ± 5 %-nál többel az eredeti hangtompítóval mért maximális hasznos teljesítménytől és legnagyobb fordulatszámtól.

3.5.4.   Szálas anyagot tartalmazó hangtompítókra mint önálló szerkezeti egységekre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

Ezekben a hangtompítókban csak olyan szálas anyagot szabad használni, amelyek megfelelnek a 2.3.1. pont követelményeinek.

3.5.5.   A csere-hangtompítórendszerrel felszerelt járművek szennyezőanyag-kibocsátásának értékelése

A 3.2.3.3. pontban említett, típusjóváhagyásra szánt típusú, hangtompítóval felszerelt járművet I., II. és V. típusú vizsgálatnak kell alávetni a II., III. és VI. mellékletben leírt feltételek szerint, a jármű típusjóváhagyásának megfelelően.

A kibocsátásokra vonatkozó követelményeket teljesítettnek kell tekinteni, amennyiben az eredmények belül vannak a jármű típusjóváhagyása szerinti határértékeken.

3. függelék

Hangnyomásszint-vizsgálati követelmények háromkerekű segédmotoros kerékpárok, háromkerekű és négykerekű motorkerékpárok esetében (L2e, L5e, L6e és L7e kategória)

1.   Fogalommeghatározások

E függelék alkalmazásában:

1.1.   „háromkerekű segédmotoros kerékpár, háromkerekű vagy négykerekű motorkerékpár-típus a hangnyomásszint és a kipufogórendszer tekintetében”: olyan háromkerekű segédmotoros kerékpárok, háromkerekű és négykerekű motorkerékpárok, amelyek nem különböznek egymástól az alábbi lényeges szempontokból:

1.2.   „kipufogórendszer” vagy „hangtompító”: olyan elemek egész együttese, amelyek háromkerekű segédmotoros kerékpár, háromkerekű vagy négykerekű motorkerékpár motorja és kipufogója által keltett zaj mérsékléséhez szükségesek;

1.2.1.   „eredeti kipufogórendszer vagy hangtompító”: olyan típusú rendszer, amellyel a jármű a típusjóváhagyás vagy a típusjóváhagyás kiterjesztése idején volt felszerelve. Ez lehet az, amelyet kezdetben szereltek fel, vagy lehet már kicserélt elem;

1.2.2.   „nem eredeti kipufogórendszer vagy hangtompító”: olyan típusú rendszer, amely eltér attól, mint amellyel a jármű a típusjóváhagyás vagy a típusjóváhagyás kiterjesztése idején volt felszerelve. Ez csak csere-kipufogórendszerként vagy hangtompítóként használható;

1.3.   „eltérő típusú kipufogórendszerek”: olyan rendszerek, amelyek az alábbi szempontok valamelyike szerint lényegesen különböznek egymástól:

1.4.   „kipufogórendszer alkatrésze”: olyan egyedi alkatrészek egyike, amelyek együttesen a kipufogórendszert (például a kipufogócső-rendszer, a hangtompító) és ha van, a levegőszívó-rendszert (például a levegőszűrő) alkotják.

Ha a motort annak érdekében, hogy a maximálisan megengedhető hangnyomásszinteknek megfeleljen, levegőszívó-rendszerrel (levegőszűrővel vagy a szívászajcsökkentővel) is el kell látni, a szűrőt vagy a szívászajcsökkentőt ugyanolyan fontosságú alkatrésznek kell tekinteni, mint a kipufogórendszert.

2.   Háromkerekű segédmotoros kerékpár (L2e), háromkerekű motorkerékpár (L5e), könnyű négykerekű motorkerékpár (L6e) vagy nehéz négykerekű motorkerékpár (L7e) típusainak zajszintjére és eredeti kipufogórendszerére mint önálló szerelési egységre vonatkozó alkatrész-típusjóváhagyás

2.1.   A háromkerekű segédmotoros kerékpár, a háromkerekű vagy a négykerekű motorkerékpár zaja (a jármű alkatrész-típusjóváhagyása során alkalmazott mérési körülmények és a vizsgálati módszer).

2.1.1.   A járművet, motorját és kipufogórendszerét úgy kell megtervezni, legyártani és összeszerelni, hogy a jármű rendes üzemi viszonyok között megfeleljen e függelék előírásainak, függetlenül azoktól a rezgésektől, amelyeknek ki lehet téve.

2.1.2.   A kipufogórendszert úgy kell megtervezni, legyártani és összeszerelni, hogy ellenálljon azoknak a korróziós hatásoknak, amelyeknek ki van téve.

2.2.   Zajszintelőírások

2.2.1.   Határértékek: lásd a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének D. részét.

2.2.2.   Mérőeszközök

2.2.2.1.   A hangnyomásszint mérésére használt berendezésnek precíziós hangnyomásmérőnek kell lennie, amely megfelel a Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság (International Electro-technical Commission, IEC) Precíziós hangnyomásmérők című 179. sz. kiadványa második kiadásában leírt típusnak. A méréseket az ugyancsak az e kiadványban leírt „gyors” reagálás alkalmazásával és „A” kiemelésű módszer szerint kell végezni.

Minden méréssorozat előtt és után a hangnyomásmérőt a gyártó utasításai szerint megfelelő zajforrás (például dugattyúmembrán) alkalmazása segítségével kell kalibrálni.

2.2.2.2.   Sebesség- és fordulatszámmérések

A motor fordulatszámát és a jármű sebességét a próbapályán ±3 %-os pontossággal kell meghatározni.

2.2.3.   Mérési feltételek

2.2.3.1.   A jármű állapota

A mérések alatt a járműnek üzemkész állapotban kell lennie (beleértve a hűtőközeget, olajakat, tüzelőanyagot, szerszámokat, pótkereket és a vezetőt). A mérések megkezdése előtt a járművet normál üzemi hőmérsékletére kell felmelegíteni.

2.2.3.1.1.   A méréseket terheletlen járművel és pótkocsi vagy félpótkocsi nélkül kell végrehajtani.

2.2.3.2.   A vizsgálat helyszíne

A vizsgálat helyszínének központi gyorsítási szakaszból és az azt körülvevő, alapvetően sík vizsgálati területből kell állnia. A gyorsítási szakasznak síknak, a felületnek pedig száraznak és olyan kialakításúnak kell lennie, hogy a gördülési zaj alacsony maradjon.

A vizsgálati helyszínen a szabad hangtér változásai a gyorsítási szakasz közepén lévő hangforrás és a mikrofon között nem haladhatják meg a ±1,0 dB-t(A) értéket. Ez a feltétel teljesítettnek tekinthető, ha a gyorsítási szakasz közepétől mért 50 méteren belül nincsenek nagy hangvisszaverő tárgyak, például kerítések, sziklák, hidak vagy épületek. A próbapálya útburkolatának meg kell felelnie a 4. függelék előírásainak.

A mikrofont semmi sem takarhatja el, ami a hangteret befolyásolhatná, és senki sem állhat a mikrofon és hangforrás közé. A méréseket végző megfigyelőszemélynek olyan helyzetet kell elfoglalnia, hogy ne befolyásolja a mérőműszerrel mért értékeket.

2.2.3.3.   Egyebek

Kedvezőtlen légköri viszonyok között nem szabad méréseket végezni. Biztosítani kell, hogy széllökések ne befolyásolják az eredményeket.

A mérések során a vizsgálandó járművön kívüli zajforrásból és a széltől származó A-kiemelésű zajszinteknek legalább 10,0 dB(A) értéknél a jármű által keltett zajszint alatt kell lenniük. A mikrofonra megfelelő szélfogó szerelhető, de figyelembe kell venni a mikrofon érzékenységére és iránykarakterisztikájára gyakorolt hatását.

Ha a környezeti zaj és a mért zaj különbsége 10,0 és 16,0 dB(A) között van, a vizsgálati eredmények számításához a megfelelő korrekciós értéket le kell vonni a hangnyomásmérőn leolvasott értékből az alábbi ábra szerint:

Ap3-1.   ábra

A környezeti zaj és a mérendő zajszint közötti különbség

Image

2.2.4.   Mérési módszer

2.2.4.1.   A mérések jellege és száma

Az A-kiemelésű decibelben (dB[A]) kifejezett maximális zajszintet kell megmérni, miközben a jármű áthalad az AA′ és BB′ vonal között (Ap3-2. ábra). A mérés érvénytelen, ha rendellenes eltérés mutatkozik a csúcsérték és az általános zajszint között.

A jármű mindkét oldalán legalább két-két mérést kell végezni.

2.2.4.2.   A mikrofon elhelyezése

A mikrofont 7,5 ± 0,2 m távolságra kell elhelyezni a pálya CC′ referenciavonalától (Ap3-2. ábra) és 1,2 ± 0,1 m-re a talajszint fölött.

2.2.4.3.   Működési feltételek

A járműnek az AA′ vonalat a 2.2.4.4. pontban megadott állandó kezdeti sebességgel kell megközelítenie. Amikor a jármű eleje eléri az AA′ vonalat, a lehető leggyorsabb módon teljes gázt kell adni, és azt fenn kell tartani addig, amíg a jármű hátsó vége el nem éri a BB′ vonalat; a fojtószelepet a lehető leggyorsabban vissza kell venni alapjáratra.

A járművet minden mérés alatt egyenes vonalban kell átvezetni a gyorsítási szakaszon, a jármű hosszanti középsíkját a lehető legközelebb tartva a CC′ vonalhoz.

2.2.4.3.1.   Két szétválaszthatatlan részből álló, csuklósan összekapcsolt, egy járműnek tekinthető járművek esetében a félpótkocsit nem szabad a BB′ vonalon való áthaladás szempontjából figyelembe venni.

2.2.4.4.   Az alkalmazandó állandó sebesség meghatározása

2.2.4.4.1.   Sebességváltó nélküli jármű

A jármű állandó sebességének, amellyel meg kell közelítenie az AA′ vonalat, vagy a motor maximális teljesítményéhez tartozó fordulatszám háromnegyedének vagy a regulátor által megengedett maximális motorfordulatszám háromnegyedének kell megfelelnie, vagy 50 km/h-nak kell lennie, amelyik ezek közül a legkisebb.

2.2.4.4.2.   Kézi sebességváltóval felszerelt jármű

Ha a jármű két-, három- vagy négyfokozatú sebességváltóval van felszerelve, a második fokozatot kell használni. Négynél több fokozatú sebességváltó esetén a harmadik fokozatot kell használni. Ha ekkor a motor a maximális névleges teljesítményéhez tartozónál nagyobb fordulatszámot ér el, a második vagy harmadik fokozat helyett a következő magasabb fokozatot kell bekapcsolni, hogy a próbapálya BB′ vonalát e teljesítmény túllépése nélkül lehessen elérni. Gyorsító fokozatot nem szabad használni. Ha a jármű kettős áttételű végfokozattal rendelkezik, a választott áttételnek annak kell lennie, amely a jármű maximális sebességének felel meg. A jármű állandó sebességének, amellyel meg kell közelítenie az AA′ vonalat, vagy a motor maximális teljesítményéhez tartozó fordulatszám háromnegyedének vagy a regulátor által megengedett maximális motorfordulatszám háromnegyedének kell megfelelnie, vagy 50 km/h-nak kell lennie, amelyik ezek közül a legkisebb.

2.2.4.4.3.   Automata sebességváltóval felszerelt jármű

A járműnek 50 km/h vagy maximális sebessége háromnegyedének megfelelő állandó sebességgel kell megközelítenie az AA′ vonalat, attól függően, hogy melyik kisebb. Ha több előremeneti kapcsolókarhelyzet áll rendelkezésre, azt kell választani, amelyik a legnagyobb átlagos gyorsulást eredményezi az AA′ és a BB′ vonal között. A csak fékezéshez, manőverezéshez vagy hasonló lassú mozgásokhoz használt kapcsolókarállást nem szabad használni.

2.2.4.5.   Hibrid járművek esetében a vizsgálatokat kétszer kell elvégezni, a következő feltételek mellett:

| a) | „A” feltétel: az akkumulátoroknak a legmagasabb töltési állapotban kell lenniük; több hibrid üzemmód esetében a vizsgálathoz a leginkább elektromos hibrid módot kell választani; |
| --- | --- |

a)

„A” feltétel: az akkumulátoroknak a legmagasabb töltési állapotban kell lenniük; több hibrid üzemmód esetében a vizsgálathoz a leginkább elektromos hibrid módot kell választani;

| b) | „B” feltétel: az akkumulátoroknak a legkisebb töltési állapotban kell lenniük; több hibrid üzemmód esetében a vizsgálathoz a leginkább tüzelőanyag-használó hibrid módot kell választani. |
| --- | --- |

b)

„B” feltétel: az akkumulátoroknak a legkisebb töltési állapotban kell lenniük; több hibrid üzemmód esetében a vizsgálathoz a leginkább tüzelőanyag-használó hibrid módot kell választani.

2.2.5.   Az eredmények (vizsgálati jegyzőkönyv)

2.2.5.1.   A 168/2013/EU rendelet 27. cikkének (4) bekezdésében említett mintának megfelelő adatközlő lap kiadása céljából felvett vizsgálati jegyzőkönyvben minden olyan körülményt és befolyásoló tényezőt fel kell jegyezni, amelyek a mérés eredményeit befolyásolták.

2.2.5.2.   Az értékeket egész decibelre kell kerekíteni.

Ha a tizedesvesszőt követő szám 5, akkor az összeget felfelé kell kerekíteni.

Csak a jármű azonos oldalán végzett két egymást követő vizsgálatban legfeljebb 2,0 dB(A) értékkel eltérő eredményeket szabad felhasználni a 168/2013/EU rendelet 27. cikkének (4) bekezdésében említett mintának megfelelő adatközlő lap kiadása céljából.

2.2.5.3.   A pontatlanságok figyelembevétele érdekében 1,0 dB(A) értéket le kell vonni a 2.2.5.2. pontnak megfelelően kapott minden értékből.

2.2.5.4.   Ha a négy mérés átlaga nem haladja meg a szóban forgó jármű kategóriájára megengedhető maximális szintet, úgy kell tekinteni, hogy a 2.2.1. pontban megadott határértékeket betartották. A vizsgálat eredményét ez az átlagérték képezi.

2.2.5.5.   Ha az A. feltétel szerinti négy mérési eredmény átlaga és a B. feltétel szerinti négy mérési eredmény átlaga nem haladja meg a vizsgált hibrid jármű kategóriájára megengedhető maximális szintet, úgy kell tekinteni, hogy a jármű megfelel a 2.2.1. pontban megadott határértékeknek.

A vizsgálat eredményét a legmagasabb átlagérték képezi.

2.3.   Az álló jármű zajmérése (használatban lévő jármű vizsgálata)

2.3.1.   Hangnyomásszint a jármű közvetlen közelében

Használatban lévő járműveken végzendő későbbi zajvizsgálatok elősegítése érdekében a hangnyomásszintet az alábbi követelményekkel összhangban a kipufogórendszer kivezetésének (hangtompító) közvetlen közelében is meg kell mérni, és a méréseket fel kell tüntetni a 168/2013/EU rendelet 32. cikkének (1) bekezdésében említett mintának megfelelő dokumentum kiadása céljából felvett vizsgálati jegyzőkönyvben.

2.3.2.   Mérőeszközök

A 2.2.2.1. pontnak megfelelő pontosságú precíziós hangnyomásmérőt kell használni.

2.3.3.   Mérési feltételek

2.3.3.1.   A jármű állapota

A mérések megkezdése előtt a járművet a normál üzemi hőmérsékletére kell felmelegíteni. Ha a jármű automatikus működtetőberendezéssel ellátott ventilátorokkal van felszerelve, e rendszer működését a zajnyomásmérések során nem szabad akadályozni.

A mérések alatt a sebességváltónak üres fokozatban kell lennie. Ha a meghajtási rendszert nem lehet lekapcsolni, a segédmotoros kerékpár vagy háromkerekű motorkerékpár hajtókerekét hagyni kell szabadon forogni, például úgy, hogy a járművet a középső kitámasztóra vagy görgőkre állítják.

2.3.3.2.   A vizsgálat helyszíne (Ap3-3. ábra)

Vizsgálati helyszínként bármely terület használható, amely számottevő akusztikai zavaroktól mentes. A nagy visszaverő-képességű, betonnal, aszfalttal vagy más kemény anyaggal burkolt lapos felületek megfelelőek; ledöngölt földfelületet nem szabad használni. A vizsgálati helyszínnek négyszögnek kell lennie, amelynek oldalai legalább 3 méterre vannak a jármű külső széleitől (a kormányszarvakat nem számítva). A területen nem lehetnek számottevő akadályok, így például a vezetőn és a mérést végző személyen kívül más nem tartózkodhat a négyszögön belül.

A járművet úgy kell elhelyezni az említett négyszögön belül, hogy a méréshez használt mikrofon legalább 1 méterre legyen a járdaszegélyektől.

2.3.3.3.   Egyebek

A külső zajokból és a széltől származó, mérőberendezésen leolvasott értékeknek legalább 10,0 dB(A) értékkel a mérendő hangnyomásszintek alatt kell lenniük. A mikrofonra megfelelő szélfogó szerelhető, de figyelembe kell venni a mikrofon érzékenységére gyakorolt hatását.

2.3.4.   Mérési módszer

2.3.4.1.   A mérések jellege és száma

Meg kell mérni az 1-kiemelésű decibelben (dB[A]) kifejezett maximális zajszintet a 2.3.4.3. pontban meghatározott működési periódus alatt.

Minden mérési pontban legalább három mérést kell végezni.

2.3.4.2.   A mikrofon elhelyezése (Ap3-3. ábra)

A mikrofont a kipufogócső végének a szintjén kell elhelyezni, semmilyen esetben sem lehet a pálya talaja fölött 0,2 méternél alacsonyabban. A mikrofon membránjának a kipufogócső vége felé kell néznie és attól 0,5 méterre kell lennie. A mikrofon maximális érzékenysége tengelyének párhuzamosnak kell lennie a pálya felületével és a kipufogógázok kilépési irányának függőleges síkjával 45° ± 10°-os szöget kell bezárnia.

E függőleges síkhoz képest a mikrofont azon az oldalon kell elhelyezni, ahol a mikrofon és a jármű körvonala közötti távolság a legnagyobb lehet (a kormányszarvakat nem számítva).

Ha a kipufogórendszernek egynél több, egymástól kevesebb mint 0,3 méterre lévő középpontú kipufogócső-vége van, a mikrofont a járműhöz legközelebb lévő kivezetés felé kell fordítani (a kormányszarvakat nem számítva), vagy a felé a kivezetés felé, amely a legmagasabban van a pályaszint felett. Ha a kivezetések 0,3 méternél távolabb vannak egymástól, mindegyiket külön kell mérni, és a legnagyobb észlelt értéket kell a vizsgálat eredményének tekinteni.

2.3.4.3.   Működési feltételek

A fordulatszámot az alábbi állandó szinteken kell tartani:

| — | ((F)/(2)) ha F nagyobb mint 5 000 1/perc; |
| --- | --- |

—

((F)/(2)) ha F nagyobb mint 5 000 1/perc;

| — | ((3F)/(4)) ha F nem nagyobb mint 5 000 1/perc; |
| --- | --- |

—

((3F)/(4)) ha F nem nagyobb mint 5 000 1/perc;

ahol „F” az a fordulatszám, amelyen a jármű eléri a legnagyobb teljesítményt.

Az állandó motorfordulatszám elérésekor a fojtószelepet gyorsan vissza kell állítani az alapjárati helyzetbe. A zajszintet rövid idejű állandó fordulatszámú periódusból és a teljes lassulási periódusból álló ciklus alatt kell mérni, vizsgálati értéknek a mért maximális szintet kell tekinteni.

2.3.5.   Az eredmények (vizsgálati jegyzőkönyv)

2.3.5.1.   A 168/2013/EU rendelet 27. cikkének (4) bekezdésében említett mintának megfelelő adatközlő lap kiadása céljából felvett vizsgálati jegyzőkönyvben minden lényeges adatot fel kell jegyezni, de különösen azokat, amelyeket az álló jármű zajmérésénél használtak.

2.3.5.2.   A mérőberendezésről leolvasott értékeket a legközelebbi egész decibelre kell kerekíteni.

Ha a tizedesvesszőt követő szám 5, akkor az összeget felfelé kell kerekíteni.

Csak olyan mérési értékeket szabad használni, amelyek három egymást követő vizsgálat során nem különböztek egymástól 2,0 dB(A) értéknél többel.

2.3.5.3.   A három érték közül a legnagyobbat kell a mérés eredményének tekinteni.

Ap3-2.   ábra

Helyzetek a mozgó jármű vizsgálatához

Image

Ap3-3.   ábra

Helyzetek az álló jármű vizsgálatához

Image

2.4.   Eredeti kipufogórendszer (hangtompító)

2.4.1.   Elnyelő tulajdonságú szálas anyagokat tartalmazó hangtompítókkal szembeni követelmények

2.4.1.1.   Az elnyelő tulajdonságú szálas anyagnak azbesztmentesnek kell lennie, és csak akkor szabad hangtompítók gyártásához használni, ha a hangtompító teljes élettartamára biztosan rögzíthető a helyén, és megfelel a 2.4.1.2–2.4.1.4. pont előírásainak.

2.4.1.2.   A szálas anyag eltávolítása után a hangnyomásszintnek meg kell felelnie a 2.2.1. pont előírásainak.

2.4.1.3.   Az elnyelő tulajdonságú szálas anyag nem lehet a hangtompító olyan részében, amelyen a kipufogógázok áthaladnak, és meg kell felelnie az alábbi követelményeknek:

2.4.1.3.1.   Az anyagot négy órán át kemencében kell hevíteni 650 °C ± 5 °C hőmérsékleten anélkül, hogy a szálak átlagos hossza, átmérője vagy testsűrűsége csökkenne.

2.4.1.3.2.   A kemencében egy órán át 923,2 ± 5 K-en (650 ± 5 °C) történő hevítést követően legalább az anyag 98 %-ának fenn kell maradnia egy, a 3310-1:2000 ISO szabványnak megfelelő 250 μm névleges nyílásméretű szitán, a 2559:2011 ISO szabvány szerint elvégzett vizsgálat után.

2.4.1.3.3.   Az anyag súlyvesztesége nem lehet több 10,5 %-nál, miután 24 órán át 362,2 ± 5 K (90 ± 5 °C) hőmérsékleten ázott az alábbi összetételű szintetikus párlatban:

| — | 1 N bróm-hidrogénsav (HBr): 10 ml |
| --- | --- |

—

1 N bróm-hidrogénsav (HBr): 10 ml

| — | 1 N kénsav (H2SO4): 10 ml |
| --- | --- |

—

1 N kénsav (H2SO4): 10 ml

| — | desztillált vízzel 1 000 ml-re kiegészítve. |
| --- | --- |

—

desztillált vízzel 1 000 ml-re kiegészítve.

Megjegyzés: Az anyagot mérlegelés előtt desztillált vízben ki kell mosni, és egy órán át 105 °C hőmérsékleten kell szárítani.

2.4.1.4.   A rendszert vizsgálata előtt rendes üzemi állapotra kell hozni az alábbi módszerek valamelyikével:

2.4.1.4.1.   Kondicionálás folyamatos közúti üzemelés során

| 2.4.1.4.1.1. | A kondicionálás során az egyes jármű-kategóriákkal megteendő minimális út az Ap3-1. táblázatban látható:

  Ap3-1.   táblázat


  A kondicionálás során megteendő minimális út







  A jármű hengerűrtartalom szerinti kategóriája
  (cm3) | Távolság
  (km) |
| --- | --- | --- |
| 1. | ≤ 250 |

2.4.1.4.1.1.

A kondicionálás során az egyes jármű-kategóriákkal megteendő minimális út az Ap3-1. táblázatban látható:

Ap3-1.   táblázat

A kondicionálás során megteendő minimális út

A jármű hengerűrtartalom szerinti kategóriája

(cm3)

Távolság

(km)

1.

≤ 250

4 000

| 2. | > 250 ≤ 500 |
| --- | --- |

2.

> 250 ≤ 500

6 000

| 3. | > 500 |
| --- | --- |

3.

> 500

8 000

| 2.4.1.4.1.2. | Az üzem 50 ± 10 %-át városi forgalomban, másik felét távolsági forgalomban nagy sebességgel kell megtenni, a folyamatos közúti üzemeltetés megfelelő próbapályaprogrammal is helyettesíthető. |
| --- | --- |

2.4.1.4.1.2.

Az üzem 50 ± 10 %-át városi forgalomban, másik felét távolsági forgalomban nagy sebességgel kell megtenni, a folyamatos közúti üzemeltetés megfelelő próbapályaprogrammal is helyettesíthető.

| 2.4.1.4.1.3. | A két eltérő menettartományra épülő üzemmódot legalább hatszor kell váltogatni. |
| --- | --- |

2.4.1.4.1.3.

A két eltérő menettartományra épülő üzemmódot legalább hatszor kell váltogatni.

| 2.4.1.4.1.4. | A teljes vizsgálati programba legalább tíz, egyenként legalább 3 órán át tartó szünetet kell beiktatni a lehűlés és kondenzáció hatásainak reprodukálása érdekében. |
| --- | --- |

2.4.1.4.1.4.

A teljes vizsgálati programba legalább tíz, egyenként legalább 3 órán át tartó szünetet kell beiktatni a lehűlés és kondenzáció hatásainak reprodukálása érdekében.

2.4.1.4.2.   Kondicionálás nyomásingadozással

| 2.4.1.4.2.1. | A kipufogórendszert vagy annak alkatrészeit a járműre vagy a motorra kell szerelni.
  Az első esetben a járművet görgős fékpadra kell szerelni. A második esetben a motort próbapadra kell erősíteni.
  Az AP3-4. ábrán részletesen bemutatott vizsgálóberendezést a kipufogórendszer kimenetére kell szerelni. Más, azonos eredményt adó berendezés is elfogadható. |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.1.

A kipufogórendszert vagy annak alkatrészeit a járműre vagy a motorra kell szerelni.

Az első esetben a járművet görgős fékpadra kell szerelni. A második esetben a motort próbapadra kell erősíteni.

Az AP3-4. ábrán részletesen bemutatott vizsgálóberendezést a kipufogórendszer kimenetére kell szerelni. Más, azonos eredményt adó berendezés is elfogadható.

| 2.4.1.4.2.2. | A vizsgálóberendezést úgy kell beállítani, hogy egy gyorsműködésű szelep 2 500 alkalommal váltakozva megszakítsa, majd visszaállítsa a kipufogógázok áramlását. |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.2.

A vizsgálóberendezést úgy kell beállítani, hogy egy gyorsműködésű szelep 2 500 alkalommal váltakozva megszakítsa, majd visszaállítsa a kipufogógázok áramlását.

| 2.4.1.4.2.3. | A szelepnek akkor kell nyitnia, amikor a kipufogógáz-ellennyomás, a belépő peremtől legalább 100 mm-re az áramlás irányában mérve, eléri a 0,35–0,40 bar értéket. Ha ez az érték a motor jellemzői miatt nem érhető el, a szelepnek akkor kell nyitnia, amikor a gáz ellennyomása eléri a motor leállása előtt mérhető maximális érték 90 %-át. A szelepnek akkor kell zárnia, amikor a nyomás 10 %-nál nem többel tér el a nyitott szelep mellett mérhető stabilizálódott értéktől. |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.3.

A szelepnek akkor kell nyitnia, amikor a kipufogógáz-ellennyomás, a belépő peremtől legalább 100 mm-re az áramlás irányában mérve, eléri a 0,35–0,40 bar értéket. Ha ez az érték a motor jellemzői miatt nem érhető el, a szelepnek akkor kell nyitnia, amikor a gáz ellennyomása eléri a motor leállása előtt mérhető maximális érték 90 %-át. A szelepnek akkor kell zárnia, amikor a nyomás 10 %-nál nem többel tér el a nyitott szelep mellett mérhető stabilizálódott értéktől.

| 2.4.1.4.2.4. | Az időrelét a kipufogógáz keletkezésének a 2.4.1.4.2.3. pont előírásai alapján számított időtartamára kell beállítani. |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.4.

Az időrelét a kipufogógáz keletkezésének a 2.4.1.4.2.3. pont előírásai alapján számított időtartamára kell beállítani.

| 2.4.1.4.2.5. | A motor fordulatszámának a legnagyobb motorteljesítményhez tartozó fordulatszám (F) 75 %-ának kell lennie. |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.5.

A motor fordulatszámának a legnagyobb motorteljesítményhez tartozó fordulatszám (F) 75 %-ának kell lennie.

| 2.4.1.4.2.6. | A motorfékpad által jelzett teljesítménynek a motorfordulatszám (F) 75 %-ánál mért, teljesen nyitott fojtószelephez tartozó teljesítmény 50 %-ának kell lennie. |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.6.

A motorfékpad által jelzett teljesítménynek a motorfordulatszám (F) 75 %-ánál mért, teljesen nyitott fojtószelephez tartozó teljesítmény 50 %-ának kell lennie.

| 2.4.1.4.2.7. | A vizsgálat idejére minden vízleeresztő furatot le kell zárni. |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.7.

A vizsgálat idejére minden vízleeresztő furatot le kell zárni.

| 2.4.1.4.2.8. | A teljes vizsgálatot 48 órán belül végre kell hajtani. Szükség esetén óránként hűtési időszak iktatható be. |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.8.

A teljes vizsgálatot 48 órán belül végre kell hajtani. Szükség esetén óránként hűtési időszak iktatható be.

2.4.1.4.3.   Kondicionálás próbapadon

| 2.4.1.4.3.1. | A kipufogórendszert a rendszernek megfelelő, a járművön használt motortípusra kell szerelni, és az egységet próbapadra kell erősíteni. |
| --- | --- |

2.4.1.4.3.1.

A kipufogórendszert a rendszernek megfelelő, a járművön használt motortípusra kell szerelni, és az egységet próbapadra kell erősíteni.

| 2.4.1.4.3.2. | A kondicionálás meghatározott számú próbapadon végzett ciklusból áll, annak a járműnek a kategóriájától függően, amelyre a kipufogórendszert tervezték. Az egyes jármű-kategóriákra érvényes ciklusszám a táblázatban látható.

  Ap3-2.   táblázat


  Kondicionálóciklusok száma







  A jármű hengerűrtartalom szerinti kategóriája
  (cm3) | Ciklusok száma |
| --- | --- | --- |
| 1. | ≤ 250 |

2.4.1.4.3.2.

A kondicionálás meghatározott számú próbapadon végzett ciklusból áll, annak a járműnek a kategóriájától függően, amelyre a kipufogórendszert tervezték. Az egyes jármű-kategóriákra érvényes ciklusszám a táblázatban látható.

Ap3-2.   táblázat

Kondicionálóciklusok száma

A jármű hengerűrtartalom szerinti kategóriája

(cm3)

Ciklusok száma

1.

≤ 250

6

| 2. | > 250 ≤ 500 |
| --- | --- |

2.

> 250 ≤ 500

9

| 3. | > 500 |
| --- | --- |

3.

> 500

12

| 2.4.1.4.3.3. | A lehűlés és a lecsapódás hatásainak modellezése céljából minden próbapadon végzett ciklust legalább hatórás szünetnek kell követnie. |
| --- | --- |

2.4.1.4.3.3.

A lehűlés és a lecsapódás hatásainak modellezése céljából minden próbapadon végzett ciklust legalább hatórás szünetnek kell követnie.

| 2.4.1.4.3.4. | Minden próbapadi ciklus hat fázisból áll. Az egyes fázisokban a motor állapota és az időtartamok a következők:

  Ap3-3.   táblázat


  A vizsgálati fázisok időtartama









  Fázis | Feltételek | A fázis időtartama
  (perc) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Alapjárat | 6 | 6 |
| 2. | 25 % terhelés 75 %-os F-on | 40 | 50 |
| 3. | 50 % terhelés 75 %-os F-on | 40 | 50 |
| 4. | 100 % terhelés 75 %-os F-on | 30 | 10 |
| 5. | 50 % terhelés 100 %-os F-on | 12 | 12 |
| 6. | 25 % terhelés 100 %-os F-on | 22 | 22 |
| Összidő: | 2 óra 30 perc | 2 óra 30 perc |

2.4.1.4.3.4.

Minden próbapadi ciklus hat fázisból áll. Az egyes fázisokban a motor állapota és az időtartamok a következők:

Ap3-3.   táblázat

A vizsgálati fázisok időtartama

Fázis

Feltételek

A fázis időtartama

(perc)

1.

Alapjárat

6

6

2.

25 % terhelés 75 %-os F-on

40

50

3.

50 % terhelés 75 %-os F-on

40

50

4.

100 % terhelés 75 %-os F-on

30

10

5.

50 % terhelés 100 %-os F-on

12

12

6.

25 % terhelés 100 %-os F-on

22

22

Összidő:

2 óra 30 perc

2 óra 30 perc

| 2.4.1.4.3.5. | E kondicionáló eljárás alatt a gyártó kívánságára a motor és a hangtompító hűthető annak érdekében, hogy a kipufogógáz-kivezetéstől 100 mm-nél nem messzebb lévő pontban mért hőmérséklet ne legyen magasabb annál, mint amely abban az esetben mérhető, ha a jármű 110 km/h-val vagy a legmagasabb sebességváltó-fokozatban 75 % F fordulatszámon jár. A motor vagy a jármű fordulatszámát, illetve sebességét ±3 % pontossággal kell meghatározni.

  Ap3-4.   ábra


  Vizsgálóberendezés nyomásingadozással történő kondicionálás céljára










  1. | A vizsgálathoz használt kipufogórendszer hátsó részéhez csatlakoztatható bemeneti perem vagy hüvely. |
| --- | --- | --- |

2.4.1.4.3.5.

E kondicionáló eljárás alatt a gyártó kívánságára a motor és a hangtompító hűthető annak érdekében, hogy a kipufogógáz-kivezetéstől 100 mm-nél nem messzebb lévő pontban mért hőmérséklet ne legyen magasabb annál, mint amely abban az esetben mérhető, ha a jármű 110 km/h-val vagy a legmagasabb sebességváltó-fokozatban 75 % F fordulatszámon jár. A motor vagy a jármű fordulatszámát, illetve sebességét ±3 % pontossággal kell meghatározni.

Ap3-4.   ábra

Vizsgálóberendezés nyomásingadozással történő kondicionálás céljára

Image

1.

A vizsgálathoz használt kipufogórendszer hátsó részéhez csatlakoztatható bemeneti perem vagy hüvely.

| 2. | Kézi működtetésű szabályozószelep. |
| --- | --- |

2.

Kézi működtetésű szabályozószelep.

| 3. | Legfeljebb 40 liter űrtartalmú kiegyenlítőtartály, amelynek elárasztása legalább egy másodpercig eltart. |
| --- | --- |

3.

Legfeljebb 40 liter űrtartalmú kiegyenlítőtartály, amelynek elárasztása legalább egy másodpercig eltart.

| 4. | 0,05–2,5 bar működési tartományú nyomáskapcsoló. |
| --- | --- |

4.

0,05–2,5 bar működési tartományú nyomáskapcsoló.

| 5. | Időkéséses kapcsoló. |
| --- | --- |

5.

Időkéséses kapcsoló.

| 6. | Impulzusszámláló. |
| --- | --- |

6.

Impulzusszámláló.

| 7. | 60 mm átmérőjű gyorsreagálású szelep, például kipufogófék-szelep, amelyet 4 bar nyomáson 120 N teljesítményt leadó pneumatikus henger működtet. Nyitáskor és záráskor a reakcióidő nem lehet hosszabb 0,5 másodpercnél. |
| --- | --- |

7.

60 mm átmérőjű gyorsreagálású szelep, például kipufogófék-szelep, amelyet 4 bar nyomáson 120 N teljesítményt leadó pneumatikus henger működtet. Nyitáskor és záráskor a reakcióidő nem lehet hosszabb 0,5 másodpercnél.

| 8. | A kipufogógáz elvezetése. |
| --- | --- |

8.

A kipufogógáz elvezetése.

| 9. | Hajlékony tömlő. |
| --- | --- |

9.

Hajlékony tömlő.

| 10. | Manométer. |
| --- | --- |

10.

Manométer.

2.4.2.   Kapcsolási rajz és jelölések

2.4.2.1.   A 168/2013/EU rendelet 27. cikkének (4) bekezdésében említett mintának megfelelő adatközlő laphoz a kipufogórendszer méreteit feltüntető ábrát és keresztmetszeti rajzot kell mellékelni.

2.4.2.2.   Valamennyi eredeti hangtompítón legalább a következőknek kell szerepelniük:

| — | az „e” jelölés, amelyet a típusjóváhagyást megadó ország hivatkozása követ; |
| --- | --- |

—

az „e” jelölés, amelyet a típusjóváhagyást megadó ország hivatkozása követ;

| — | a jármű gyártójának neve vagy védjegye; valamint |
| --- | --- |

—

a jármű gyártójának neve vagy védjegye; valamint

| — | a gyári jelzés és az alkatrész-azonosítószám. |
| --- | --- |

—

a gyári jelzés és az alkatrész-azonosítószám.

Ennek a hivatkozásnak olvashatónak, eltávolíthatatlannak és beszerelt állapotban is láthatónak kell lennie.

2.4.2.3.   Az eredeti csere-hangtompítórendszerek csomagolásán a származási országra utaló jelzéssel együtt olvashatóan fel kell tüntetni az „eredeti alkatrész” szavakat, valamint az „e” jelzéshez kapcsolódó gyári jelzést és típusmegjelöléseket.

2.4.3.   Szíváshangtompító

Ha a motort a megengedhető zajszintre vonatkozó előírások teljesítése érdekében levegőszűrővel vagy szíváshangtompítóval kell ellátni, a szűrőt vagy hangtompítót a hangtompítórendszer részének kell tekinteni, és azokra is vonatkoznak a 2.4. pont előírásai.

3.   Háromkerekű segédmotoros kerékpárok és háromkerekű motorkerékpárok nem eredeti kipufogórendszer vagy annak elemei mint önálló szerelési egységek tekintetében történő alkatrész-típusjóváhagyása

Ez a pont egy vagy több, meghatározott háromkerekű segédmotoroskerékpár-típusra vagy háromkerekű motorkerékpár-típusra nem eredeti cserealkatrészként felszerelhető kipufogórendszereknek vagy azok alkatrészeinek mint önálló szerelési egységeknek az alkatrész-típusjóváhagyására vonatkozik.

3.1.   Fogalommeghatározás

3.1.1.   A „nem eredeti csere-kipufogórendszer vagy annak alkatrésze”: az 1.2. pontban meghatározott bármely olyan kipufogórendszer-alkatrész, amelyet azon típus helyett kívánnak egy háromkerekű segédmotoros kerékpárra, háromkerekű vagy négykerekű motorkerékpárra szerelni, amellyel az a 168/2013/EU rendelet 27. cikkének (4) bekezdésében említett mintának megfelelő adatközlő lap kiadása idején volt felszerelve.

3.2.   Alkatrész-típusjóváhagyási kérelem

3.2.1.   A csere-kipufogórendszerekre vagy azok alkatrészeire mint önálló szerelési egységekre vonatkozó alkatrész-típusjóváhagyási kérelmet a rendszer gyártójának vagy meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania.

3.2.2.   Minden jóváhagyatni kívánt cserekipufogórendszer-típusra vagy annak alkatrészeire vonatkozóan az alkatrész-típusjóváhagyási kérelemhez hárompéldányos dokumentációt, valamint részletes információt kell mellékelni az alábbiak szerint:

| 3.2.2.1. | azoknak a járműtípusoknak az 1.1. pontban említett jellemzők szempontjából való leírása, amelyeknél a rendszereket vagy alkatrészeket alkalmazni kívánják; a motor- és a járműtípusra jellemző számokat és/vagy jeleket meg kell adni; |
| --- | --- |

3.2.2.1.

azoknak a járműtípusoknak az 1.1. pontban említett jellemzők szempontjából való leírása, amelyeknél a rendszereket vagy alkatrészeket alkalmazni kívánják; a motor- és a járműtípusra jellemző számokat és/vagy jeleket meg kell adni;

| 3.2.2.2. | a csere-kipufogórendszer leírása minden alkatrész relatív helyzetének és a szerelési előírásoknak a megadásával; |
| --- | --- |

3.2.2.2.

a csere-kipufogórendszer leírása minden alkatrész relatív helyzetének és a szerelési előírásoknak a megadásával;

| 3.2.2.3. | az egyes alkatrészek helyét és azonosítását lehetővé tévő rajzok és a felhasznált anyagok ismertetése. A rajzokon a kötelező alkatrész-típusjóváhagyási jel részére fenntartott helyet is fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

az egyes alkatrészek helyét és azonosítását lehetővé tévő rajzok és a felhasznált anyagok ismertetése. A rajzokon a kötelező alkatrész-típusjóváhagyási jel részére fenntartott helyet is fel kell tüntetni.

3.2.3.   A műszaki szolgálat kérésére a kérelmezőnek csatolnia kell a következőket:

| 3.2.3.1. | az alkatrész-típusjóváhagyásra benyújtott rendszer két mintapéldánya; |
| --- | --- |

3.2.3.1.

az alkatrész-típusjóváhagyásra benyújtott rendszer két mintapéldánya;

| 3.2.3.2. | a járműre a 168/2013/EU rendelet 27. cikkének (4) bekezdésében említett mintának megfelelő adatközlő lap kiadásakor felszerelttel azonos kipufogórendszer egy példánya; |
| --- | --- |

3.2.3.2.

a járműre a 168/2013/EU rendelet 27. cikkének (4) bekezdésében említett mintának megfelelő adatközlő lap kiadásakor felszerelttel azonos kipufogórendszer egy példánya;

| 3.2.3.3. | olyan típusú jármű, amelyre a csere-kipufogórendszert kívánják szerelni, olyan állapotban, hogy amennyiben azzal a hangtompítórendszerrel látják el, amellyel eredetileg volt felszerelve, teljesítse a következő két alpont valamelyikének előírásait:






  3.2.3.3.1. | ha a jármű olyan típusú, amelyre a típusjóváhagyást e függelék rendelkezéseinek megfelelően adták meg: | a mozgásban végzett vizsgálat alatt 1,0 dB(A) értéknél nem többel lépheti túl a 2.2.1.3. pontban megadott határértéket; |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.3.3.

olyan típusú jármű, amelyre a csere-kipufogórendszert kívánják szerelni, olyan állapotban, hogy amennyiben azzal a hangtompítórendszerrel látják el, amellyel eredetileg volt felszerelve, teljesítse a következő két alpont valamelyikének előírásait:

3.2.3.3.1.

ha a jármű olyan típusú, amelyre a típusjóváhagyást e függelék rendelkezéseinek megfelelően adták meg:

a mozgásban végzett vizsgálat alatt 1,0 dB(A) értéknél nem többel lépheti túl a 2.2.1.3. pontban megadott határértéket;

| | álló helyzetben végzett vizsgálat során 3,0 dB(A) értéknél nem többel lépheti túl a gyártó jogszabályban előírt tábláján feltüntetett értéket; |
| --- | --- |

álló helyzetben végzett vizsgálat során 3,0 dB(A) értéknél nem többel lépheti túl a gyártó jogszabályban előírt tábláján feltüntetett értéket;

| 3.2.3.3.2. | ha a jármű nem olyan típusú, amelyre a típusjóváhagyást e függelék rendelkezéseinek megfelelően adták meg, 1,0 dB(A) értéknél nem többel lépheti túl az adott járműtípusra annak első üzembe helyezése idején érvényben levő határértéket; |
| --- | --- |

3.2.3.3.2.

ha a jármű nem olyan típusú, amelyre a típusjóváhagyást e függelék rendelkezéseinek megfelelően adták meg, 1,0 dB(A) értéknél nem többel lépheti túl az adott járműtípusra annak első üzembe helyezése idején érvényben levő határértéket;

| 3.2.3.4. | a 3.2.3.3. pontban említett járműre szerelttel azonos külön motor, ha azt a jóváhagyó hatóságok szükségesnek tartják. |
| --- | --- |

3.2.3.4.

a 3.2.3.3. pontban említett járműre szerelttel azonos külön motor, ha azt a jóváhagyó hatóságok szükségesnek tartják.

3.3.   Jelölések és feliratok

3.3.1.   A nem eredeti kipufogórendszereket és azok alkatrészeit a 168/2013/EU rendelet 39. cikke előírásainak megfelelően kell megjelölni.

3.4.   Alkatrész-típusjóváhagyás

3.4.1.   Az e függelékben előírt vizsgálatok befejeztével a jóváhagyó hatóság a 168/2013/EU rendelet 30. cikkének (2) bekezdésében bemutatott mintának megfelelő bizonyítványt ad ki. Az alkatrész-típusjóváhagyási szám előtt az „e” betűt körülvevő négyszögnek kell állnia, amelyet az alkatrész-típusjóváhagyást megadó vagy megtagadó tagállam megkülönböztető számának vagy betűinek kell követniük.

3.5.   Előírások

3.5.1.   Általános előírások

A hangtompítórendszer kialakításának, szerkezetének és felszerelésének olyannak kell lennie, hogy:

| 3.5.1.1. | rendes üzemi körülmények között a jármű megfeleljen e függelék követelményeinek, különös tekintettel azokra a rezgésekre, amelyeknek ki lehet téve; |
| --- | --- |

3.5.1.1.

rendes üzemi körülmények között a jármű megfeleljen e függelék követelményeinek, különös tekintettel azokra a rezgésekre, amelyeknek ki lehet téve;

| 3.5.1.2. | jól ellenálljon a korróziós hatásoknak, amelyeknek ki van téve, figyelembe véve a jármű rendes üzemi körülményeit; |
| --- | --- |

3.5.1.2.

jól ellenálljon a korróziós hatásoknak, amelyeknek ki van téve, figyelembe véve a jármű rendes üzemi körülményeit;

| 3.5.1.3. | a földtől való távolság, amely az eredetileg felszerelt hangtompító alatt volt, valamint a jármű bedönthetősége ne csökkenjen; |
| --- | --- |

3.5.1.3.

a földtől való távolság, amely az eredetileg felszerelt hangtompító alatt volt, valamint a jármű bedönthetősége ne csökkenjen;

| 3.5.1.4. | a hangtompító felülete nem melegedhet fel indokolatlanul magas hőmérsékletre; |
| --- | --- |

3.5.1.4.

a hangtompító felülete nem melegedhet fel indokolatlanul magas hőmérsékletre;

| 3.5.1.5. | a jármű külsején nem lehetnek kiálló részek vagy éles peremek; |
| --- | --- |

3.5.1.5.

a jármű külsején nem lehetnek kiálló részek vagy éles peremek;

| 3.5.1.6. | a lengéscsillapítók és a felfüggesztőelemek számára elegendő helynek kell rendelkezésre állnia; |
| --- | --- |

3.5.1.6.

a lengéscsillapítók és a felfüggesztőelemek számára elegendő helynek kell rendelkezésre állnia;

| 3.5.1.7. | a csövek számára biztonságosan elegendő helynek kell rendelkezésre állnia; |
| --- | --- |

3.5.1.7.

a csövek számára biztonságosan elegendő helynek kell rendelkezésre állnia;

| 3.5.1.8. | ütésállónak kell lennie olyan módon, amely összeegyeztethető a világosan megfogalmazott karbantartási és felszerelési követelményekkel. |
| --- | --- |

3.5.1.8.

ütésállónak kell lennie olyan módon, amely összeegyeztethető a világosan megfogalmazott karbantartási és felszerelési követelményekkel.

3.5.2.   Zajszintelőírások

| 3.5.2.1. | A csere-kipufogórendszerek vagy alkatrészeik akusztikai hatékonyságát a 2.3. és 2.4. pontban leírt módszerekkel kell vizsgálni.
  Az e függelék 3.2.3.3. pontjában említett járműre szerelt csere-kipufogórendszerekkel vagy alkatrészeikkel kapott zajszinteknek az alábbi feltételeknek kell megfelelniük: |
| --- | --- |

3.5.2.1.

A csere-kipufogórendszerek vagy alkatrészeik akusztikai hatékonyságát a 2.3. és 2.4. pontban leírt módszerekkel kell vizsgálni.

Az e függelék 3.2.3.3. pontjában említett járműre szerelt csere-kipufogórendszerekkel vagy alkatrészeikkel kapott zajszinteknek az alábbi feltételeknek kell megfelelniük:

| 3.5.2.1.1. | nem léphetik túl az ugyanazon a járművön az eredeti hangtompítórendszerrel a 3.2.3.3. pont szerint mért zajszintértékeket, sem a mozgó, sem az álló járművel végzett vizsgálat során. |
| --- | --- |

3.5.2.1.1.

nem léphetik túl az ugyanazon a járművön az eredeti hangtompítórendszerrel a 3.2.3.3. pont szerint mért zajszintértékeket, sem a mozgó, sem az álló járművel végzett vizsgálat során.

3.5.3.   A jármű teljesítőképességének vizsgálata

| 3.5.3.1. | A csere-kipufogórendszernek biztosítania kell, hogy a jármű teljesítménye összevethető legyen azzal, amelyet az az eredeti hangtompítórendszerrel vagy annak alkatrészeivel elért. |
| --- | --- |

3.5.3.1.

A csere-kipufogórendszernek biztosítania kell, hogy a jármű teljesítménye összevethető legyen azzal, amelyet az az eredeti hangtompítórendszerrel vagy annak alkatrészeivel elért.

| 3.5.3.2. | A cserehangtompítót eredetileg felszerelt és új állapotú hangtompítóval is össze kell hasonlítani, a kettőt egymást követően felszerelve a 3.2.3.3. pontban említett járműre. |
| --- | --- |

3.5.3.2.

A cserehangtompítót eredetileg felszerelt és új állapotú hangtompítóval is össze kell hasonlítani, a kettőt egymást követően felszerelve a 3.2.3.3. pontban említett járműre.

| 3.5.3.3. | Ezt a vizsgálatot a motor teljesítménygörbéjének kimérésével kell elvégezni. A cserehangtompítóval mért maximális hasznos teljesítmény és legnagyobb fordulatszám, ugyanolyan körülmények között mérve, nem térhet el ±5 %-nál többel az eredeti hangtompítóval mért maximális hasznos teljesítménytől és legnagyobb fordulatszámtól. |
| --- | --- |

3.5.3.3.

Ezt a vizsgálatot a motor teljesítménygörbéjének kimérésével kell elvégezni. A cserehangtompítóval mért maximális hasznos teljesítmény és legnagyobb fordulatszám, ugyanolyan körülmények között mérve, nem térhet el ±5 %-nál többel az eredeti hangtompítóval mért maximális hasznos teljesítménytől és legnagyobb fordulatszámtól.

3.5.4.   Szálas anyagot tartalmazó hangtompítókra mint önálló szerkezeti egységekre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

Ezekben a hangtompítókban csak olyan szálas anyagot szabad használni, amelyek megfelelnek a 2.4.1. pont követelményeinek.

3.5.5.   A csere-hangtompítórendszerrel felszerelt járművek szennyezőanyag-kibocsátásának értékelése

A 3.2.3.3. pontban említett, típusjóváhagyásra szánt típusú, hangtompítóval felszerelt járművet I., II. és V. típusú vizsgálatnak kell alávetni e rendelet megfelelő mellékleteiben leírt feltételek szerint, a jármű típusjóváhagyásának megfelelően.

A kibocsátásokra vonatkozó követelményeket teljesítettnek kell tekinteni, amennyiben az eredmények belül vannak a jármű típusjóváhagyása szerinti határértékeken.

4. függelék

A próbapályára vonatkozó előírások

0.   Bevezetés

Ez a függelék a próbapálya burkolatának fizikai jellemzőit és kialakítását írja elő.

1.   A felület jellemzőire vonatkozó követelmények

Az útfelület akkor tekinthető e rendeletnek megfelelőnek, ha textúráját és pórustartalmát vagy zajelnyelési tényezőjét megmérték és úgy találták, hogy azok megfelelnek az 1.1.–1.4. pontban megadott követelményeknek, valamint a kialakításra vonatkozó követelményeknek (2.2. pont).

1.1.   Maradék pórustartalom

A próbapálya burkolókeverékének maradék pórustartalma (Vc,) nem haladhatja meg a 8 %-ot. A mérési eljárás a 3.1. pontban van meghatározva.

1.2.   Zajelnyelési együttható

Amennyiben a felület nem felel meg a maradék pórustartalomra vonatkozó követelményeknek, akkor csak abban az esetben fogadható el, ha zajelnyelési együtthatója α ≤ 0,10. A mérési eljárás a 3.2. pontban van meghatározva.

Az 1.1. és 1.2. pont követelményei akkor is teljesülnek, ha csak a zajelnyelést mérték meg, és annak értéke α ≤ 0,10.

1.3.   Textúramélység

A volumetrikus módszerrel (lásd a 3.3. pontot) mért textúramélységnek (TD) az alábbinak kell lennie:

TD ≥ 0,4 mm.

1.4.   A felület homogenitása

Minden gyakorlati erőfeszítést meg kell tenni annak érdekében, hogy a felület a lehető leghomogénebb legyen a teljes vizsgálati területen. Ez vonatkozik a textúrára és a pórustartalomra, de arra is figyelemmel kell lenni, hogy ha a gördülési folyamat egyes helyeken hatékonyabb gördülést eredményez, mint másutt, akkor ott a textúra eltérő lehet, és zökkenéseket okozó egyenetlenségek is előfordulhatnak.

1.5.   Vizsgálati intervallumok

Annak ellenőrzésére, hogy a felület később is megfelel-e textúrájában és pórustartalmában vagy a hangelnyelési követelmények tekintetében az ebben az előírásban előírt követelményeknek, a felületet az alábbi időközönként rendszeresen ellenőrizni kell:

| a) | a maradék pórustartalomra vagy a zajelnyelésre vonatkozóan:






  — | új felület esetében, ha a felület új korában teljesíti a követelményeket, további időszakos vizsgálatra nincs szükség, |
| --- | --- | --- |

a)

a maradék pórustartalomra vagy a zajelnyelésre vonatkozóan:

—

új felület esetében, ha a felület új korában teljesíti a követelményeket, további időszakos vizsgálatra nincs szükség,

| — | ha a felület új korában nem felel meg a követelményeknek, ez a későbbiekben változhat, mivel a felületek idővel tömörödnek és keményednek; |
| --- | --- |

—

ha a felület új korában nem felel meg a követelményeknek, ez a későbbiekben változhat, mivel a felületek idővel tömörödnek és keményednek;

| b) | a textúra mélysége (TD) szempontjából:






  — | új felület esetében, |
| --- | --- | --- |

b)

a textúra mélysége (TD) szempontjából:

—

új felület esetében,

| — | a zajvizsgálatok megkezdésekor (megjegyzés: a terítés után legalább négy hetet várni kell), |
| --- | --- |

—

a zajvizsgálatok megkezdésekor (megjegyzés: a terítés után legalább négy hetet várni kell),

| — | ezt követően tizenkét havonta. |
| --- | --- |

—

ezt követően tizenkét havonta.

2.   A vizsgálati felület kialakítása

2.1.   Terület

A próbapálya elrendezésének tervezésekor fontos annak biztosítása, hogy a teljes mérősávban legalább a mozgó jármű által járt terület az előírt anyaggal legyen burkolva, megfelelően figyelembe véve a vezetés biztonságossági és gyakorlati szempontjait. Ehhez a próbapálya szélessége legalább 3 méter kell, hogy legyen, és hosszúságának mindkét végén túl kell nyúlnia legalább 10 méterrel az AA és BB egyeneseken. Az Ap4-1. ábra megfelelő vizsgálati helyszín tervét mutatja be, feltüntetve a géppel lerakott és géppel tömörített legkisebb területet, amelyet a meghatározott vizsgálati anyag borít.

Ap4-1. ábra

A vizsgálati felület területére vonatkozó minimális követelmények

Image

2.2.   A felület tervezési követelményei

A próbapálya felületének négy tervezési követelménynek kell megfelelnie:

| a) | sűrű aszfaltbetonnak kell lennie; |
| --- | --- |

a)

sűrű aszfaltbetonnak kell lennie;

| b) | a legnagyobb zúzalékméret 8 mm (a tűrés megengedi a 6,3–10 mm-es tartományt); |
| --- | --- |

b)

a legnagyobb zúzalékméret 8 mm (a tűrés megengedi a 6,3–10 mm-es tartományt);

| c) | a kopóréteg vastagsága ≥ 30 mm; |
| --- | --- |

c)

a kopóréteg vastagsága ≥ 30 mm;

| d) | a kötőanyagnak nem modifikált, egyenletes penetrációjú bitumennek kell lennie. |
| --- | --- |

d)

a kötőanyagnak nem modifikált, egyenletes penetrációjú bitumennek kell lennie.

A próbafelület tervezőjének útmutatást nyújthat az Ap4-2. ábrán látható, a kívánt jellemzőket biztosító adalékanyag-osztályozási görbe. Az Ap4-1. táblázat ezenkívül iránymutatást ad a kívánt szerkezet és tartósság eléréséhez. A szemcseméret-eloszlási görbe a következő képlethez illeszkedik:

Ap4-1. egyenlet:

Formula

ahol:

| d | a négyzetes szitaszemméret mm-ben; |
| --- | --- |
| dmax | 8 mm az átlaggörbe esetében; |
| dmax | 10 mm az alsó toleranciagörbe esetében; |
| dmax | 6,3 mm a felső toleranciagörbe esetében; |

d

a négyzetes szitaszemméret mm-ben;

dmax

8 mm az átlaggörbe esetében;

dmax

10 mm az alsó toleranciagörbe esetében;

dmax

6,3 mm a felső toleranciagörbe esetében;

Emellett:

| — | a homoktartalomnak (0,063 mm < négyzetes szitaszemméret < 2 mm) 55 %-nál nem több természetes homokból és legalább 45 % zúzott homokból kell állnia; |
| --- | --- |

—

a homoktartalomnak (0,063 mm < négyzetes szitaszemméret < 2 mm) 55 %-nál nem több természetes homokból és legalább 45 % zúzott homokból kell állnia;

| — | az alapnak és az alap alatti rétegnek a legjobb útépítési gyakorlatnak megfelelő módon stabilnak és simának kell lennie; |
| --- | --- |

—

az alapnak és az alap alatti rétegnek a legjobb útépítési gyakorlatnak megfelelő módon stabilnak és simának kell lennie;

| — | a zúzaléknak aprítottnak kell lennie (100 %-os zúzott felület) és nehezen zúzható anyagból kell készülnie; |
| --- | --- |

—

a zúzaléknak aprítottnak kell lennie (100 %-os zúzott felület) és nehezen zúzható anyagból kell készülnie;

| — | a keverékben használt zúzalékot meg kell mosni; |
| --- | --- |

—

a keverékben használt zúzalékot meg kell mosni;

| — | a felületre nem szabad további zúzalékot felvinni; |
| --- | --- |

—

a felületre nem szabad további zúzalékot felvinni;

| — | a kötőanyag PEN-értékben kifejezett keménysége 40–60, 60–80, vagy akár 80–100 legyen, az éghajlati viszonyoktól függően. A lehető legkeményebb kötőanyagot kell használni, feltéve, hogy ez megfelel az általános gyakorlatnak; |
| --- | --- |

—

a kötőanyag PEN-értékben kifejezett keménysége 40–60, 60–80, vagy akár 80–100 legyen, az éghajlati viszonyoktól függően. A lehető legkeményebb kötőanyagot kell használni, feltéve, hogy ez megfelel az általános gyakorlatnak;

| — | a hengerlés előtti keverék-hőmérsékletet úgy kell megválasztani, hogy a kívánt pórustartalom megfelelő hengerléssel elérhető legyen. Ahhoz, hogy a 1.1.–1.4. pontban foglalt előírások a tömörség tekintetében nagyobb valószínűséggel teljesüljenek, nemcsak a megfelelő keverék-hőmérséklet megválasztására kell figyelmet fordítani, hanem a megfelelő számú áthaladásra és a megfelelő tömörítő munkagép megválasztására is. |
| --- | --- |

—

a hengerlés előtti keverék-hőmérsékletet úgy kell megválasztani, hogy a kívánt pórustartalom megfelelő hengerléssel elérhető legyen. Ahhoz, hogy a 1.1.–1.4. pontban foglalt előírások a tömörség tekintetében nagyobb valószínűséggel teljesüljenek, nemcsak a megfelelő keverék-hőmérséklet megválasztására kell figyelmet fordítani, hanem a megfelelő számú áthaladásra és a megfelelő tömörítő munkagép megválasztására is.

Ap4-2. ábra

Az aszfaltkeverékben levő adalékanyag szemcseméret-eloszlási görbéje, tűréshatárokkal

Image

Ap4-1. táblázat

Tervezési iránymutatások

| | Célértékek | Tűrések |
| --- | --- | --- |
| | A keverék össztömege szerint | A töltőanyag tömegéhez viszonyítva |
| A kövek tömege, a szita lyukmérete (SM) > 2 mm | 47,6 % | 50,5 % | ±5 |
| Homok tömege, 0,063 < SM < 2 mm | 38,0 % | 40,2 % | ±5 |
| Hézagkiöntő anyag tömege, SM < 0,063 mm | 8,8 % | 9,3 % | ±2 |
| Kötőanyag (bitumen) tömege | 5,8 % | Nem alkalmazandó | ±0,5 |
| Zúzalék maximális mérete | 8 mm | 6,3–10 |
| Kötőanyag keménysége | (lásd lent) | |
| Simakő-érték (PSV) | > 50 | |
| Tömörség a Marshall-tömörséghez viszonyítva | 98 % | |

Célértékek

Tűrések

A keverék össztömege szerint

A töltőanyag tömegéhez viszonyítva

A kövek tömege, a szita lyukmérete (SM) > 2 mm

47,6 %

50,5 %

±5

Homok tömege, 0,063 < SM < 2 mm

38,0 %

40,2 %

±5

Hézagkiöntő anyag tömege, SM < 0,063 mm

8,8 %

9,3 %

±2

Kötőanyag (bitumen) tömege

5,8 %

Nem alkalmazandó

±0,5

Zúzalék maximális mérete

8 mm

6,3–10

Kötőanyag keménysége

(lásd lent)

Simakő-érték (PSV)

> 50

Tömörség a Marshall-tömörséghez viszonyítva

98 %

3.   Vizsgálati módszerek

3.1.   A maradék pórustartalom mérése

E mérés céljából az AA és BB vonal között egyenlő elosztásban (lásd: Ap4-1. ábra) legalább négy különböző ponton kell magmintát venni a pályából. A keréknyomnál az inhomogenitás és az egyenetlenségek elkerülése érdekében a magmintákat nem magából a nyomból kell venni, hanem annak közeléből. Legalább két mintát kell venni a keréknyomvonalak közelében, és legalább egyet a nyomvonalak és az egyes mikrofonállások között körülbelül félúton.

Amennyiben felmerül annak a gyanúja, hogy a homogenitásra vonatkozó feltételek nem teljesülnek (lásd az 1.4. pontot), akkor a vizsgálati terület több pontján kell magmintát venni.

Minden magminta esetében meg kell határozni a maradék pórustartalmat. Ezután ki kell számítani az összes magminta átlagértékét, és azt össze kell vetni az 1.1. pont követelményeivel. Ezenfelül egyik magminta hézagértéke sem lehet 10 %-nál nagyobb.

A vizsgálati felület tervezőjét emlékeztetni kell arra, hogy problémákat okozhat, ha a vizsgálati felületet csövek vagy elektromos vezetékek melegítik. Erről a területről magmintát kell venni, és az ilyen közművek elhelyezését gondosan kell megtervezni, figyelembe véve a későbbi magmintafúrási helyeket. Ajánlatos néhány, kb. 200 × 300 mm-es helyre nem helyezni vezetékeket vagy csöveket, vagy ezeket olyan mélyre tenni, hogy a felületi rétegből történő mintavétel során ne sérüljenek meg.

3.2.   Zajelnyelési együttható

A zajelnyelési együtthatót (normál beesés) az impedanciacsöves módszerrel kell mérni az ISO 10534-1:1996: „Hangelnyelési tényező és impedancia meghatározása állóhullámú csőben – 1. rész: Állóhullámarányt alkalmazó módszer” szabványban meghatározott eljárással.

A próbadarabok tekintetében ugyanazok a követelmények érvényesek, mint amelyek a maradék pórustartalomra vonatkoznak (lásd a 3.1. pontot).

A zajelnyelést a 400–800 Hz és a 800–1 600 Hz tartományban kell mérni (legalább a harmadik oktávsávok középfrekvenciáinál), és mindkét frekvenciatartományban meg kell határozni a maximális értékeket. Az összes próbafúrásra meghatározott értékeket átlagolni kell, ez adja a végeredményt.

3.3.   A felületi érdesség volumetrikus mérése

Legalább 10 helyen, egyenletesen elosztva a mérősáv keréknyomvonalai mentén, textúramélység-méréseket kell végezni, és az átlagértéket kell a megadott minimális textúramélységgel összevetni. Az eljárásra vonatkozóan lásd az ISO 10844:2011 szabványtervezet F. mellékletét.

4.   Időbeli stabilitás és karbantartás

4.1.   Az öregedés hatása

A vizsgálati felületen mért gumiabroncs-gördülési zajszintek várhatóan enyhén növekedhetnek az építést követő első 6–12 hónapban.

Az építést követően a felület az előírt jellemzőit legkorábban négy hét után éri el.

Az időbeli stabilitást főként a felületen haladó járművek általi csiszolás és tömörítés határozza meg. Ezt a 1.5. pontban meghatározottak szerint időszakonként ellenőrizni kell.

4.2.   A felület karbantartása

A laza törmeléket és port, amely jelentősen csökkentheti a tényleges felületi érdességet, el kell távolítani a burkolatról. A só ideiglenesen vagy akár tartósan úgy változtathatja meg a felületet, hogy növeli a zajt, ezért ajánlott kerülni jégmentesítési célú használatát.

4.3.   A vizsgálati terület újraburkolása

Felesleges a járművek végighaladására kialakított mérősávnál (az Ap4-1. ábrán látható 3 m szélességben) nagyobb szakaszt újraburkolni, feltéve, hogy az e sávon kívüli vizsgálati terület a mérések során megfelelt a maradék pórustartalomra vagy a zajelnyelésre vonatkozó követelményeknek.

5.   A felület és az azon elvégzett vizsgálatok dokumentációja

5.1.   A vizsgálati felület dokumentációja

Az alábbi adatokat kell megadni a vizsgálati felületet leíró dokumentumban:

| a) | a próbapálya helye; |
| --- | --- |

a)

a próbapálya helye;

| b) | a kötőanyag fajtája, keménysége, a töltőanyag fajtája, a beton maximális elméleti sűrűsége (DR) és a próbapályából kivett magminták alapján megállapított kopóréteg-vastagság és -osztályozási görbe; |
| --- | --- |

b)

a kötőanyag fajtája, keménysége, a töltőanyag fajtája, a beton maximális elméleti sűrűsége (DR) és a próbapályából kivett magminták alapján megállapított kopóréteg-vastagság és -osztályozási görbe;

| c) | a tömörítés módja (például a henger típusa, tömege, az áthaladások száma); |
| --- | --- |

c)

a tömörítés módja (például a henger típusa, tömege, az áthaladások száma);

| d) | a keverék hőmérséklete, a környezeti levegő hőmérséklete és a szélsebesség a felület lerakása idején; |
| --- | --- |

d)

a keverék hőmérséklete, a környezeti levegő hőmérséklete és a szélsebesség a felület lerakása idején;

| e) | a felület lerakásának időpontja és a vállalkozó azonosítása; |
| --- | --- |

e)

a felület lerakásának időpontja és a vállalkozó azonosítása;

| f) | valamennyi, de legalábbis a legutóbbi vizsgálat eredménye, beleértve a következőket:






  i. | minden magminta maradék pórustartalma; |
| --- | --- | --- |

f)

valamennyi, de legalábbis a legutóbbi vizsgálat eredménye, beleértve a következőket:

i.

minden magminta maradék pórustartalma;

| ii. | a vizsgálati terület pontjai, amelyeken a pórustartalom méréséhez a magmintákat vették; |
| --- | --- |

ii.

a vizsgálati terület pontjai, amelyeken a pórustartalom méréséhez a magmintákat vették;

| iii. | meg kell adni az egyes magmintákhoz tartozó zajelnyelési együtthatót (ha mérik), megadva az egyes magmintákhoz és frekvenciatartományokhoz tartozó eredményt és a teljes átlagot is; |
| --- | --- |

iii.

meg kell adni az egyes magmintákhoz tartozó zajelnyelési együtthatót (ha mérik), megadva az egyes magmintákhoz és frekvenciatartományokhoz tartozó eredményt és a teljes átlagot is;

| iv. | a vizsgálati terület pontjai, amelyeken az elnyelés méréséhez a magmintákat vették; |
| --- | --- |

iv.

a vizsgálati terület pontjai, amelyeken az elnyelés méréséhez a magmintákat vették;

| v. | a textúramélységet, beleértve a vizsgálatok számát és a szórást; |
| --- | --- |

v.

a textúramélységet, beleértve a vizsgálatok számát és a szórást;

| vi. | az i. és iii. vizsgálatért felelős intézmény és a használt berendezés típusa; |
| --- | --- |

vi.

az i. és iii. vizsgálatért felelős intézmény és a használt berendezés típusa;

| vii. | a vizsgálat(ok) időpontja, valamint annak időpontja, hogy mikor vették a magmintákat a próbapályáról. |
| --- | --- |

vii.

a vizsgálat(ok) időpontja, valamint annak időpontja, hogy mikor vették a magmintákat a próbapályáról.

5.2.   A jármű zajvizsgálatainak dokumentálása

A járműzajra vonatkozó vizsgálato(ka)t leíró dokumentumban rögzíteni kell azt a tényt, hogy valamennyi követelmény teljesült-e, vagy sem. Utalni kell az 5.1. pont szerinti dokumentációra.

X. MELLÉKLET

A meghajtóegység teljesítményére vonatkozó vizsgálati eljárások és műszaki követelmények

| Függelék száma | Függelék címe | Oldalszám |
| --- | --- | --- |
| 1. | A legnagyobb tervezési sebesség mérési módszerére vonatkozó követelmények | 289 |
| 1.1. | A járműsebesség-mérő próbapálya korrekciós tényezőinek megállapítási eljárása | 293 |
| 2. | A belső égésű motort vagy hibrid meghajtástípust tartalmazó meghajtás nyomatékának és legnagyobb hasznos teljesítményének mérési módszereire vonatkozó követelmények | 294 |
| 2.1. | Az L1e, L2e és L6e kategóriájú járművek szikragyújtású motorjai legnagyobb nyomatékának és legnagyobb hasznos teljesítményének meghatározása | 295 |
| 2.2. | Az L3e, L4e, L5e és L7e kategóriájú járművek szikragyújtású motorjai legnagyobb nyomatékának és legnagyobb hasznos teljesítményének meghatározása | 301 |
| 2.2.1. | A motor legnagyobb nyomatékának és legnagyobb hasznos teljesítményének mérése a motorhőmérséklet-módszerrel | 307 |
| 2.3. | A kompressziós gyújtású motorral felszerelt L kategóriájú járművek legnagyobb nyomatékának és legnagyobb hasznos teljesítményének meghatározása | 308 |
| 2.4. | A hibrid meghajtással felszerelt L kategóriájú járművek legnagyobb nyomatékának és legnagyobb hasznos teljesítményének meghatározása | 315 |
| 3. | A tisztán elektromos meghajtástípus legnagyobb nyomatékának és legnagyobb folyamatos névleges teljesítményének mérési módszereire vonatkozó követelmények | 316 |
| 4. | A 168/2013/EU rendelet 3. cikkének 94b. pontjában említett, pedálhajtásúnak tervezett L1e kategóriájú járművek legnagyobb folyamatos névleges teljesítményének, kikapcsolási távolságának és legnagyobb rásegítési tényezőjének mérési módszerére vonatkozó követelmények | 317 |

Függelék száma

Függelék címe

Oldalszám

1.

A legnagyobb tervezési sebesség mérési módszerére vonatkozó követelmények

289

1.1.

A járműsebesség-mérő próbapálya korrekciós tényezőinek megállapítási eljárása

293

2.

A belső égésű motort vagy hibrid meghajtástípust tartalmazó meghajtás nyomatékának és legnagyobb hasznos teljesítményének mérési módszereire vonatkozó követelmények

294

2.1.

Az L1e, L2e és L6e kategóriájú járművek szikragyújtású motorjai legnagyobb nyomatékának és legnagyobb hasznos teljesítményének meghatározása

295

2.2.

Az L3e, L4e, L5e és L7e kategóriájú járművek szikragyújtású motorjai legnagyobb nyomatékának és legnagyobb hasznos teljesítményének meghatározása

301

2.2.1.

A motor legnagyobb nyomatékának és legnagyobb hasznos teljesítményének mérése a motorhőmérséklet-módszerrel

307

2.3.

A kompressziós gyújtású motorral felszerelt L kategóriájú járművek legnagyobb nyomatékának és legnagyobb hasznos teljesítményének meghatározása

308

2.4.

A hibrid meghajtással felszerelt L kategóriájú járművek legnagyobb nyomatékának és legnagyobb hasznos teljesítményének meghatározása

315

3.

A tisztán elektromos meghajtástípus legnagyobb nyomatékának és legnagyobb folyamatos névleges teljesítményének mérési módszereire vonatkozó követelmények

316

4.

A 168/2013/EU rendelet 3. cikkének 94b. pontjában említett, pedálhajtásúnak tervezett L1e kategóriájú járművek legnagyobb folyamatos névleges teljesítményének, kikapcsolási távolságának és legnagyobb rásegítési tényezőjének mérési módszerére vonatkozó követelmények

317

1.   Bevezetés

| 1.1. | Ez a melléklet az L kategóriájú járművek meghajtóegységeinek kimeneti teljesítményére vonatkozóan határoz meg követelményeket, különös tekintettel a legnagyobb tervezett járműsebesség, a legnagyobb nyomaték, a legnagyobb hasznos teljesítmény és a legnagyobb folyamatos teljesítmény mérésére. Emellett a pedálhajtásúnak tervezett L1e kategóriájú járművek tekintetében is egyedi követelményeket állapít meg a kikapcsolási távolság és a meghajtóegység legnagyobb rásegítési tényezőjének mérésére. |
| --- | --- |

1.1.

Ez a melléklet az L kategóriájú járművek meghajtóegységeinek kimeneti teljesítményére vonatkozóan határoz meg követelményeket, különös tekintettel a legnagyobb tervezett járműsebesség, a legnagyobb nyomaték, a legnagyobb hasznos teljesítmény és a legnagyobb folyamatos teljesítmény mérésére. Emellett a pedálhajtásúnak tervezett L1e kategóriájú járművek tekintetében is egyedi követelményeket állapít meg a kikapcsolási távolság és a meghajtóegység legnagyobb rásegítési tényezőjének mérésére.

| 1.2. | A követelmények „testreszabottak” a 168/2013/EU rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében említett meghajtóegységekkel felszerelt L kategóriájú járművekre nézve. |
| --- | --- |

1.2.

A követelmények „testreszabottak” a 168/2013/EU rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében említett meghajtóegységekkel felszerelt L kategóriájú járművekre nézve.

2.   Vizsgálati eljárások

Az L kategóriájú járművek típusjóváhagyásának céljára az 1–4. függelékben meghatározott vizsgálati eljárásokat kell alkalmazni.

1. függelék

A legnagyobb tervezési sebesség mérési módszerére vonatkozó követelmények

1.   Hatály

A legnagyobb tervezési sebesség mérése kötelező az L kategóriájú járművek esetében, amelyek legnagyobb tervezési sebessége a 168/2013/EU rendelet L1e, L2e, L6e és L7e-B1, valamint L7e-C (al)kategóriákra vonatkozó I. mellékletének megfelelően korlátozott.

2.   Vizsgálati jármű

2.1.   A meghajtóegység teljesítményének vizsgálatához használt vizsgálati járműveknek a meghajtóegység teljesítménye tekintetében jellemzőnek kell lenniük a sorozatban gyártott és forgalomba hozott járműtípusra nézve.

2.2.   A vizsgálati jármű előkészítése

| 2.2.1. | A vizsgálati járműnek tisztának kell lennie; csak azoknak a segédberendezéseknek szabad működniük, amelyek a jármű vizsgálat alatti üzemeléséhez szükségesek. |
| --- | --- |

2.2.1.

A vizsgálati járműnek tisztának kell lennie; csak azoknak a segédberendezéseknek szabad működniük, amelyek a jármű vizsgálat alatti üzemeléséhez szükségesek.

| 2.2.2. | A tüzelőanyag-ellátásnak és a gyújtás beállításának, a mozgó mechanikus részek számára szolgáló kenőanyag viszkozitásának, valamint a gumiabroncsnyomásnak meg kell felelnie a gyártó előírásainak. |
| --- | --- |

2.2.2.

A tüzelőanyag-ellátásnak és a gyújtás beállításának, a mozgó mechanikus részek számára szolgáló kenőanyag viszkozitásának, valamint a gumiabroncsnyomásnak meg kell felelnie a gyártó előírásainak.

| 2.2.3. | A vizsgálati jármű motorjának, hajtórendszerének és gumiabroncsainak a gyártó követelményeinek megfelelően bejáratottnak kell lenniük. |
| --- | --- |

2.2.3.

A vizsgálati jármű motorjának, hajtórendszerének és gumiabroncsainak a gyártó követelményeinek megfelelően bejáratottnak kell lenniük.

| 2.2.4. | A vizsgálat előtt a vizsgálati jármű összes alkatrészének normál üzemi hőmérsékletén stabil hőállapotban kell lennie. |
| --- | --- |

2.2.4.

A vizsgálat előtt a vizsgálati jármű összes alkatrészének normál üzemi hőmérsékletén stabil hőállapotban kell lennie.

| 2.2.5. | A menetkész állapot tömegeként a vizsgálati jármű tömegét kell megadni. |
| --- | --- |

2.2.5.

A menetkész állapot tömegeként a vizsgálati jármű tömegét kell megadni.

| 2.2.6. | A vizsgálati jármű kerekein való tehereloszlásnak meg kell felelnie a gyártó szándékának. |
| --- | --- |

2.2.6.

A vizsgálati jármű kerekein való tehereloszlásnak meg kell felelnie a gyártó szándékának.

3.   Járművezető

3.1.   Felépítmény nélküli járművek

| 3.1.1. | A járművezető súlya 75 kg ± 5 kg, magassága 1,75 m ± 0,05 m. A segédmotoros kerékpárok esetében a tűréseket ±2 kg-ra, illetve ±0,02 m-re kell csökkenteni. |
| --- | --- |

3.1.1.

A járművezető súlya 75 kg ± 5 kg, magassága 1,75 m ± 0,05 m. A segédmotoros kerékpárok esetében a tűréseket ±2 kg-ra, illetve ±0,02 m-re kell csökkenteni.

| 3.1.2. | A járművezetőnek kezeslábasban vagy annak megfelelő más öltözetben kell lennie. |
| --- | --- |

3.1.2.

A járművezetőnek kezeslábasban vagy annak megfelelő más öltözetben kell lennie.

| 3.1.3. | A járművezetőnek a vezetőülésen kell ülnie, lábait a pedálokon vagy a lábtámaszokon, karjait pedig normál nyújtott tartásban tartva. Amennyiben a járművek a 120 km/h-nál nagyobb legnagyobb sebességet rajtuk ülő vezetővel érik el, a járművezető felszerelésének és helyzetének a gyártó által ajánlottnak kell lennie és a vezetőnek a vizsgálat során mindvégig meg kell tartania az ellenőrzést a jármű felett. A vezetési helyzetnek a vizsgálat alatt mindvégig azonosnak kell lennie, és azt a vizsgálati jegyzőkönyvben ismertetni kell, vagy fényképpel kell szemléltetni. |
| --- | --- |

3.1.3.

A járművezetőnek a vezetőülésen kell ülnie, lábait a pedálokon vagy a lábtámaszokon, karjait pedig normál nyújtott tartásban tartva. Amennyiben a járművek a 120 km/h-nál nagyobb legnagyobb sebességet rajtuk ülő vezetővel érik el, a járművezető felszerelésének és helyzetének a gyártó által ajánlottnak kell lennie és a vezetőnek a vizsgálat során mindvégig meg kell tartania az ellenőrzést a jármű felett. A vezetési helyzetnek a vizsgálat alatt mindvégig azonosnak kell lennie, és azt a vizsgálati jegyzőkönyvben ismertetni kell, vagy fényképpel kell szemléltetni.

3.2.   Felépítménnyel rendelkező járművek

| 3.2.1. | A járművezető súlya 75 kg ± 5 kg. A segédmotoros kerékpárok esetében ezt a tűrést ±2 kg-ra kell csökkenteni. |
| --- | --- |

3.2.1.

A járművezető súlya 75 kg ± 5 kg. A segédmotoros kerékpárok esetében ezt a tűrést ±2 kg-ra kell csökkenteni.

4.   A próbapálya jellemzői

| 4.1. | A vizsgálatot olyan útszakaszon kell elvégezni, amely:






  4.1.1. | lehetővé teszi, hogy a jármű legnagyobb sebességét egy mérési pályán a 4.2. pont szerint fenntartsák. A gyorsítási szakasznak a mérési pálya előtt a burkolat és a hossz-szelvény tekintetében ugyanolyannak kell lennie, mint a mérési pályának, és ezenkívül elegendően hosszúnak kell lennie ahhoz, hogy a jármű legnagyobb sebességét el lehessen érni; |
| --- | --- | --- |

4.1.

A vizsgálatot olyan útszakaszon kell elvégezni, amely:

4.1.1.

lehetővé teszi, hogy a jármű legnagyobb sebességét egy mérési pályán a 4.2. pont szerint fenntartsák. A gyorsítási szakasznak a mérési pálya előtt a burkolat és a hossz-szelvény tekintetében ugyanolyannak kell lennie, mint a mérési pályának, és ezenkívül elegendően hosszúnak kell lennie ahhoz, hogy a jármű legnagyobb sebességét el lehessen érni;

| 4.1.2. | tiszta, sima, száraz, aszfaltozott vagy hasonló értékű burkolattal ellátott; |
| --- | --- |

4.1.2.

tiszta, sima, száraz, aszfaltozott vagy hasonló értékű burkolattal ellátott;

| 4.1.3. | hosszirányban 1 %-nál nem nagyobb emelkedésű, és 3 %-nál nem nagyobb oldalirányú lejtésű. A magasságkülönbség a próbapálya tetszés szerinti két pontja között nem lehet 1 méternél nagyobb. |
| --- | --- |

4.1.3.

hosszirányban 1 %-nál nem nagyobb emelkedésű, és 3 %-nál nem nagyobb oldalirányú lejtésű. A magasságkülönbség a próbapálya tetszés szerinti két pontja között nem lehet 1 méternél nagyobb.

| 4.2. | A mérési pálya lehetséges formáit a 4.2.1., a 4.2.2. és a 4.2.3. pont szemlélteti.






  4.2.1. | Ap1-1. ábra


  1. típus |
| --- | --- | --- |

4.2.

A mérési pálya lehetséges formáit a 4.2.1., a 4.2.2. és a 4.2.3. pont szemlélteti.

4.2.1.

Ap1-1. ábra

1. típus

Image

| 4.2.2. | Ap1-2. ábra


  2. típus |
| --- | --- |

4.2.2.

Ap1-2. ábra

2. típus

Image

| 4.2.3. | Ap1-3. ábra


  3. típus










  4.2.3.1. | A két L mérési pályának azonos hosszúságúnak és párhuzamosnak kell lenniük. |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

Ap1-3. ábra

3. típus

Image

4.2.3.1.

A két L mérési pályának azonos hosszúságúnak és párhuzamosnak kell lenniük.

| 4.2.3.2. | Ha mindkét mérési pálya kanyarhoz kapcsolódik, a centrifugális erőt a 4.1.3. pontban meghatározott feltételek figyelmen kívül hagyásával megfelelő kanyarmegemeléssel ki kell egyenlíteni. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Ha mindkét mérési pálya kanyarhoz kapcsolódik, a centrifugális erőt a 4.1.3. pontban meghatározott feltételek figyelmen kívül hagyásával megfelelő kanyarmegemeléssel ki kell egyenlíteni.

| 4.2.3.3. | A két L pálya helyett (lásd a 4.2.3.1. pontot) a mérési pálya egybeeshet a kör alakú próbapálya teljes hosszával. Ebben az esetben a kanyarívek sugarának legalább 200 m-nek kell lennie, és a centrifugális erőt megfelelő kanyarmegemeléssel kell kiegyenlíteni. |
| --- | --- |

4.2.3.3.

A két L pálya helyett (lásd a 4.2.3.1. pontot) a mérési pálya egybeeshet a kör alakú próbapálya teljes hosszával. Ebben az esetben a kanyarívek sugarának legalább 200 m-nek kell lennie, és a centrifugális erőt megfelelő kanyarmegemeléssel kell kiegyenlíteni.

| 4.3. | A mérési pálya L hosszát a pályán végighaladás „t” ideje meghatározására használt műszer és módszer pontosságától függően kell megválasztani, hogy a tényleges sebesség értékét ±1 % pontossággal lehessen meghatározni. Ha a mérőműszer manuális működtetésű, a próbapálya L hossza nem lehet 500 méternél rövidebb. Ha a 2. típusú mérési pályát választották, a „t” idő meghatározására elektronikus mérőműszert kell használni. |
| --- | --- |

4.3.

A mérési pálya L hosszát a pályán végighaladás „t” ideje meghatározására használt műszer és módszer pontosságától függően kell megválasztani, hogy a tényleges sebesség értékét ±1 % pontossággal lehessen meghatározni. Ha a mérőműszer manuális működtetésű, a próbapálya L hossza nem lehet 500 méternél rövidebb. Ha a 2. típusú mérési pályát választották, a „t” idő meghatározására elektronikus mérőműszert kell használni.

5.   Légköri viszonyok

| | Légköri nyomás: 97 ± 10 kPa. |
| --- | --- |

Légköri nyomás: 97 ± 10 kPa.

| | Környezeti hőmérséklet: 278,2 K és 318,2 K között. |
| --- | --- |

Környezeti hőmérséklet: 278,2 K és 318,2 K között.

| | Relatív páratartalom: 30 és 90 % között. |
| --- | --- |

Relatív páratartalom: 30 és 90 % között.

| | Átlagos szélsebesség 1 méterrel a talajszint felett mérve: < 3 m/s; 5 m/s alatti széllökések megengedhetők. |
| --- | --- |

Átlagos szélsebesség 1 méterrel a talajszint felett mérve: < 3 m/s; 5 m/s alatti széllökések megengedhetők.

6.   Vizsgálati eljárások

6.1.   A pedálhajtással felszerelt L1e járműveket az EN 15194:2009 szabvány 4.2.6. pontjában meghatározott vizsgálati eljárással kell bevizsgálni, a jármű elektromos segédmotorral elérhető legnagyobb sebességén. Ha az L1e járművet e vizsgálati eljárás szerint vizsgálják be, a 6.2.–6.9. pont elhagyható.

6.2.   Azt a sebességfokozatot kell választani, amelyiknél lehetővé válik, hogy vízszintes talajon a jármű a legnagyobb sebességét elérje. A fojtószelep vezérlését teljesen nyitva kell hagyni, és a meghajtóegység lehető legnagyobb teljesítményének elérése céljából a felhasználó által választható minden hajtásüzemeltetési módot aktiválni kell.

6.3.   A felépítmény nélküli járműveknél a járművezetőnek meg kell őriznie a 3.1.3. pontban meghatározott helyzetét.

6.4.   A járműnek a mérési pályára állandósult sebességgel kell behajtania. Az 1. és 2. típus szerinti mérési pályákon egymás után mindkét irányban át kell hajtani.

6.4.1.   A 2. típus szerinti mérési pályánál megengedett, hogy a vizsgálatra csak egy irányban kerüljön sor, ha a jármű számára a próbapálya adottságai miatt nem lehetséges a legnagyobb sebességét mindkét irányban elérni. Ebben az esetben:

| 6.4.1.1. | a próbapályán egymás után ötször kell áthajtani; |
| --- | --- |

6.4.1.1.

a próbapályán egymás után ötször kell áthajtani;

| 6.4.1.2. | a szélsebesség tengelyirányú komponense az 1 m/s sebességet nem haladhatja meg. |
| --- | --- |

6.4.1.2.

a szélsebesség tengelyirányú komponense az 1 m/s sebességet nem haladhatja meg.

6.5.   A 3. típus szerinti mérési pályánál a pálya mindkét „L” szakaszán megszakítás nélkül, egymás után folyamatosan egy irányban kell áthaladni.

6.5.1.   Ha a mérési pálya a próbapálya teljes hosszával egybeesik, akkor azon legalább kétszer kell egy irányban áthaladni. Az időmérési eredmények szélső értékeinek a különbsége nem haladhatja meg a 3 %-ot.

6.6.   A tüzelőanyagnak és a kenőanyagnak meg kell felelnie a gyártó ajánlásainak.

6.7.   A mérési pályán áthaladáshoz mindkét irányban szükséges teljes „t” időt 0,7 %-os pontossággal kell meghatározni.

6.8.   Az átlagsebesség meghatározása

A V átlagsebesség (km/h) a vizsgálatnál a következőképpen határozható meg:

6.8.1.   Az 1. és 2. típusú két mérési pálya

Ap1-1. egyenlet:

Formula

ahol:

| L | = | a mérési pálya hossza (m); |
| --- | --- | --- |
| t | = | a mérési pálya L hosszán (m) való áthaladás ideje (s). |

L

=

a mérési pálya hossza (m);

t

=

a mérési pálya L hosszán (m) való áthaladás ideje (s).

6.8.2.   A csak egy irányban használt 2. típusú mérési pálya:

| | Ap1-2. egyenlet:

  v = va

  ahol: |
| --- | --- |

Ap1-2. egyenlet:

v = va

ahol:

| | Ap1-3. egyenlet:




  ahol:







  L | = | a mérési pálya hossza (m); |
| --- | --- | --- | --- |
| t | = | a mérési pálya L hosszán (m) való áthaladás ideje (s). |

Ap1-3. egyenlet:

Formula

ahol:

L

=

a mérési pálya hossza (m);

t

=

a mérési pálya L hosszán (m) való áthaladás ideje (s).

6.8.3.   A 3. típusú mérési pálya

6.8.3.1.   Két L szakaszból álló mérési pálya (lásd a 4.2.3.1. pontot):

Ap1-4. egyenlet:

Formula

ahol:

| L | = | a mérési pálya hossza (m); |
| --- | --- | --- |
| t | = | a mérési pálya L hosszán való áthaladás ideje (s). |

L

=

a mérési pálya hossza (m);

t

=

a mérési pálya L hosszán való áthaladás ideje (s).

6.8.3.2.   Olyan mérési pálya, amelynek hossza megegyezik a próbapálya teljes hosszával (lásd a 3.1.4.2.3.3. pontot) Ap1-5. egyenlet:

| | Ap1-5. egyenlet:




  ahol: |
| --- | --- |

Ap1-5. egyenlet:

Formula

ahol:

| | Ap1-6. egyenlet:




  ahol:







  L | = | a sebességmérő próbapálya ténylegesen megtett út hossza (m); |
| --- | --- | --- | --- |
| t | = | a teljes kör megtételéhez szükséges idő (s) |

Ap1-6. egyenlet:

Formula

ahol:

L

=

a sebességmérő próbapálya ténylegesen megtett út hossza (m);

t

=

a teljes kör megtételéhez szükséges idő (s)

| | Ap1-7. egyenlet:




  ahol:







  n | = | a körök száma; |
| --- | --- | --- | --- |
| ti | = | a körönkénti idő (s); |
| k | = | korrekciós tényező (1,00 ≤ 1,05); ez a korrekciós tényező csak a mindenkori gyűrű formájú szakaszokra érvényes, és az 1.1. függelék szerint, kísérlettel kell meghatározni. |

Ap1-7. egyenlet:

Formula

ahol:

n

=

a körök száma;

ti

=

a körönkénti idő (s);

k

=

korrekciós tényező (1,00 ≤ 1,05); ez a korrekciós tényező csak a mindenkori gyűrű formájú szakaszokra érvényes, és az 1.1. függelék szerint, kísérlettel kell meghatározni.

6.9.   Az átlagsebességet legalább kétszer egymás után meg kell határozni.

7.   A jármű legnagyobb sebessége

A vizsgálati jármű legnagyobb sebességét km/h-ban, egész számmal kell kifejezni, ami a két egymás utáni vizsgálatnál meghatározott, egymástól legfeljebb 3 %-kal eltérő járműsebességi érték számtani közepéhez legközelebbi szám. Ha a számtani középérték pontosan a két egész szám között van, az értéket felfelé kell kerekíteni.

8.   Legnagyobb járműsebesség mérési tűrései

| 8.1. | A műszaki szolgálat által a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon meghatározott legnagyobb járműsebesség a 7. pont szerinti értéktől ±5 %-kal térhet el. |
| --- | --- |

8.1.

A műszaki szolgálat által a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon meghatározott legnagyobb járműsebesség a 7. pont szerinti értéktől ±5 %-kal térhet el.

1.1. függelék

A járműsebesség-mérő próbapálya korrekciós tényezőinek megállapítási eljárása

| 1. | A „k” korrekciós tényezőt a megengedett legnagyobb járműsebességig kell meghatározni. |
| --- | --- |

1.

A „k” korrekciós tényezőt a megengedett legnagyobb járműsebességig kell meghatározni.

| 2. | A „k” korrekciós tényezőt több járműsebesség esetében úgy kell meghatározni, hogy a különbség két egymást követően mért járműsebesség között ne haladja meg a 30 km/h-t. |
| --- | --- |

2.

A „k” korrekciós tényezőt több járműsebesség esetében úgy kell meghatározni, hogy a különbség két egymást követően mért járműsebesség között ne haladja meg a 30 km/h-t.

| 3. | Minden egyes választott járműsebesség esetében a vizsgálatot e rendelet követelményeinek megfelelően két módon kell elvégezni:






  3.1. | Egyenes szakaszon mért járműsebesség vd. |
| --- | --- | --- |

3.

Minden egyes választott járműsebesség esetében a vizsgálatot e rendelet követelményeinek megfelelően két módon kell elvégezni:

3.1.

Egyenes szakaszon mért járműsebesség vd.

| 3.2. | Kör próbapályán mért sebesség va. |
| --- | --- |

3.2.

Kör próbapályán mért sebesség va.

| 4. | Minden egyes mért járműsebesség esetében fel kell vinni a va és vd értékeket az Ap1.1-1. ábrán láthatóhoz hasonló grafikonra, az egymást követő pontokat egyenes vonalszakaszokkal összekötve.

  Ap1.1-1. ábra |
| --- | --- |

4.

Minden egyes mért járműsebesség esetében fel kell vinni a va és vd értékeket az Ap1.1-1. ábrán láthatóhoz hasonló grafikonra, az egymást követő pontokat egyenes vonalszakaszokkal összekötve.

Ap1.1-1. ábra

Image

| 5. | Minden mért járműsebesség esetében a „k” tényezőt a következő képlettel fejezik ki:

  Ap1.1-1. egyenlet: |
| --- | --- |

5.

Minden mért járműsebesség esetében a „k” tényezőt a következő képlettel fejezik ki:

Ap1.1-1. egyenlet:

Formula

2. függelék

A belső égésű motort vagy hibrid meghajtástípust tartalmazó meghajtás nyomatékának és legnagyobb hasznos teljesítményének mérési módszereire vonatkozó követelmények

1.   Általános követelmények

| 1.1. | Az L1e, L2e és L6e kategóriájú járművek szikragyújtású motorjai legnagyobb nyomatékának és legnagyobb hasznos teljesítményének meghatározása céljából a 2.1. függeléket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

1.1.

Az L1e, L2e és L6e kategóriájú járművek szikragyújtású motorjai legnagyobb nyomatékának és legnagyobb hasznos teljesítményének meghatározása céljából a 2.1. függeléket kell alkalmazni.

| 1.2. | Az L3e, L4e, L5e és L7e kategóriájú járművek szikragyújtású motorjai legnagyobb nyomatékának és legnagyobb hasznos teljesítményének meghatározása céljából a 2.2. függeléket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

1.2.

Az L3e, L4e, L5e és L7e kategóriájú járművek szikragyújtású motorjai legnagyobb nyomatékának és legnagyobb hasznos teljesítményének meghatározása céljából a 2.2. függeléket kell alkalmazni.

| 1.3. | A kompressziós gyújtású motorral felszerelt L kategóriájú járművek legnagyobb nyomatékának és legnagyobb hasznos teljesítményének meghatározása céljából a 2.3. függeléket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

1.3.

A kompressziós gyújtású motorral felszerelt L kategóriájú járművek legnagyobb nyomatékának és legnagyobb hasznos teljesítményének meghatározása céljából a 2.3. függeléket kell alkalmazni.

| 1.4. | A hibrid hajtású L kategóriájú járművek legnagyobb nyomatékának és legnagyobb hasznos teljesítményének meghatározása céljából a 2.4. függeléket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

1.4.

A hibrid hajtású L kategóriájú járművek legnagyobb nyomatékának és legnagyobb hasznos teljesítményének meghatározása céljából a 2.4. függeléket kell alkalmazni.

| 1.5. | A nyomatékmérő rendszert a súrlódási veszteség figyelembevétele érdekében kalibrálni kell. A fékpad mérési tartományának alsó felében a pontosság a mért nyomaték ± 2 %-a lehet. |
| --- | --- |

1.5.

A nyomatékmérő rendszert a súrlódási veszteség figyelembevétele érdekében kalibrálni kell. A fékpad mérési tartományának alsó felében a pontosság a mért nyomaték ± 2 %-a lehet.

| 1.6. | A vizsgálatok a légköri állapot ellenőrzésére módot adó, légkondicionált vizsgálati kamrákban is elvégezhetők. |
| --- | --- |

1.6.

A vizsgálatok a légköri állapot ellenőrzésére módot adó, légkondicionált vizsgálati kamrákban is elvégezhetők.

| 1.7. | Nem hagyományos hajtástípusok és rendszerek, illetve hibrid alkalmazások esetében a gyártónak az e rendeletben említettekkel egyenértékű adatokat kell megadnia. |
| --- | --- |

1.7.

Nem hagyományos hajtástípusok és rendszerek, illetve hibrid alkalmazások esetében a gyártónak az e rendeletben említettekkel egyenértékű adatokat kell megadnia.

2.   Az L7e-B nehéz terepjáró kvadok nyomatékigazolási követelménye

Annak igazolása érdekében, hogy a L7e-B nehéz terepjáró kvadot terepen való közlekedésre tervezték, alkalmas terepen való közlekedésre, és ennélfogva megfelelő nyomatékot képes kifejteni, a reprezentatív vizsgálati járműnek önálló járműként legalább 25 %-os emelkedőn fel kell tudnia menni, amit számítással kell igazolni. Az ellenőrzési vizsgálat megkezdése előtt a járművet lejtőn kell leállítani (járműsebesség = 0 km/h).

2.1. függelék

Az L1e, L2e és L6e kategóriájú járművek szikragyújtású motorjai legnagyobb nyomatékának és legnagyobb hasznos teljesítményének meghatározása

1.   A legnagyobb nyomaték és a legnagyobb hasznos teljesítmény pontossága teljes terhelés mellett

| 1.1. | Nyomaték: a mért nyomaték ± 2 %-a. |
| --- | --- |

1.1.

Nyomaték: a mért nyomaték ± 2 %-a.

| 1.2. | a mért értéknek a leolvasott értékhez képest a teljes skála ± 1 %-ának megfelelő pontosságúnak kell lennie. |
| --- | --- |

1.2.

a mért értéknek a leolvasott értékhez képest a teljes skála ± 1 %-ának megfelelő pontosságúnak kell lennie.

| 1.3. | Tüzelőanyag-fogyasztás: ± 2 % az összes alkalmazott berendezéssel együtt. |
| --- | --- |

1.3.

Tüzelőanyag-fogyasztás: ± 2 % az összes alkalmazott berendezéssel együtt.

| 1.4. | A motor által beszívott levegő hőmérséklete: ± 2 K. |
| --- | --- |

1.4.

A motor által beszívott levegő hőmérséklete: ± 2 K.

| 1.5. | Légköri nyomás: ± 70 Pa. |
| --- | --- |

1.5.

Légköri nyomás: ± 70 Pa.

| 1.6. | A kipufogóberendezés nyomása és a beszívott levegő vákuuma ± 25 Pa. |
| --- | --- |

1.6.

A kipufogóberendezés nyomása és a beszívott levegő vákuuma ± 25 Pa.

2.   A motor legnagyobb nyomatékának és legnagyobb teljesítményének mérésére vonatkozó vizsgálat

2.1.   Segédberendezések

2.1.1.   Felszerelendő segédberendezések

A vizsgálat alatt a motor szóban forgó alkalmazásban történő működéséhez szükséges (az Ap2.1-1. táblázatban meghatározott) segédberendezéseket a próbapadon kell elhelyezni, lehetőleg abban a helyzetben, amelyben azok az adott alkalmazásban lennének.

Ap2.1-1.   táblázat

A meghajtóegység teljesítményének vizsgálata alatt a nyomaték és a hasznos teljesítmény meghatározása érdekében beszerelendő segédberendezések

| Szám | Segédberendezések | A nyomaték és a hasznos teljesítmény vizsgálatához felszerelve |
| --- | --- | --- |
| 1 | Levegőbeszívó rendszer






  — | Szívócsonk |

Szám

Segédberendezések

A nyomaték és a hasznos teljesítmény vizsgálatához felszerelve

1

Levegőbeszívó rendszer

—

Szívócsonk

| — | Levegőszűrő |
| --- | --- |

—

Levegőszűrő

| — | Beszívó hangtompító |
| --- | --- |

—

Beszívó hangtompító

| — | Kartergázkibocsátás-szabályozó rendszer |
| --- | --- |

—

Kartergázkibocsátás-szabályozó rendszer

| — | Elektromos vezérlőeszköz, ha beszerelték |
| --- | --- |

—

Elektromos vezérlőeszköz, ha beszerelték

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen

2

Kipufogórendszer

| — | Elosztócső |
| --- | --- |

—

Elosztócső

| — | Csőrendszer (1) |
| --- | --- |

—

Csőrendszer (1)

| — | Hangtompító |
| --- | --- |

—

Hangtompító

| — | Kipufogócső |
| --- | --- |

—

Kipufogócső

| — | Elektromos vezérlőeszköz, ha beszerelték |
| --- | --- |

—

Elektromos vezérlőeszköz, ha beszerelték

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen

3

Porlasztó

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen

4

Tüzelőanyag-befecskendező rendszer

| — | Bemeneti szűrő |
| --- | --- |

—

Bemeneti szűrő

| — | Szűrő |
| --- | --- |

—

Szűrő

| — | Tüzelőanyag-tápszivattyú és nagy nyomású szivattyú (ha van) |
| --- | --- |

—

Tüzelőanyag-tápszivattyú és nagy nyomású szivattyú (ha van)

| — | Levegőrásegítéses közvetlen befecskendezés esetében sűrített levegős szivattyú |
| --- | --- |

—

Levegőrásegítéses közvetlen befecskendezés esetében sűrített levegős szivattyú

| — | Csőrendszer |
| --- | --- |

—

Csőrendszer

| — | Befecskendező |
| --- | --- |

—

Befecskendező

| — | Levegőnyílás fedele (2), ha beszerelték |
| --- | --- |

—

Levegőnyílás fedele (2), ha beszerelték

| — | Tüzelőanyag-nyomás/-áramlás szabályozója, ha beszerelték |
| --- | --- |

—

Tüzelőanyag-nyomás/-áramlás szabályozója, ha beszerelték

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen

5

A legnagyobb fordulatszám vagy teljesítmény szabályozói

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen

6

Folyadékhűtő berendezés

| — | Hűtő |
| --- | --- |

—

Hűtő

| — | Ventilátor (3) |
| --- | --- |

—

Ventilátor (3)

| — | Vízszivattyú |
| --- | --- |

—

Vízszivattyú

| — | Termosztát (4) |
| --- | --- |

—

Termosztát (4)

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen (5)

7

Léghűtés

| — | Burkolat |
| --- | --- |

—

Burkolat

| — | Befúvó |
| --- | --- |

—

Befúvó

| — | Hűtési hőmérsékletet szabályozó eszköz(ök) |
| --- | --- |

—

Hűtési hőmérsékletet szabályozó eszköz(ök)

| — | Kiegészítő próbapadi befúvó |
| --- | --- |

—

Kiegészítő próbapadi befúvó

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen

8

Elektromos berendezések

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen (6)

9

Kibocsátáscsökkentő berendezések (7)

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen

9

Kenőrendszer

| — | Olajozó |
| --- | --- |

—

Olajozó

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen

2.1.3.   Leszerelendő segédberendezések

Bizonyos segédberendezéseket, amelyek csak a jármű használatához szükségesek, és adott esetben a motoron vannak elhelyezve, a vizsgálatokhoz le kell szerelni.

A le nem szerelhető felszereléseknél az ezek által felvett alapjárati teljesítményt meg lehet határozni és a mért teljesítményhez hozzá lehet adni.

2.1.4.   A hűtőnek, a ventilátornak, a ventilátor fúvókájának, a vízszivattyúnak és a termosztátnak a próbapadon lehetőleg a járművön lévő valós helyzetükben kell elhelyezkedniük. Ha a hűtő, a ventilátor, a ventilátor fúvókája, a vízszivattyú vagy a termosztát a próbapadon a valós helyzettől eltérően helyezkednek el, akkor a próbapadi helyzetüket kell leírni és a vizsgálati jegyzőkönyvbe bejegyezni.

2.2.   Beállítások

A legnagyobb nyomaték és legnagyobb hasznos teljesítmény megállapítására szolgáló vizsgálatok beállítási feltételei az Ap2.1-2. táblázatban láthatók.

Ap.2.1-2.   táblázat

Beállítások

| 1 | A porlasztó(k) beállítása | A beállításokhoz a gyártó sorozatgyártásra vonatkozó előírásait kell minden egyéb módosítás nélkül alkalmazni a vizsgált használatra. |
| --- | --- | --- |
| 2 | A befecskendezőszivattyú adagolási sebességének beállítása |
| 3 | A gyújtás vagy befecskendezés beállítása (előgyújtási görbe) |
| 4 | (Elektronikus) fojtószelep-vezérlés |
| 5 | Bármely más fordulatszám-szabályozási beállítás |
| 6 | (Zaj- és kipufogógáz) kibocsátáscsökkentő rendszerbeállítások és eszközök |

1

A porlasztó(k) beállítása

A beállításokhoz a gyártó sorozatgyártásra vonatkozó előírásait kell minden egyéb módosítás nélkül alkalmazni a vizsgált használatra.

2

A befecskendezőszivattyú adagolási sebességének beállítása

3

A gyújtás vagy befecskendezés beállítása (előgyújtási görbe)

4

(Elektronikus) fojtószelep-vezérlés

5

Bármely más fordulatszám-szabályozási beállítás

6

(Zaj- és kipufogógáz) kibocsátáscsökkentő rendszerbeállítások és eszközök

2.3.   Vizsgálati feltételek

2.3.1.   A legnagyobb nyomaték és legnagyobb hasznos teljesítmény megállapítására szolgáló vizsgálatokat teljesen nyitott fojtószeleppel, az Ap2.1-1. táblázat szerint felszerelt motorral kell elvégezni.

2.3.2.   A méréseket szokásos és állandó működési feltételek mellett kell elvégezni; a motor levegővel való ellátásának megfelelőnek kell lennie. A motornak a gyártó ajánlott feltételeinek megfelelően bejáratottnak kell lennie. Az égésterek tartalmazhatnak lerakódásokat, de csak korlátozott mennyiségben.

2.3.3.   A választott vizsgálati körülményeket – például a beszívott levegő hőmérsékletét – a korrekciós tényező csökkentése érdekében úgy kell megválasztani, hogy azok a lehető legközelebb legyenek a referenciakörülményekhez (lásd a 3.2. pontot).

2.3.4.   A motor által beszívott levegő hőmérsékletét (környezeti levegő) a légszűrőbe belépéstől, illetve ha nincsen légszűrő, a levegő szívócsőbe való belépésétől legfeljebb 0,15 m távolságban kell meghatározni. A hőmérőt vagy a termoelemet védeni kell a hősugárzástól, és közvetlenül a légáramban kell elhelyezni. Védeni kell a párolgó tüzelőanyag ellen is. Annyi mérési helyet kell előirányozni, hogy jellemző átlagos belépési hőmérsékletet lehessen megállapítani.

2.3.5.   Nem szabad mérést végezni, mielőtt a nyomaték, a fordulatszám és a hőmérséklet legalább 30 másodpercen keresztül nem marad lényegében állandó.

2.3.6.   A méréshez választott fordulatszámnak nem szabad ± 2 %-nál nagyobb mértékben ingadoznia.

2.3.7.   A fékteljesítmény és a beszívott levegő hőmérsékletének megfigyelt adatait két állandósult, egymást követő érték átlagaként egyidejűleg kell rögzíteni. Fékteljesítmény esetében ezek az adatok 2 %-nál nagyobb mértékben nem térhetnek el.

2.3.8.   Automatikus vezérlésű fordulatszám- és fogyasztásmérés esetén a mérés ideje legalább 10 másodperc; kézzel vezérelt mérés esetén legalább 20 másodperc.

2.3.9.   A motorból kilépő hűtőfolyadék hőmérsékletét ±5 K pontossággal a gyártó által megadott termosztát felső szabályozási hőmérsékletén kell tartani. Ha a gyártó nem adott meg adatot, a hőmérsékletnek 353,2 K ± 5 K-nek kell lennie.

Léghűtéses motorok esetében a hőmérsékletet a gyártó által megadott, a referenciafeltételekre vonatkozó legnagyobb hőmérsékleten + 0/– 20 K-n kell tartani.

2.3.10.   A tüzelőanyag hőmérsékletét a porlasztóba vagy a befecskendezőszivattyúba való belépésnél kell mérni, és a gyártó által megadott határértékek között kell tartani.

2.3.11.   A kenőolajnak az olajteknőben vagy (ha van) az olajhűtő kimeneténél mért hőmérsékletét a motor gyártója által előírt határokon belül kell tartani.

2.3.12.   A kipufogógáz hőmérsékletét a kipufogóvezetékben a kipufogógyűjtőcső-perem(ek) vagy a kipufogónyílás(ok) közelében kell mérni.

2.3.13.   A vizsgálathoz használt tüzelőanyag

A vizsgálathoz használt tüzelőanyag a II. melléklet 2. függelékében meghatározott referencia-tüzelőanyag.

2.4.   Vizsgálati eljárás

Kellő számú motorfordulatszámon kell mérést végezni annak érdekében, hogy a gyártó által ajánlott legkisebb és legnagyobb motorfordulatszám közötti tartományban megfelelően megállapítható legyen a teljes teljesítménygörbe. Ennek a sebességtartománynak részét képezik azok a fordulatszámok, amelyeknél a motor a legnagyobb nyomatékát, illetve legnagyobb teljesítményét fejti ki. Minden fordulatszámra vonatkozóan legalább két stabilizált mérésből származó középértéket kell meghatározni.

2.5.   A rögzítendő adatok a vizsgálati jegyzőkönyvnek a 168/2013/EU rendelet 32. cikkének (1) bekezdésében meghatározott mintájában meghatározott adatok.

3.   A teljesítményre és a nyomatékra vonatkozó korrekciós tényezők

3.1.   Az α1 és α2 tényező meghatározása

3.1.1.   Az α1 és α2 azon tényezők, amelyekkel a mért nyomatékot és teljesítményt meg kell szorozni a motor nyomatékának és teljesítményének meghatározása érdekében, figyelembe véve a vizsgálat során használt erőátvitel hatékonyságát (α2 tényező), továbbá annak érdekében, hogy az említett nyomatékot és teljesítményt a 3.2.1. pontban meghatározott referencia légköri viszonyok (α1 tényező) tartományába lehessen illeszteni. A teljesítménykorrekció képlete az alábbi:

Ap2.1-1. egyenlet:

Formula

ahol:

| P0 | = | korrigált teljesítmény (azaz a referenciafeltételek mellett a forgattyústengely végén leadott teljesítmény); |
| --- | --- | --- |
| α1 | = | a légköri referenciaviszonyok korrekciós tényezője |
| α2 | = | az erőátvitel hatékonyságának korrekciós tényezője |
| P | = | a mért (megfigyelt) teljesítmény. |

P0

=

korrigált teljesítmény (azaz a referenciafeltételek mellett a forgattyústengely végén leadott teljesítmény);

α1

=

a légköri referenciaviszonyok korrekciós tényezője

α2

=

az erőátvitel hatékonyságának korrekciós tényezője

P

=

a mért (megfigyelt) teljesítmény.

3.2.   Légköri referenciaviszonyok

3.2.1.   Hőmérséklet: 298,2 K (25 °C)

3.2.2.   Referencianyomás (száraz) (pso): 99 kPa (990 mbar)

Megjegyzés: a száraz referencianyomás 100 kPa teljes nyomáson és 1 kPa vízgőznyomáson alapul.

3.2.3.   Vizsgálati légköri viszonyok

3.2.3.1.   A vizsgálat alatt a légköri feltételeknek a következő tartományban kell maradniuk:

283,2 K < T < 318,2 K

ahol T a vizsgálati hőmérséklet (K-ben).

3.3.   Az α1 korrekciós tényező meghatározása (8)

Ap2.1-2. egyenlet:

Formula

ahol:

| T | = | a beszívott levegő abszolút hőmérséklete; |
| --- | --- | --- |
| ps | = | a kilopascalban (kPa) kifejezett száraz légköri nyomás, azaz a teljes barometrikus nyomás, csökkentve a vízgőz nyomásával. |

T

=

a beszívott levegő abszolút hőmérséklete;

ps

=

a kilopascalban (kPa) kifejezett száraz légköri nyomás, azaz a teljes barometrikus nyomás, csökkentve a vízgőz nyomásával.

3.3.1.   Az Ap2.1-2. egyenletet csak akkor kell alkalmazni, ha:

0,93 ≤ α1 ≤ 1,07

E határértékek túllépése esetén a vizsgálati jegyzőkönyvben a kapott, korrigált értéket kell megadni, és a vizsgálati feltételeket (hőmérséklet és légnyomás) pontosan fel kell tüntetni.

3.4.   A korrekciós tényezők meghatározása az erőátvitel α2 mechanikai hatásfokára vonatkozóan

ahol:

| — | ha a mérési pont a forgattyústengely kimeneténél van, ez a tényező 1; |
| --- | --- |

—

ha a mérési pont a forgattyústengely kimeneténél van, ez a tényező 1;

| — | ha a mérési pont nem a forgattyústengely kimeneténél van, a tényezőt a következő képlettel lehet kiszámítani: |
| --- | --- |

—

ha a mérési pont nem a forgattyústengely kimeneténél van, a tényezőt a következő képlettel lehet kiszámítani:

Ap2.1-2. egyenlet:

Formula

ahol nt a forgattyústengely és a mérési pont között elhelyezkedő erőátvitel hatásfoka.

Ezt az nt erőátviteli hatásfokot az erőátvitel egyes alkotórészeinél mért nj hatásfokértékek szorzataként kell meghatározni:

Ap2.1-3. egyenlet:

Formula

Ap2.1-3.   táblázat

Az erőátvitel egyes összetevőinek nj hatásfoka

| Típus | Hatékonyság |
| --- | --- |
| Fogaskerék | Homlokfogaskerék | 0,98 |
| Ferde fogazású fogaskerék | 0,97 |
| Kúpfogaskerék | 0,96 |
| Lánc | Görgő | 0,95 |
| Csendes | 0,98 |
| Heveder | Fogas | 0,95 |
| Ékszíj | 0,94 |
| Hidrodinamikus tengelykapcsoló vagy átalakító | Hidrodinamikus tengelykapcsoló (9)
   (10) | 0,92 |
| Hidrodinamikus átalakító (9)
   (10) | 0,92 |

Típus

Hatékonyság

Fogaskerék

Homlokfogaskerék

0,98

Ferde fogazású fogaskerék

0,97

Kúpfogaskerék

0,96

Lánc

Görgő

0,95

Csendes

0,98

Heveder

Fogas

0,95

Ékszíj

0,94

Hidrodinamikus tengelykapcsoló vagy átalakító

Hidrodinamikus tengelykapcsoló (9)
   (10)

0,92

Hidrodinamikus átalakító (9)
   (10)

0,92

4.   A legnagyobb nyomaték és legnagyobb hasznos teljesítmény mérési tűrései

A motornak a műszaki szolgálat által a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon meghatározott legnagyobb nyomatékára és legnagyobb hasznos teljesítményére vonatkozó elfogadható legnagyobb tűrés:

Ap2.1-4.   táblázat

Elfogadható mérési tűrések

| Mért teljesítmény | A legnagyobb nyomaték és legnagyobb teljesítmény elfogadható tűrése |
| --- | --- |
| < 1 kW | ≤ 10 % |
| 1 kW ≤ mért teljesítmény ≤ 6 kW | ≤ 5 % |

Mért teljesítmény

A legnagyobb nyomaték és legnagyobb teljesítmény elfogadható tűrése

< 1 kW

≤ 10 %

1 kW ≤ mért teljesítmény ≤ 6 kW

≤ 5 %

A legnagyobb nyomaték és legnagyobb hasznos teljesítmény mérésének végrehajtásakor a motor fordulatszámának tűrése: ≤ 3 %

---

(1)  Ha a szabványos kipufogórendszer használata nehézkes, a gyártóval egyetértésben a vizsgálathoz felszerelhető egyenértékű nyomásesést okozó kipufogórendszer. A vizsgálati laboratóriumban járó motornál azon a ponton, ahol a próbapad kipufogóberendezése csatlakozik, a kipufogóvezetékben nem szabad olyan nyomásnak keletkeznie, amely a légköri légnyomástól ± 740 Pa-nál (7,4 mbar) nagyobb mértékben tér el, amennyiben a gyártó az ellennyomást a vizsgálat előtt nem adta meg kifejezetten.

(2)  A levegőbeszívó fedelének kell vezérelnie a pneumatikus befecskendezőszivattyú szabályozóját.

(3)  Amennyiben a ventilátor vagy a befúvó leszerelhető, a motor hasznos teljesítményét először leszerelt ventilátor (befúvó) mellett kell megadni, ezt követően pedig beszerelt ventilátor (befúvó) mellett. Amennyiben a próbapadra nem lehet rögzített elektromos vagy mechanikai működtetésű ventilátort szerelni, az e ventilátor által felvett teljesítményt ugyanolyan fordulatszámnál kell meghatározni, mint amelynél a motor teljesítményének mérése történt. A hasznos teljesítményt úgy kapjuk meg, hogy ezt a teljesítményt le kell vonni a korrigált teljesítményből.

(4)  A termosztát teljesen nyitott állásban lezárható.

(5)  A hűtőnek, a ventilátornak, a ventilátor fúvókájának, a vízszivattyúnak és a termosztátnak a próbapadon lehetőleg a járművön lévő valós helyzetükben kell elhelyezkedniük. Ha a hűtő, a ventilátor, a ventilátor fúvókája, a vízszivattyú vagy a termosztát a próbapadon a valós helyzettől eltérően helyezkednek el, ezt kell leírni és a vizsgálati jegyzőkönyvbe bejegyezni. A hűtőfolyadékot csak a motor vízszivattyúja keringtetheti. A folyadék hűtését vagy a motor hűtője, vagy külső hűtőkör biztosíthatja, feltéve, hogy az adott hűtőkör nyomásvesztesége alapvetően megegyezik a motor hűtőrendszerében uralkodó nyomással. A motortakarónak (ha van) nyitva kell lennie.

(6)  A generátor minimális teljesítménye: a generátor csak azt az áramot szolgáltatja, amely a motor működéséhez szükséges segédberendezések számára kell. A vizsgálat alatt nem szabad az akkumulátort utántölteni.

(7)  Ezek például magukban foglalhatják a kipufogógáz-visszavezető (EGR) rendszert, a katalizátoros konvertert, a hőreaktort, a másodlagos levegőellátó rendszert és a tüzelőanyag-párolgásvédő rendszert.

(8)  A vizsgálatot szabályozott hőmérsékletű vizsgálati kamrában kell végrehajtani, ahol a légköri feltételek ellenőrzés alatt tarthatók.

(9)  A vizsgálatot szabályozott hőmérsékletű vizsgálati kamrában kell végrehajtani, ahol a légköri feltételek ellenőrzés alatt tarthatók.

(10)  Ha nincs lezárva.

2.2. függelék

Az L3e, L4e, L5e és L7e kategóriájú járművek szikragyújtású motorjai legnagyobb nyomatékának és legnagyobb hasznos teljesítményének meghatározása

1.   A legnagyobb nyomaték és legnagyobb hasznos teljesítmény mérésének pontossága teljes terhelés mellett:

| 1.1. | Nyomaték: a mért nyomaték ± 1 %-a (1). |
| --- | --- |

1.1.

Nyomaték: a mért nyomaték ± 1 %-a (1).

| 1.2. | Fordulatszám: A mérésnek a teljes skála ± 1 %-ának megfelelő pontosságúnak kell lennie. |
| --- | --- |

1.2.

Fordulatszám: A mérésnek a teljes skála ± 1 %-ának megfelelő pontosságúnak kell lennie.

| 1.3. | Tüzelőanyag-fogyasztás: az alkalmazott mérőberendezésre összesen ± 1 %. |
| --- | --- |

1.3.

Tüzelőanyag-fogyasztás: az alkalmazott mérőberendezésre összesen ± 1 %.

| 1.4. | A motorba belépő levegő hőmérséklete: ± 1 K. |
| --- | --- |

1.4.

A motorba belépő levegő hőmérséklete: ± 1 K.

| 1.5. | Légnyomás: ± 70 Pa. |
| --- | --- |

1.5.

Légnyomás: ± 70 Pa.

| 1.6. | Nyomás a kipufogóberendezésben és a beszívott levegő vákuuma: ± 25 Pa. |
| --- | --- |

1.6.

Nyomás a kipufogóberendezésben és a beszívott levegő vákuuma: ± 25 Pa.

2.   A motor legnagyobb nyomatékának és legnagyobb teljesítményének mérésére vonatkozó vizsgálatok

2.1.   Segédberendezések

2.1.1.   Felszerelendő segédberendezések

A vizsgálat alatt a motor szóban forgó alkalmazásban történő működéséhez szükséges (az Ap2.2-1. táblázatban meghatározott) segédberendezéseket a próbapadon kell elhelyezni, lehetőleg abban a helyzetben, amelyben azok az adott alkalmazásban lennének.

Ap2.2-1. táblázat

A meghajtóegység teljesítményének vizsgálata alatt a nyomaték és a hasznos teljesítmény meghatározása érdekében beszerelendő segédberendezések

| Szám | Segédberendezések | A nyomaték és a hasznos teljesítmény vizsgálatához felszerelve |
| --- | --- | --- |
| 1 | Levegőbeszívó rendszer






  — | Szívócsonk |

Szám

Segédberendezések

A nyomaték és a hasznos teljesítmény vizsgálatához felszerelve

1

Levegőbeszívó rendszer

—

Szívócsonk

| — | Levegőszűrő |
| --- | --- |

—

Levegőszűrő

| — | Beszívó hangtompító |
| --- | --- |

—

Beszívó hangtompító

| — | Kartergázkibocsátás-szabályozó rendszer |
| --- | --- |

—

Kartergázkibocsátás-szabályozó rendszer

| — | Elektromos vezérlőeszköz, ha beszerelték |
| --- | --- |

—

Elektromos vezérlőeszköz, ha beszerelték

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen

2

Szívócsonk fűtése

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen (lehetőleg a legkedvezőbb beállítással)

3

Kipufogórendszer

| — | Kipufogócsonk |
| --- | --- |

—

Kipufogócsonk

| — | Kipufogógáz-tisztítórendszer (másodlagos levegőrendszer) (ha fel van szerelve) |
| --- | --- |

—

Kipufogógáz-tisztítórendszer (másodlagos levegőrendszer) (ha fel van szerelve)

| — | Csőrendszer1 |
| --- | --- |

—

Csőrendszer1

| — | Hangtompító1 |
| --- | --- |

—

Hangtompító1

| — | Kipufogócső1 |
| --- | --- |

—

Kipufogócső1

| — | Elektromos vezérlőeszköz, ha beszerelték |
| --- | --- |

—

Elektromos vezérlőeszköz, ha beszerelték

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen

4

Porlasztó

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen

5

Tüzelőanyag-befecskendező rendszer

| — | Bemeneti szűrő |
| --- | --- |

—

Bemeneti szűrő

| — | Szűrő |
| --- | --- |

—

Szűrő

| — | Tüzelőanyag-tápszivattyú és nagy nyomású szivattyú (ha van) |
| --- | --- |

—

Tüzelőanyag-tápszivattyú és nagy nyomású szivattyú (ha van)

| — | Nagynyomású vezetékek |
| --- | --- |

—

Nagynyomású vezetékek

| — | Befecskendező |
| --- | --- |

—

Befecskendező

| — | Levegőnyílás fedele2, ha beszerelték |
| --- | --- |

—

Levegőnyílás fedele2, ha beszerelték

| — | Tüzelőanyag-nyomás/-áramlás szabályozója, ha beszerelték |
| --- | --- |

—

Tüzelőanyag-nyomás/-áramlás szabályozója, ha beszerelték

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen

6

A legnagyobb fordulatszám vagy teljesítmény szabályozói

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen

7

Folyadékhűtő berendezés

| — | Motorháztető |
| --- | --- |

—

Motorháztető

| — | Hűtő |
| --- | --- |

—

Hűtő

| — | Ventilátor3 |
| --- | --- |

—

Ventilátor3

| — | A ventilátor burkolata |
| --- | --- |

—

A ventilátor burkolata

| — | Vízszivattyú |
| --- | --- |

—

Vízszivattyú

| — | Termosztát4 |
| --- | --- |

—

Termosztát4

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen5

8

Léghűtés

| — | Burkolat |
| --- | --- |

—

Burkolat

| — | Befúvó3 |
| --- | --- |

—

Befúvó3

| — | Hűtési hőmérsékletet szabályozó eszköz(ök) |
| --- | --- |

—

Hűtési hőmérsékletet szabályozó eszköz(ök)

| — | Kiegészítő próbapadi befúvó |
| --- | --- |

—

Kiegészítő próbapadi befúvó

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen

9

Elektromos berendezések

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen6

10

Feltöltőkompresszor vagy turbófeltöltő, ha fel van szerelve

| — | Közvetlenül a motorral vagy a kipufogógázzal meghajtott kompresszor |
| --- | --- |

—

Közvetlenül a motorral vagy a kipufogógázzal meghajtott kompresszor

| — | Feltöltőlevegő-hűtő (2) |
| --- | --- |

—

Feltöltőlevegő-hűtő (2)

| — | Hűtőszivattyú vagy ventilátor (motorral meghajtott) |
| --- | --- |

—

Hűtőszivattyú vagy ventilátor (motorral meghajtott)

| — | A hűtőközeg termosztátja, ha fel van szerelve |
| --- | --- |

—

A hűtőközeg termosztátja, ha fel van szerelve

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen

11

Kibocsátáscsökkentő berendezések7

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen

12

Kenőrendszer

| — | Olajozó |
| --- | --- |

—

Olajozó

| — | Olajhűtő, ha fel van szerelve |
| --- | --- |

—

Olajhűtő, ha fel van szerelve

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen

2.1.3.   Leszerelendő segédberendezések

Bizonyos segédberendezéseket, amelyek csak a jármű használatához szükségesek, és adott esetben a motoron vannak elhelyezve, a vizsgálatokhoz le kell szerelni.

A nem leszerelhető segédberendezéseknél az ezek által felvett alapjárati teljesítményt meg kell állapítani, és a mért motorteljesítményhez hozzá kell adni.

2.2.   Beállítások

A legnagyobb nyomaték és legnagyobb hasznos teljesítmény megállapítására szolgáló vizsgálatok beállítási feltételei az Ap2.1-2. táblázatban láthatók.

Ap.2.2-2. táblázat

Beállítások

| 1 | A porlasztó(k) beállítása | A beállításokhoz a gyártó sorozatgyártásra vonatkozó előírásait kell minden egyéb módosítás nélkül alkalmazni a vizsgált használatra. |
| --- | --- | --- |
| 2 | A befecskendezőszivattyú adagolási sebességének beállítása |
| 3 | A gyújtás vagy befecskendezés beállítása (előgyújtási görbe) |
| 4 | (Elektronikus) fojtószelep-vezérlés |
| 5 | Bármely más fordulatszám-szabályozási beállítás |
| 6 | (Zaj- és kipufogógáz) kibocsátáscsökkentő rendszerbeállítások és eszközök |

1

A porlasztó(k) beállítása

A beállításokhoz a gyártó sorozatgyártásra vonatkozó előírásait kell minden egyéb módosítás nélkül alkalmazni a vizsgált használatra.

2

A befecskendezőszivattyú adagolási sebességének beállítása

3

A gyújtás vagy befecskendezés beállítása (előgyújtási görbe)

4

(Elektronikus) fojtószelep-vezérlés

5

Bármely más fordulatszám-szabályozási beállítás

6

(Zaj- és kipufogógáz) kibocsátáscsökkentő rendszerbeállítások és eszközök

2.3.   Vizsgálati feltételek

2.3.1.   A legnagyobb nyomaték és legnagyobb hasznos teljesítmény megállapítására szolgáló vizsgálatokat a gázkar teljes gáz állásában kell elvégezni, ahol a motort az Ap2.2-1. táblázat szerint kell felszerelni.

2.3.2.   A méréseket rendes és stabilizált üzemi feltételek között kell elvégezni; a motor levegővel való ellátásának elegendőnek kell lennie. A motort a gyártó ajánlásainak megfelelően be kell járatni. Az égésterek tartalmazhatnak lerakódásokat, de csak korlátozott mennyiségben.

2.3.3.   A korrekciós tényezők minimumra csökkentése érdekében a vizsgálati körülményeket, mint például a beszívott levegő hőmérsékletét lehetőség szerint a referenciakörülményekhez legközelebb kell megválasztani (lásd a 3.2. pontot).

2.3.4.   Ha a hűtési rendszer a próbapadon a megfelelő berendezés minimális feltételeinek megfelelő, de nem teszi lehetővé az elegendő feltételek megteremtését a motor hűtéséhez, és ezáltal a mérések végrehajtásához rendes és stabil üzemi feltételek között, az 1. függelékben leírt módszert lehet alkalmazni.

2.3.5.   A vizsgálóberendezés által teljesítendő minimális feltételek és a vizsgálatok végrehajtásának kerete az 1. függelék értelmében a következők:

| 2.3.5.1. | v1= a jármű legnagyobb sebessége;
  v2 = a hűtőlevegő-áram legnagyobb sebessége a ventilátorból való kilépésnél;
  Ø = a hűtő légáram keresztmetszete. |
| --- | --- |

2.3.5.1.

v1= a jármű legnagyobb sebessége;

v2 = a hűtőlevegő-áram legnagyobb sebessége a ventilátorból való kilépésnél;

Ø = a hűtő légáram keresztmetszete.

| 2.3.5.2. | Ha v2 ≥ v1 és Ø ≥ 0,25 m2, teljesülnek a minimumfeltételek. Ha az üzemi feltételeket nem lehet stabilizálni, az 1. függelékben leírt módszert kell alkalmazni. |
| --- | --- |

2.3.5.2.

Ha v2 ≥ v1 és Ø ≥ 0,25 m2, teljesülnek a minimumfeltételek. Ha az üzemi feltételeket nem lehet stabilizálni, az 1. függelékben leírt módszert kell alkalmazni.

| 2.3.5.3. | Ha v2 < v1 vagy Ø < 0,25 m2:






  2.3.5.3.1. | Ha az üzemi feltételeket nem lehet stabilizálni, a 3.3. pontban leírt módszert kell alkalmazni. |
| --- | --- | --- |

2.3.5.3.

Ha v2 < v1 vagy Ø < 0,25 m2:

2.3.5.3.1.

Ha az üzemi feltételeket nem lehet stabilizálni, a 3.3. pontban leírt módszert kell alkalmazni.

| 2.3.5.3.2. | Ha az üzemi feltételeket nem lehet stabilizálni:






  2.3.5.3.2.1. | ha v2 ≥ 120 km/h és Ø ≥ 0,25 m2, a berendezés teljesíti a minimumfeltételeket, és az 1. függelékben írt módszer használható; |
| --- | --- | --- |

2.3.5.3.2.

Ha az üzemi feltételeket nem lehet stabilizálni:

2.3.5.3.2.1.

ha v2 ≥ 120 km/h és Ø ≥ 0,25 m2, a berendezés teljesíti a minimumfeltételeket, és az 1. függelékben írt módszer használható;

| 2.3.5.3.2.2. | ha v2 ≥ 120 km/h, vagy Ø < 0,25 m2, a berendezés nem felel meg a minimumfeltételeknek, és a vizsgálóberendezés hűtőrendszere javítást igényel. |
| --- | --- |

2.3.5.3.2.2.

ha v2 ≥ 120 km/h, vagy Ø < 0,25 m2, a berendezés nem felel meg a minimumfeltételeknek, és a vizsgálóberendezés hűtőrendszere javítást igényel.

| 2.3.5.3.2.3. | Ebben az esetben azonban a vizsgálatot a gyártó és a jóváhagyó hatóság beleegyezésével az 1. függelékben leírt eljárással kell elvégezni. |
| --- | --- |

2.3.5.3.2.3.

Ebben az esetben azonban a vizsgálatot a gyártó és a jóváhagyó hatóság beleegyezésével az 1. függelékben leírt eljárással kell elvégezni.

2.3.6.   A motor által beszívott levegő hőmérsékletét (környezeti levegő) a légszűrőbe, illetve ha nincsen légszűrő, a levegőszívó tölcsérbe való belépéstől legfeljebb 0,15 m távolságban kell meghatározni. A hőmérőt vagy a termoelemet védeni kell a hősugárzástól, és közvetlenül a légáramban kell elhelyezni. A tüzelőanyag visszapermeteződésével szemben is védeni kell.

A jellemző átlagos belépési hőmérséklet előállítása érdekében kellő számú helyen kell mérést végezni.

2.3.7.   Nem szabad mérést végezni, mielőtt a nyomaték, a fordulatszám és a hőmérséklet legalább 30 másodpercen keresztül nem marad lényegében állandó.

2.3.8.   Menet vagy leolvasás közben a motor fordulatszáma nem térhet el a kiválasztott fordulatszámtól ±1 %-nál, illetve ±10 min–1-nél nagyobb mértékben (amelyik a nagyobb).

2.3.9.   A fékteljesítmény és a beszívott levegő hőmérsékletének megfigyelt adatait két állandósult, egymást követő érték átlagaként egyidejűleg kell rögzíteni. Fékteljesítmény esetében ezek az adatok 2 %-nál nagyobb mértékben nem térhetnek el.

2.3.10.   A motorból történő kilépése helyén mért hűtőfolyadék-hőmérsékletet a gyártó által a termosztátra megadott felső szabályozási hőmérsékleten ±5 K pontossággal kell tartani. Ha a gyártó nem ad meg hőmérsékletet, a hőmérsékletnek 353,2 ± 5 K értéknél kell lennie.

A léghűtéses motoroknál a hőmérsékletet a gyártó által megadott, referenciafeltételekre vonatkozó legnagyobb hőmérsékleten +0/–20 K-n kell tartani.

2.3.11.   A tüzelőanyag hőmérsékletét a porlasztóba vagy a befecskendezőszivattyúba belépésnél kell mérni, és a gyártó által megadott határértékek között kell tartani.

2.3.12.   A kenőolajnak az olajteknőben vagy (ha van) az olajhűtő kimeneténél mért hőmérsékletét a motor gyártója által előírt határokon belül kell tartani.

2.3.13.   A kipufogógáz hőmérsékletét a kipufogóvezetékben a kipufogógyűjtőcső-perem(ek) vagy a kipufogónyílás(ok) közelében kell mérni.

2.3.14.   Automatikus vezérlésű fordulatszám- és fogyasztásmérés esetén a mérés ideje legalább 10 másodperc; kézzel vezérelt mérés esetén 20 másodperc.

2.3.15.   A vizsgálathoz használt tüzelőanyag

A vizsgálathoz használt tüzelőanyag a II. melléklet 2. függelékében meghatározott referencia-tüzelőanyag.

2.3.16.   Ha nem eredeti gyári kipufogódobot használnak, akkor a vizsgálathoz olyan berendezést kell választani, amely a motornak a gyártó adatai szerinti normál működési állapotaival helyettesíthető.

Különösen a laboratóriumi vizsgálatok során, járó motornál, abban a pontban, ahol a kipufogóberendezés csatlakozik a próbapadhoz, nem keletkezhet olyan nyomás a kipufogóvezetékben, amely a légköri nyomástól ± 740 Pa-nál többel (7,4 mbar) tér el, hacsak a gyártó a vizsgálat előtt kifejezetten meg nem adta az ellennyomás értékét; ebben az esetben a két nyomásérték közül a kisebbet kell alapul venni.

2.4.   Vizsgálati eljárás

Kellő számú motorfordulatszámon kell mérést végezni annak érdekében, hogy a gyártó által ajánlott legkisebb és legnagyobb motorfordulatszám közötti tartományban megfelelően megállapítható legyen a teljes teljesítménygörbe. Ennek a sebességtartománynak részét képezik azok a fordulatszámok, amelyeknél a motor a legnagyobb nyomatékát, illetve legnagyobb teljesítményét fejti ki. Minden fordulatszámra vonatkozóan legalább két stabilizált mérésből származó középértéket kell meghatározni.

2.5.   Rögzítendő adatok

A rögzítendő adatok a vizsgálati jegyzőkönyvnek a 168/2013/EU rendelet 32. cikkének (1) bekezdésében meghatározott mintájában meghatározott adatok.

3.   A teljesítményre és a nyomatékra vonatkozó korrekciós tényezők

3.1.   Az α1 és az α2 tényezők meghatározása

3.1.1.   Az α1 és az α2 azon tényezők, amelyekkel a mért nyomatékot és teljesítményt meg kell szorozni a motor nyomatékának és teljesítményének meghatározása érdekében, figyelembe véve a vizsgálat során használt erőátvitel hatékonyságát (α2 tényező), továbbá annak érdekében, hogy az említett nyomatékot és teljesítményt a 3.2.1. pontban meghatározott referencia légköri viszonyok (α1 tényező) tartományába lehessen illeszteni. A teljesítménykorrekció képlete az alábbi:

Ap2.2-1. egyenlet:

Formula

ahol:

| P0 | = | korrigált teljesítmény (azaz a referenciafeltételek mellett a forgattyústengely végén leadott teljesítmény); |
| --- | --- | --- |
| α1 | = | a légköri referenciaviszonyok korrekciós tényezője |
| α2 | = | az erőátvitel hatékonyságának korrekciós tényezője |
| P | = | a mért (megfigyelt) teljesítmény. |

P0

=

korrigált teljesítmény (azaz a referenciafeltételek mellett a forgattyústengely végén leadott teljesítmény);

α1

=

a légköri referenciaviszonyok korrekciós tényezője

α2

=

az erőátvitel hatékonyságának korrekciós tényezője

P

=

a mért (megfigyelt) teljesítmény.

3.2.   Légköri referenciaviszonyok

3.2.1.   Hőmérséklet: 298,2 K (25 °C)

3.2.2.   Referencianyomás (száraz) (pso): 99 kPa (990 mbar)

Megjegyzés: a száraz referencianyomás 100 kPa teljes nyomáson és 1 kPa vízgőznyomáson alapul.

3.2.3.   Vizsgálati légköri viszonyok

| 3.2.3.1. | A vizsgálat alatt a légköri feltételeknek a következő tartományban kell maradniuk:
  283,2 K < T < 318,2 K
  ahol T a vizsgálati hőmérséklet (K-ben). |
| --- | --- |

3.2.3.1.

A vizsgálat alatt a légköri feltételeknek a következő tartományban kell maradniuk:

283,2 K < T < 318,2 K

ahol T a vizsgálati hőmérséklet (K-ben).

3.3.   Az α1 korrekciós tényező meghatározása8

Ap2.2-2. egyenlet:

Formula

ahol:

| T | = | a beszívott levegő abszolút hőmérséklete; |
| --- | --- | --- |
| ps | = | a kilopascalban (kPa) kifejezett száraz légköri nyomás, azaz a teljes barometrikus nyomás, csökkentve a vízgőz nyomásával. |

T

=

a beszívott levegő abszolút hőmérséklete;

ps

=

a kilopascalban (kPa) kifejezett száraz légköri nyomás, azaz a teljes barometrikus nyomás, csökkentve a vízgőz nyomásával.

3.3.1.   Az Ap2.2-2. egyenletet csak akkor kell alkalmazni, ha:

Formula

E határértékek túllépése esetén a vizsgálati jegyzőkönyvben a kapott, korrigált értéket kell megadni, és a vizsgálati feltételeket (hőmérséklet és légnyomás) pontosan be kell tartani.

3.4.   A korrekciós tényezők meghatározása az erőátvitel α2 mechanikai hatásfokára vonatkozóan

ahol:

| — | ha a mérési pont a forgattyústengely kimeneténél van, ez a tényező 1; |
| --- | --- |

—

ha a mérési pont a forgattyústengely kimeneténél van, ez a tényező 1;

| — | ha a mérési pont nem a forgattyústengely kimeneténél van, a tényezőt a következő képlettel lehet kiszámítani: |
| --- | --- |

—

ha a mérési pont nem a forgattyústengely kimeneténél van, a tényezőt a következő képlettel lehet kiszámítani:

Ap2.2-2. egyenlet:

Formula

ahol nt a forgattyústengely és a mérési pont között elhelyezkedő erőátvitel hatásfoka.

Ezt az nt erőátviteli hatásfokot az erőátvitel egyes alkotórészeinél mért nj hatásfokértékek szorzataként kell meghatározni:

Ap2.2-3. egyenlet:

Formula

Ap2.1-3. táblázat

Az erőátvitel egyes összetevőinek nj hatásfoka

| Típus | Hatékonyság |
| --- | --- |
| Fogaskerék | Homlokfogaskerék | 0,98 |
| Ferde fogazású fogaskerék | 0,97 |
| Kúpfogaskerék | 0,96 |
| Lánc | Görgő | 0,95 |
| Csendes | 0,98 |
| Heveder | Fogas | 0,95 |
| Ékszíj | 0,94 |
| Hidrodinamikus tengelykapcsoló vagy átalakító | Hidrodinamikus tengelykapcsoló9 | 0,92 |
| Hidrodinamikus átalakító9 | 0,92 |

Típus

Hatékonyság

Fogaskerék

Homlokfogaskerék

0,98

Ferde fogazású fogaskerék

0,97

Kúpfogaskerék

0,96

Lánc

Görgő

0,95

Csendes

0,98

Heveder

Fogas

0,95

Ékszíj

0,94

Hidrodinamikus tengelykapcsoló vagy átalakító

Hidrodinamikus tengelykapcsoló9

0,92

Hidrodinamikus átalakító9

0,92

4.   A legnagyobb nyomaték és legnagyobb hasznos teljesítmény mérési tűrései

A motornak a műszaki szolgálat által a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon meghatározott legnagyobb nyomatékára és legnagyobb hasznos teljesítményére vonatkozó elfogadható legnagyobb tűrés:

Ap2.2-4. táblázat

Elfogadható mérési tűrések

| Mért teljesítmény | A legnagyobb nyomaték és legnagyobb teljesítmény elfogadható tűrése |
| --- | --- |
| ≤ 11 kW | ≤ 5 % |
| > 11 kW | ≤ 2 % |

Mért teljesítmény

A legnagyobb nyomaték és legnagyobb teljesítmény elfogadható tűrése

≤ 11 kW

≤ 5 %

> 11 kW

≤ 2 %

A legnagyobb nyomaték és legnagyobb hasznos teljesítmény mérésének végrehajtásakor a motor fordulatszámának tűrése: ≤ 1,5 %

---

(1)  A nyomatékmérő rendszert a súrlódási veszteség figyelembevétele érdekében kalibrálni kell. Ez a pontosság a legnagyobb érték 50 %-ánál alacsonyabb teljesítményszinten elvégzett teljesítménymérések esetében ± 2 % lehet. A legnagyobb nyomaték mérése esetén minden esetben ± 1 %.

(2)  A töltőlevegő-hűtéses motorokat töltőlevegő-hűtéssel kell vizsgálni, amely lehet folyadék- vagy léghűtés, de ha a gyártó úgy kívánja, a töltőlevegő-hűtő próbapaddal is helyettesíthető. A próbapadon elhelyezett rendszeren az egyes fordulatszámokon a teljesítményt minden esetben a motor levegőjének töltőlevegő-hűtőn keresztüli azon nyomásesésével kell mérni, amely megegyezik a rendszer gyártója által a teljes járműre vonatkozóan megállapított nyomáseséssel.

2.2.1. függelék

A motor legnagyobb nyomatékának és legnagyobb hasznos teljesítményének mérése a motorhőmérséklet-módszerrel

1.   Vizsgálati feltételek

| 1.1. | A legnagyobb nyomaték és legnagyobb hasznos teljesítmény megállapítására szolgáló vizsgálatokat teljesen nyitott fojtószeleppel, az Ap2.2-1. táblázat szerint felszerelt motorral kell elvégezni. |
| --- | --- |

1.1.

A legnagyobb nyomaték és legnagyobb hasznos teljesítmény megállapítására szolgáló vizsgálatokat teljesen nyitott fojtószeleppel, az Ap2.2-1. táblázat szerint felszerelt motorral kell elvégezni.

| 1.2. | A méréseket rendes és normál működési állapotok között kell elvégezni, a motor levegővel való ellátásának elegendőnek kell lennie. A motoroknak a gyártó ajánlott feltételeinek megfelelően bejáratottnak kell lenniük. A szikragyújtású motorok égésterei tartalmazhatnak lerakódásokat, de csak korlátozott mennyiségben.
  A korrekciós tényezők minimumra csökkentése érdekében a vizsgálati körülményeket, mint például a beszívott levegő hőmérsékletét lehetőség szerint a referenciakörülményekhez legközelebb kell megválasztani (lásd a 3.2. pontot). |
| --- | --- |

1.2.

A méréseket rendes és normál működési állapotok között kell elvégezni, a motor levegővel való ellátásának elegendőnek kell lennie. A motoroknak a gyártó ajánlott feltételeinek megfelelően bejáratottnak kell lenniük. A szikragyújtású motorok égésterei tartalmazhatnak lerakódásokat, de csak korlátozott mennyiségben.

A korrekciós tényezők minimumra csökkentése érdekében a vizsgálati körülményeket, mint például a beszívott levegő hőmérsékletét lehetőség szerint a referenciakörülményekhez legközelebb kell megválasztani (lásd a 3.2. pontot).

| 1.3. | A motor által beszívott levegő hőmérsékletét (környezeti levegő) a légszűrőbe, illetve ha nincsen légszűrő, a levegőszívó tölcsérbe való belépéstől legfeljebb 0,15 m távolságban kell meghatározni. A hőmérőt vagy a termoelemet a hősugárzástól védeni kell, és közvetlenül a légáramban kell elhelyezni. A tüzelőanyag visszapermeteződésével szemben is védeni kell. A jellemző átlagos belépési hőmérséklet előállítása érdekében kellő számú helyen kell mérést végezni. |
| --- | --- |

1.3.

A motor által beszívott levegő hőmérsékletét (környezeti levegő) a légszűrőbe, illetve ha nincsen légszűrő, a levegőszívó tölcsérbe való belépéstől legfeljebb 0,15 m távolságban kell meghatározni. A hőmérőt vagy a termoelemet a hősugárzástól védeni kell, és közvetlenül a légáramban kell elhelyezni. A tüzelőanyag visszapermeteződésével szemben is védeni kell. A jellemző átlagos belépési hőmérséklet előállítása érdekében kellő számú helyen kell mérést végezni.

| 1.4. | Egy mérési leolvasás közben a motor fordulatszáma nem térhet el a kiválasztott fordulatszámtól ± 1 százaléknál nagyobb mértékben. |
| --- | --- |

1.4.

Egy mérési leolvasás közben a motor fordulatszáma nem térhet el a kiválasztott fordulatszámtól ± 1 százaléknál nagyobb mértékben.

| 1.5. | A vizsgált motor fékteljesítményét a próbapadon abban a pillanatban kell leolvasni, amikor a motor hőmérséklete a motor csaknem állandó fordulatánál a szabályozási hőmérsékletet eléri. |
| --- | --- |

1.5.

A vizsgált motor fékteljesítményét a próbapadon abban a pillanatban kell leolvasni, amikor a motor hőmérséklete a motor csaknem állandó fordulatánál a szabályozási hőmérsékletet eléri.

| 1.6. | A fékteljesítmény és a beszívott levegő hőmérsékletének megfigyelt adatait egyidejűleg kell rögzíteni, mérési célokra két állandósult, egymást követő érték átlagát kell leolvasott értékként elfogadni. Fékteljesítmény és tüzelőanyag-fogyasztás esetében ezek az értékek 2 %-nál kisebb mértékben térhetnek el. |
| --- | --- |

1.6.

A fékteljesítmény és a beszívott levegő hőmérsékletének megfigyelt adatait egyidejűleg kell rögzíteni, mérési célokra két állandósult, egymást követő érték átlagát kell leolvasott értékként elfogadni. Fékteljesítmény és tüzelőanyag-fogyasztás esetében ezek az értékek 2 %-nál kisebb mértékben térhetnek el.

| 1.7. | A fogyasztási értékeket le kell olvasni, mihelyt biztosított, hogy a motor a megadott fordulatszámot elérte.
  Automatikus vezérlésű fordulatszám- és fogyasztásmérés esetén a mérés ideje legalább 10 másodperc; kézzel vezérelt mérés esetén legalább 20 másodperc. |
| --- | --- |

1.7.

A fogyasztási értékeket le kell olvasni, mihelyt biztosított, hogy a motor a megadott fordulatszámot elérte.

Automatikus vezérlésű fordulatszám- és fogyasztásmérés esetén a mérés ideje legalább 10 másodperc; kézzel vezérelt mérés esetén legalább 20 másodperc.

| 1.8. | A folyadékhűtésű motorok esetében a motorból történő kilépése helyén mért hűtőfolyadék-hőmérsékletet a gyártó által a termosztátra megadott felső szabályozási hőmérsékleten ± 5 K pontossággal kell tartani. Ha a gyártó nem ad meg hőmérsékletet, a hőmérsékletnek 353,2 ± 5 K értéknél kell lennie.
  Levegőhűtésű motorok esetében a gyújtógyertya alátétnél mért hőmérsékletnek a gyártó által megadott hőmérséklet ± 10 K-nek kell lennie. Ha a gyártó nem adott meg hőmérsékletet, a hőmérsékletnek 483 ± 10 K-nek kell lennie. |
| --- | --- |

1.8.

A folyadékhűtésű motorok esetében a motorból történő kilépése helyén mért hűtőfolyadék-hőmérsékletet a gyártó által a termosztátra megadott felső szabályozási hőmérsékleten ± 5 K pontossággal kell tartani. Ha a gyártó nem ad meg hőmérsékletet, a hőmérsékletnek 353,2 ± 5 K értéknél kell lennie.

Levegőhűtésű motorok esetében a gyújtógyertya alátétnél mért hőmérsékletnek a gyártó által megadott hőmérséklet ± 10 K-nek kell lennie. Ha a gyártó nem adott meg hőmérsékletet, a hőmérsékletnek 483 ± 10 K-nek kell lennie.

| 1.9. | A gyújtógyertya alátétjének hőmérsékletét a léghűtéses motoroknál egy termoelemből és tömítőgyűrűből álló hőmérő segítségével kell meghatározni. |
| --- | --- |

1.9.

A gyújtógyertya alátétjének hőmérsékletét a léghűtéses motoroknál egy termoelemből és tömítőgyűrűből álló hőmérő segítségével kell meghatározni.

| 1.10. | A tüzelőanyag hőmérsékletét a befecskendezőszivattyúba vagy a porlasztóba belépésnél kell mérni, és a gyártó által megállapított határértékek között kell tartani. |
| --- | --- |

1.10.

A tüzelőanyag hőmérsékletét a befecskendezőszivattyúba vagy a porlasztóba belépésnél kell mérni, és a gyártó által megállapított határértékek között kell tartani.

| 1.11. | Az olajteknőben vagy adott esetben az olajhűtőből való kilépésnél mért kenőanyag- hőmérsékletnek a gyártó által megadott határértékek között kell lennie. |
| --- | --- |

1.11.

Az olajteknőben vagy adott esetben az olajhűtőből való kilépésnél mért kenőanyag- hőmérsékletnek a gyártó által megadott határértékek között kell lennie.

| 1.12. | A kipufogógáz hőmérsékletét a kipufogóvezetékben, a kipufogógyűjtőcső(csövek) közelében vagy a kipufogónyílások közelében azokra merőleges irányban kell mérni. |
| --- | --- |

1.12.

A kipufogógáz hőmérsékletét a kipufogóvezetékben, a kipufogógyűjtőcső(csövek) közelében vagy a kipufogónyílások közelében azokra merőleges irányban kell mérni.

| 1.13. | A II. melléklet 2. függelékében említett tüzelőanyagot kell használni |
| --- | --- |

1.13.

A II. melléklet 2. függelékében említett tüzelőanyagot kell használni

| 1.14. | Ha nem lehet a gyári kipufogódobot használni, a vizsgálatot olyan berendezéssel kell elvégezni, amelyik a motor rendes fordulatszámán a gyártó adataival összhangban van. A vizsgálóhelyen, járó motornál, a jármű kipufogórendszeréhez való csatlakozás pontjában a kipufogóvezetékben nem szabad olyan nyomásnak keletkeznie, amely a légköri légnyomástól ± 740 Pa-nál (7,40 mbar) nagyobb mértékben tér el, amennyiben a gyártó a vizsgálat előtti ellennyomást nem adta meg kifejezetten; ebben az esetben a két nyomásérték közül a kisebbet kell alapul venni. |
| --- | --- |

1.14.

Ha nem lehet a gyári kipufogódobot használni, a vizsgálatot olyan berendezéssel kell elvégezni, amelyik a motor rendes fordulatszámán a gyártó adataival összhangban van. A vizsgálóhelyen, járó motornál, a jármű kipufogórendszeréhez való csatlakozás pontjában a kipufogóvezetékben nem szabad olyan nyomásnak keletkeznie, amely a légköri légnyomástól ± 740 Pa-nál (7,40 mbar) nagyobb mértékben tér el, amennyiben a gyártó a vizsgálat előtti ellennyomást nem adta meg kifejezetten; ebben az esetben a két nyomásérték közül a kisebbet kell alapul venni.

2.3. függelék

A kompressziós gyújtású motorral felszerelt L kategóriájú járművek legnagyobb nyomatékának és legnagyobb hasznos teljesítményének meghatározása

1.   A teljes terhelési nyomaték- és teljesítménymérések pontossága

1.1.   Nyomaték: mért nyomaték ±1 %-a.

1.2.   Motorfordulatszám

A mérésnek a teljes skála ±1 %-ának megfelelő pontosságúnak kell lennie. A motor fordulatszámát célszerű automatikusan szinkronizált fordulatszámlálóval és időmérővel mérni.

1.3.   Tüzelőanyag-fogyasztás: a mért fogyasztás ±1 %-a.

1.4.   A tüzelőanyag hőmérséklete: ±2 K.

1.5.   A motorba belépő levegő hőmérséklete: ±2 K.

1.6.   Légnyomás: ±100 Pa.

1.7.   Nyomás a szívóvezetékben (1): ±50 Pa.

1.8.   A jármű hangtompító berendezésének kipufogó ellennyomása: 200 Pa.

2.   A motor legnagyobb nyomatékának és legnagyobb teljesítményének mérésére vonatkozó vizsgálatok

2.1.   Segédberendezések

2.1.1.   Felszerelendő segédberendezések

A vizsgálat alatt a motor szóban forgó alkalmazásban történő működéséhez szükséges (az Ap2.3-1. táblázatban meghatározott) segédberendezéseket a próbapadon kell elhelyezni, lehetőleg abban a helyzetben, amelyben azok az adott alkalmazásban lennének.

Ap2.3-1.   táblázat

A meghajtóegység teljesítményének vizsgálata alatt a nyomaték és a hasznos teljesítmény meghatározása érdekében beszerelendő segédberendezések

| Szám | Segédberendezések | A nyomaték és a hasznos teljesítmény vizsgálatához felszerelve |
| --- | --- | --- |
| 1 | Levegőbeszívó rendszer






  — | Szívócsonk |

Szám

Segédberendezések

A nyomaték és a hasznos teljesítmény vizsgálatához felszerelve

1

Levegőbeszívó rendszer

—

Szívócsonk

| — | Levegőszűrő (2) |
| --- | --- |

—

Levegőszűrő (2)

| — | Beszívó hangtompító |
| --- | --- |

—

Beszívó hangtompító

| — | Kartergázkibocsátás-szabályozó rendszer |
| --- | --- |

—

Kartergázkibocsátás-szabályozó rendszer

| — | Elektromos vezérlőeszköz, ha beszerelték |
| --- | --- |

—

Elektromos vezérlőeszköz, ha beszerelték

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen

2

Szívócsonk fűtése

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen (lehetőleg a legkedvezőbb beállítással)

3

Kipufogórendszer

| — | Kipufogógáz-tisztító |
| --- | --- |

—

Kipufogógáz-tisztító

| — | Kipufogócsonk |
| --- | --- |

—

Kipufogócsonk

| — | Csőrendszer (3) |
| --- | --- |

—

Csőrendszer (3)

| — | Hangtompító (3) |
| --- | --- |

—

Hangtompító (3)

| — | Kipufogócső (3) |
| --- | --- |

—

Kipufogócső (3)

| — | Kipufogófék (4) |
| --- | --- |

—

Kipufogófék (4)

| — | Elektromos vezérlőeszköz, ha beszerelték |
| --- | --- |

—

Elektromos vezérlőeszköz, ha beszerelték

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen

5

Tüzelőanyag-befecskendező rendszer

| — | Bemeneti szűrő |
| --- | --- |

—

Bemeneti szűrő

| — | Szűrő |
| --- | --- |

—

Szűrő

| — | Tüzelőanyag-tápszivattyú (5) és nagy nyomású szivattyú (ha van) |
| --- | --- |

—

Tüzelőanyag-tápszivattyú (5) és nagy nyomású szivattyú (ha van)

| — | Nagynyomású vezetékek |
| --- | --- |

—

Nagynyomású vezetékek

| — | Befecskendező |
| --- | --- |

—

Befecskendező

| — | A levegőnyílás szelepe (6), ha beszerelték |
| --- | --- |

—

A levegőnyílás szelepe (6), ha beszerelték

| — | Tüzelőanyag-nyomás/-áramlás szabályozója, ha beszerelték |
| --- | --- |

—

Tüzelőanyag-nyomás/-áramlás szabályozója, ha beszerelték

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen

6

A legnagyobb fordulatszám vagy teljesítmény szabályozói (2)

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen

7

Folyadékhűtő berendezés

| — | Motorháztető |
| --- | --- |

—

Motorháztető

| — | A motorháztető szellőzőnyílása |
| --- | --- |

—

A motorháztető szellőzőnyílása

| — | Hűtő |
| --- | --- |

—

Hűtő

| — | Ventilátor (4) |
| --- | --- |

—

Ventilátor (4)

| — | A ventilátor burkolata |
| --- | --- |

—

A ventilátor burkolata

| — | Vízszivattyú |
| --- | --- |

—

Vízszivattyú

| — | Termosztát (5) |
| --- | --- |

—

Termosztát (5)

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen (6)

8

Léghűtés

| — | Burkolat |
| --- | --- |

—

Burkolat

| — | Befúvó (7)
   (8) |
| --- | --- |

—

Befúvó (7)
   (8)

| — | Hűtési hőmérsékletet szabályozó eszköz(ök) |
| --- | --- |

—

Hűtési hőmérsékletet szabályozó eszköz(ök)

| — | Kiegészítő próbapadi befúvó |
| --- | --- |

—

Kiegészítő próbapadi befúvó

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen

9

Elektromos berendezések

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen (9)

10

Feltöltőkompresszor vagy turbófeltöltő, ha fel van szerelve

| — | Közvetlenül a motorral vagy a kipufogógázzal meghajtott kompresszor |
| --- | --- |

—

Közvetlenül a motorral vagy a kipufogógázzal meghajtott kompresszor

| — | Feltöltőlevegő-hűtő (3) |
| --- | --- |

—

Feltöltőlevegő-hűtő (3)

| — | Hűtőszivattyú vagy ventilátor (motorral meghajtott) |
| --- | --- |

—

Hűtőszivattyú vagy ventilátor (motorral meghajtott)

| — | A hűtőközeg termosztátja, ha fel van szerelve |
| --- | --- |

—

A hűtőközeg termosztátja, ha fel van szerelve

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen

11

Kibocsátáscsökkentő berendezések (8)

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen

12

Kenőrendszer

| — | Olajozó |
| --- | --- |

—

Olajozó

| — | Olajhűtő, ha fel van szerelve |
| --- | --- |

—

Olajhűtő, ha fel van szerelve

Ha sorozatgyártásban beszerelték: igen

2.1.3.   Leszerelendő segédberendezések

Egyes, a motorra szerelhető, csak a jármű működését szolgáló segédberendezéseket el kell távolítani a vizsgálathoz.

Ilyen például:

| — | a fékberendezés légsűrítője, |
| --- | --- |

—

a fékberendezés légsűrítője,

| — | rásegítő-berendezés a kormányműhöz, |
| --- | --- |

—

rásegítő-berendezés a kormányműhöz,

| — | a rugózási rendszer szivattyúja, |
| --- | --- |

—

a rugózási rendszer szivattyúja,

| — | légkondicionáló berendezés. |
| --- | --- |

—

légkondicionáló berendezés.

A le nem szerelhető segédberendezéseknél az ezek által felvett alapjárati teljesítményt meg lehet határozni és mért teljesítményhez hozzá lehet adni.

2.1.4.   A kompressziós gyújtású motorok beindításához szükséges segédberendezések

A kompressziós gyújtású motorok indítására alkalmazott segédberendezések esetében a két következő esetet kell figyelembe venni:

| a) | elektromos indítás: a generátor fel van szerelve, és szükség szerint biztosítja a motor működéséhez elengedhetetlen segédberendezések áramellátását; |
| --- | --- |

a)

elektromos indítás: a generátor fel van szerelve, és szükség szerint biztosítja a motor működéséhez elengedhetetlen segédberendezések áramellátását;

| b) | nem elektromos indítás: ha vannak a motor működéséhez elengedhetetlenül szükséges elektromosan működtetett segédberendezések, a generátort ezek áramellátása érdekében fel kell szerelni. Egyébként ki kell szerelni. |
| --- | --- |

b)

nem elektromos indítás: ha vannak a motor működéséhez elengedhetetlenül szükséges elektromosan működtetett segédberendezések, a generátort ezek áramellátása érdekében fel kell szerelni. Egyébként ki kell szerelni.

Mindkét esetben a szükséges indítási energia előállítására és tárolására szolgáló rendszer be van szerelve, és teljesítményleadás nélkül működik.

2.2.   Beállítások

A legnagyobb nyomaték és legnagyobb hasznos teljesítmény megállapítására szolgáló vizsgálatok beállítási feltételei az Ap2.3-2. táblázatban láthatók.

Ap.2.3-2.   táblázat

Beállítások

| 1 | A befecskendezőszivattyú adagolórendszerének beállítása | A beállításokhoz a gyártó sorozatgyártásra vonatkozó előírásait kell minden egyéb módosítás nélkül alkalmazni a vizsgált használatra. |
| --- | --- | --- |
| 2 | A gyújtás vagy befecskendezés beállítása (vezérlési görbe) |
| 3 | (Elektronikus) fojtószelep-vezérlés |
| 4 | Bármely más fordulatszám-szabályozási beállítás |
| 5 | (Zaj- és kipufogógáz) kibocsátáscsökkentő rendszerbeállítások és eszközök |

1

A befecskendezőszivattyú adagolórendszerének beállítása

A beállításokhoz a gyártó sorozatgyártásra vonatkozó előírásait kell minden egyéb módosítás nélkül alkalmazni a vizsgált használatra.

2

A gyújtás vagy befecskendezés beállítása (vezérlési görbe)

3

(Elektronikus) fojtószelep-vezérlés

4

Bármely más fordulatszám-szabályozási beállítás

5

(Zaj- és kipufogógáz) kibocsátáscsökkentő rendszerbeállítások és eszközök

2.3.   Vizsgálati feltételek

2.3.1.   A legnagyobb nyomaték és legnagyobb hasznos teljesítmény megállapítására szolgáló vizsgálatokat a befecskendezőszivattyú teljes szállítási teljesítményénél kell elvégezni, ahol a motort az Ap2.3-1. táblázat szerint kell felszerelni.

2.3.2.   A méréseket rendes és stabilizált üzemi feltételek között kell elvégezni; a motor levegővel való ellátásának elegendőnek kell lennie. A motort a gyártó ajánlásainak megfelelően be kell járatni. Az égésterek tartalmazhatnak lerakódásokat, de csak korlátozott mennyiségben.

2.3.3.   A korrekciós tényezők minimumra csökkentése érdekében a vizsgálati körülményeket, mint például a beszívott levegő hőmérsékletét lehetőség szerint a referenciakörülményekhez legközelebb kell megválasztani (lásd a 3.2. pontot).

2.3.4.   A motor által beszívott levegő hőmérsékletét (környezeti levegő) a légszűrőbe, illetve ha nincsen légszűrő, a levegőszívó tölcsérbe való belépéstől legfeljebb 0,15 m távolságban kell meghatározni. A hőmérőt vagy a termoelemet védeni kell a hősugárzástól, és közvetlenül a légáramban kell elhelyezni. A tüzelőanyag visszapermeteződésével szemben is védeni kell.

A jellemző átlagos belépési hőmérséklet előállítása érdekében kellő számú helyen kell mérést végezni.

2.3.7.   Nem szabad mérést végezni, mielőtt a nyomaték, a fordulatszám és a hőmérséklet legalább 30 másodpercen keresztül nem marad lényegében állandó.

2.3.8.   Menet vagy leolvasás közben a motor fordulatszáma nem térhet el a kiválasztott fordulatszámtól ±1 %-nál, illetve ±10 min–1-nél nagyobb mértékben (amelyik a nagyobb).

2.3.9.   A fékteljesítmény és a beszívott levegő hőmérsékletének megfigyelt adatait két állandósult, egymást követő érték átlagaként egyidejűleg kell rögzíteni. Fékteljesítmény esetében ezek az adatok 2 %-nál nagyobb mértékben nem térhetnek el.

2.3.10.   A motorból történő kilépése helyén mért hűtőfolyadék-hőmérsékletet a gyártó által a termosztátra megadott felső szabályozási hőmérsékleten ±5 K pontossággal kell tartani. Ha a gyártó nem ad meg hőmérsékletet, a hőmérsékletnek 353,2 ± 5 K értéknél kell lennie.

A léghűtéses motoroknál a hőmérsékletet a gyártó által megadott, referenciafeltételekre vonatkozó legnagyobb hőmérsékleten +0/–20 K-n kell tartani.

2.3.11.   A tüzelőanyag hőmérsékletét a befecskendezőszivattyúba belépésnél kell mérni, és a gyártó által megadott határértékek között kell tartani.

2.3.12.   A kenőolajnak az olajteknőben vagy (ha van) az olajhűtő kimeneténél mért hőmérsékletét a motor gyártója által előírt határokon belül kell tartani.

2.3.13.   A kipufogógáz hőmérsékletét a kipufogóvezetékben a kipufogógyűjtőcső-perem(ek) vagy a kipufogónyílás(ok) közelében kell mérni.

2.3.14.   Ahhoz, hogy a hőmérsékletet a 2.3.10., 2.3.11. és 2.3.12. pontban meghatározott határértékek között lehessen tartani, adott esetben kiegészítő szabályozórendszert lehet alkalmazni.

2.3.15.   Automatikus vezérlésű fordulatszám- és fogyasztásmérés esetén a mérés ideje legalább 10 másodperc; kézzel vezérelt mérés esetén legalább 20 másodperc.

2.3.16.   A vizsgálathoz használt tüzelőanyag

A vizsgálathoz használt tüzelőanyag a II. melléklet 2. függelékében meghatározott referencia-tüzelőanyag.

2.3.17.   Ha nem eredeti gyári kipufogódobot használnak, akkor a vizsgálathoz olyan berendezést kell választani, amely a motornak a gyártó adatai szerinti normál működési állapotaival helyettesíthető.

Különösen a laboratóriumi vizsgálatok során, járó motornál, abban a pontban, ahol a kipufogóberendezés csatlakozik a próbapadhoz, nem keletkezhet olyan nyomás a kipufogóvezetékben, amely a légköri nyomástól ±740 Pa-nál többel (7,4 mbar) tér el, hacsak a gyártó a vizsgálat előtt kifejezetten meg nem adta az ellennyomás értékét; ebben az esetben a két nyomásérték közül a kisebbet kell alapul venni.

2.4.   Vizsgálati eljárás

Kellő számú motorfordulatszámon kell mérést végezni annak érdekében, hogy a gyártó által ajánlott legkisebb és legnagyobb motorfordulatszám közötti tartományban megfelelően megállapítható legyen a teljes teljesítménygörbe. Ennek a sebességtartománynak részét képezik azok a fordulatszámok, amelyeknél a motor a legnagyobb nyomatékát, illetve legnagyobb teljesítményét fejti ki. Minden fordulatszámra vonatkozóan legalább két stabilizált mérésből származó középértéket kell meghatározni.

2.5.   Füstértékmérések

Kompressziós gyújtású motorok esetében a kipufogógázokat a vizsgálat közben meg kell vizsgálni, hogy azok megfelelnek-e a II. típusú vizsgálat követelményeinek.

2.6.   Rögzítendő adatok

A rögzítendő adatok a vizsgálati jegyzőkönyvnek a 168/2013/EU rendelet 32. cikkének (1) bekezdésében meghatározott mintájában meghatározott adatok.

3.   A teljesítményre és a nyomatékra vonatkozó korrekciós tényezők

3.1.   Az αd és az α2 tényezők meghatározása

3.1.1.   Az α1 és az α2 azon tényezők, amelyekkel a mért nyomatékot és teljesítményt meg kell szorozni a motor nyomatékának és teljesítményének meghatározása érdekében, figyelembe véve a vizsgálat során használt erőátvitel hatékonyságát (α2 tényező), továbbá annak érdekében, hogy az említett nyomatékot és teljesítményt a 3.2.1. pontban meghatározott referencia légköri viszonyok (α1 tényező) tartományába lehessen illeszteni. A teljesítménykorrekció képlete az alábbi:

Ap2.3-1. egyenlet:

Formula

ahol:

| P0 | = | korrigált teljesítmény (azaz a referenciafeltételek mellett a forgattyústengely végén leadott teljesítmény); |
| --- | --- | --- |
| αd | = | a légköri referenciaviszonyok korrekciós tényezője; |
| α2 | = | az erőátvitel hatékonyságának korrekciós tényezője (lásd a 2.2. függelék 3.4. pontját); |
| P | = | a mért (megfigyelt) teljesítmény. |

P0

=

korrigált teljesítmény (azaz a referenciafeltételek mellett a forgattyústengely végén leadott teljesítmény);

αd

=

a légköri referenciaviszonyok korrekciós tényezője;

α2

=

az erőátvitel hatékonyságának korrekciós tényezője (lásd a 2.2. függelék 3.4. pontját);

P

=

a mért (megfigyelt) teljesítmény.

3.2.   Légköri referenciaviszonyok

3.2.1.   Hőmérséklet: 298,2 K (25 °C)

3.2.2.   Referencianyomás (száraz) (pso): 99 kPa (990 mbar)

Megjegyzés: a száraz referencianyomás 100 kPa teljes nyomáson és 1 kPa vízgőznyomáson alapul.

3.2.3.   Vizsgálati légköri viszonyok

3.2.3.1.   A vizsgálat alatt a légköri feltételeknek a következő tartományban kell maradniuk:

| | 283,2 K < T < 318,2 K |
| --- | --- |

283,2 K < T < 318,2 K

| | 80 kPa ≤ ps ≤ 110 kPa |
| --- | --- |

80 kPa ≤ ps ≤ 110 kPa

ahol:

| T | = | vizsgálati hőmérséklet (K-ben); |
| --- | --- | --- |
| ps | = | a kilopascalban (kPa) kifejezett száraz légköri nyomás, azaz a teljes barometrikus nyomás, csökkentve a vízgőz nyomásával. |

T

=

vizsgálati hőmérséklet (K-ben);

ps

=

a kilopascalban (kPa) kifejezett száraz légköri nyomás, azaz a teljes barometrikus nyomás, csökkentve a vízgőz nyomásával.

3.3.   Az αd korrekciós tényező (10) meghatározása

Ap2.3-2. egyenlet:

Kompressziós gyújtású motorok esetében az állandó tüzelőanyag-áram melletti teljesítménykorrekciós tényező (αd) a következő képlettel számítható ki:

Formula

ahol:

| fa | = | légköri tényező |
| --- | --- | --- |
| fm | = | a motortípusonként és beállításonként jellemző paraméter. |

fa

=

légköri tényező

fm

=

a motortípusonként és beállításonként jellemző paraméter.

3.3.1.   Az fa légköri tényező

Ez a tényező azt a hatást fejezi ki, amelyet a környezeti viszonyok (nyomás, hőmérséklet és páratartalom) gyakorolnak a motor által beszívott levegőre. A légköri tényezőre vonatkozó képlet motortípusonként változó.

3.3.1.1.   Feltöltés nélküli és mechanikus feltöltésű motorok

Ap2.3-3. egyenlet

Formula

ahol:

| T | = | a beszívott levegő abszolút hőmérséklete (K-ben); |
| --- | --- | --- |
| ps | = | a kilopascalban (kPa) kifejezett száraz légköri nyomás, azaz a teljes barometrikus nyomás, csökkentve a vízgőz nyomásával. |

T

=

a beszívott levegő abszolút hőmérséklete (K-ben);

ps

=

a kilopascalban (kPa) kifejezett száraz légköri nyomás, azaz a teljes barometrikus nyomás, csökkentve a vízgőz nyomásával.

3.3.1.2.   A hűtőlevegős és anélküli turbófeltöltéses motorok

Ap2.3-4. egyenlet

Formula

3.3.2.   Az fm motortényező

Az fm a qc (tüzelőanyag-áramlásra korrigált) függvénye az alábbiak szerint:

Ap2.3-5. egyenlet

Formula

ahol:

Ap2.3-6. egyenlet

Formula

ahol:

| q | = | a tüzelőanyag-átfolyás mg-ban munkaciklusonként és a teljes szívási térfogat literben (mg/(liter · munkaciklus)); |
| --- | --- | --- |
| r | = | a sűrítési viszony a kiömlési és beömlési nyílás között a kompresszornál (r = 1 atmoszferikus levegőbeszívással rendelkező motornál). |

q

=

a tüzelőanyag-átfolyás mg-ban munkaciklusonként és a teljes szívási térfogat literben (mg/(liter · munkaciklus));

r

=

a sűrítési viszony a kiömlési és beömlési nyílás között a kompresszornál (r = 1 atmoszferikus levegőbeszívással rendelkező motornál).

3.3.2.1.   Ez a képlet a qc értékekre a legalább 40 mg/(liter · munkaciklus)-tól legfeljebb 65 mg/(liter · munkaciklus)-t magában foglaló tartományban érvényes.

A 40 mg/(liter · munkaciklus) alatti qc-nél 0,3 állandó értékű fm (fm = 0,3) tényezőt alkalmaznak.

A 65 mg/(liter · munkaciklus) feletti qc-nél 1,2 állandó értékű fm (fm =1,2) tényezőt alkalmaznak (lásd az ábrát).

Ap2.3-1.   ábra

Az fm jellemző paraméter a motortípusonként és beállításonként a korrigált tüzelőanyag-áram függvényében

Image

3.3.3.   A laboratóriumban teljesítendő feltételek

Ahhoz, hogy egy vizsgálat érvényes legyen, az αd korrekciós tényezőnek

0,9 αd ≤ 1,1

E határértékek túllépése esetén meg kell adni az eredményül kapott korrigált értéket, és a vizsgálati körülményeket (a hőmérsékletet és a nyomást) a vizsgálati jegyzőkönyvben pontosan rögzíteni kell.

4.   A legnagyobb nyomaték és legnagyobb hasznos teljesítmény tűréseinek mérése

A 2.2. függelék 4. pontjában meghatározott tűréseket kell alkalmazni.

---

(1)  A teljes levegőszívó-rendszert a rendeltetésszerű használatnak megfelelően kell felszerelni:

| — | amennyiben fennáll annak a kockázata, hogy jelentősen befolyásolja a motor teljesítményét; |
| --- | --- |

—

amennyiben fennáll annak a kockázata, hogy jelentősen befolyásolja a motor teljesítményét;

| — | kétütemű motorok esetében; |
| --- | --- |

—

kétütemű motorok esetében;

| — | ha a gyártó ennek elvégzését kéri. Más esetekben egyenértékű rendszer használható, és célszerű ellenőrizni, hogy a szívónyomás nem tér-e el 100 Pa-nál nagyobb mértékben a gyártó által a tiszta légszűrőre előírt határértéktől. |
| --- | --- |

—

ha a gyártó ennek elvégzését kéri. Más esetekben egyenértékű rendszer használható, és célszerű ellenőrizni, hogy a szívónyomás nem tér-e el 100 Pa-nál nagyobb mértékben a gyártó által a tiszta légszűrőre előírt határértéktől.

(2)  A teljes levegőszívó-rendszert a rendeltetésszerű használatnak megfelelően kell felszerelni:

| — | amennyiben fennáll annak a kockázata, hogy jelentősen befolyásolja a motor teljesítményét; |
| --- | --- |

—

amennyiben fennáll annak a kockázata, hogy jelentősen befolyásolja a motor teljesítményét;

| — | kétütemű motorok esetében; |
| --- | --- |

—

kétütemű motorok esetében;

| — | ha a gyártó ennek elvégzését kéri. Más esetekben egyenértékű rendszer használható, és célszerű ellenőrizni, hogy a szívónyomás nem tér-e el 100 Pa-nál nagyobb mértékben a gyártó által a tiszta légszűrőre előírt határértéktől. |
| --- | --- |

—

ha a gyártó ennek elvégzését kéri. Más esetekben egyenértékű rendszer használható, és célszerű ellenőrizni, hogy a szívónyomás nem tér-e el 100 Pa-nál nagyobb mértékben a gyártó által a tiszta légszűrőre előírt határértéktől.

(3)  A teljes kipufogórendszert a rendeltetésszerű használatnak megfelelően kell felszerelni:

| — | amennyiben fennáll annak a kockázata, hogy jelentősen befolyásolja a motor teljesítményét; |
| --- | --- |

—

amennyiben fennáll annak a kockázata, hogy jelentősen befolyásolja a motor teljesítményét;

| — | kétütemű motorok esetében; |
| --- | --- |

—

kétütemű motorok esetében;

| — | ha a gyártó ennek elvégzését kéri. Más esetekben egyenértékű rendszert is be lehet építeni, amennyiben a kipufogórendszer kimenetén mért nyomás nem tér el 1 000 Pa-nál nagyobb mértékben a gyártó által megadott nyomástól. A kipufogórendszer kimenetén olyan pontot kell érteni, amely a kipufogóberendezés motoron elhelyezett vége mögött van 150 mm-rel. |
| --- | --- |

—

ha a gyártó ennek elvégzését kéri. Más esetekben egyenértékű rendszert is be lehet építeni, amennyiben a kipufogórendszer kimenetén mért nyomás nem tér el 1 000 Pa-nál nagyobb mértékben a gyártó által megadott nyomástól. A kipufogórendszer kimenetén olyan pontot kell érteni, amely a kipufogóberendezés motoron elhelyezett vége mögött van 150 mm-rel.

(4)  Amennyiben kipufogóféket építettek be a motorba, a fojtószelepet teljesen nyitott állásban kell tartani.

(5)  A tüzelőanyag áramlási nyomása szükség esetén beállítható olyan módon, hogy reprodukálja a motor adott alkalmazása esetén fennálló nyomást (különösen „tüzelőanyag-visszakeringtető” rendszer használata esetén).

(6)  A levegőbeszívó szelep a befecskendezőszivattyú pneumatikus vezérlésének szabályozószelepe. A szabályozó vagy a befecskendező berendezés tartalmazhat olyan berendezéseket, amelyek befolyásolják a befecskendezett tüzelőanyag mennyiségét.

(7)  A hűtőnek, a ventilátornak, a ventilátor fúvókájának, a vízszivattyúnak és a termosztátnak a próbapadon lehetőleg a járművön lévő valós helyzetükben kell elhelyezkedniük. Ha bármelyikük a próbapadon a valós helyzettől eltérően helyezkedik el, ezt kell leírni és a vizsgálati jegyzőkönyvbe bejegyezni. A hűtőfolyadék keringtetését csak a motor vízszivattyúja működteti. A folyadék hűtését vagy a motor hűtője, vagy külső hűtőkör biztosíthatja, feltéve, hogy a kérdéses külső hűtőkör nyomásvesztesége és a szivattyú bemeneténél mért nyomás alapvetően megegyezik a motor hűtőrendszerében érvényes nyomással. A hűtő elzárójának, ha van, nyitott állásban kell lennie. Ha a hűtő, a ventilátor és annak légterelője gyakorlati okokból nem szerelhető a motorra, akkor a külön és a – hűtőhöz és annak légterelőjéhez (ha van) viszonyított – helyes elrendezésben szerelt ventilátor által felvett teljesítményt azoknál a fordulatoknál, amelyek a motorteljesítmény megállapításakor alkalmazott motorfordulatoknak megfelelnek, vagy állandó jellemzők alapján számítással vagy gyakorlati vizsgálatokkal kell megállapítani. Ezt a teljesítményt, amelyet a 4.2. pont értelmében a normál légköri viszonyoknak megfelelően korrigálni kell, le kell vonni a korrigált teljesítményből.

(8)  Ha a rendszer leszerelhető vagy progresszív üzemű ventilátort vagy fúvót tartalmaz, a vizsgálathoz a leszerelhető ventilátort (vagy fúvót) le kell szerelni, az állítható ventilátort vagy fúvót pedig maximális csúszással kell működtetni.

(9)  A generátor minimális teljesítménye: a generátor teljesítménye nem haladhatja meg azt az értéket, amely a motor működéséhez elengedhetetlenül szükséges segédberendezések működtetéséhez szükséges. Ha akkumulátorra való csatlakoztatás szükséges, teljesen feltöltött és jó állapotú akkumulátort kell használni.

(10)  A generátor minimális teljesítménye: a generátor teljesítménye nem haladhatja meg azt az értéket, amely a motor működéséhez elengedhetetlenül szükséges segédberendezések működtetéséhez szükséges. Ha akkumulátorra való csatlakoztatás szükséges, teljesen feltöltött és jó állapotú akkumulátort kell használni.

2.4. függelék

A hibrid hajtású L kategóriájú járművek legnagyobb nyomatékának és legnagyobb hasznos teljesítményének meghatározása

1.   Követelmények

1.1.   Hibrid meghajtás szikragyújtású belső égésű motorral

A belső égésű motorral és elektromos motorral történő hibrid meghajtású berendezés legnagyobb nyomatékát és legnagyobb hasznos teljesítményét a 2.2. függelék követelményeinek megfelelően kell mérni.

1.2.   Hibrid meghajtás kompressziós gyújtású belső égésű motorral

A belső égésű motorral és elektromos motorral történő hibrid meghajtású berendezés legnagyobb nyomatékát és legnagyobb hasznos teljesítményét a 2.3. függelék követelményeinek megfelelően kell mérni.

1.3.   Hibrid meghajtás elektromos motorral

Az 1.1. vagy 1.2. pontot kell alkalmazni, és emellett az elektromos motor legnagyobb nyomatékának és legnagyobb folyamatos névleges teljesítményének mérését a 3. függelék követelményei szerint kell végezni.

1.4.   Ha a járművön használt hibrid technológia többféle hibrid üzemmódot tesz lehetővé, minden üzemmód esetében ugyanazt az eljárást kell elvégezni, és a meghajtóegység teljesítménye vizsgálati eljárásának végső eredményeként a legmagasabb mért teljesítményt kell venni.

2.   A gyártó kötelezettsége

A jármű gyártójának kell biztosítania, hogy a hibrid meghajtással felszerelt vizsgálati jármű vizsgálati beállításai olyanok legyenek, hogy a legnagyobb elérhető nyomatékot és teljesítményt mérjék. A legnagyobb tervezési sebesség, a legnagyobb össznyomaték vagy legnagyobb összteljesítmény tekintetében a meghajtóegység nagyobb teljesítményét eredményező, sorozatgyártásban beszerelt funkciót hatástalanító berendezésnek kell tekinteni.

3. függelék

A tisztán elektromos meghajtástípus legnagyobb nyomatékának és legnagyobb folyamatos névleges teljesítményének mérési módszereire vonatkozó követelmények

1.   Követelmények

| 1.1. | A tisztán elektromos meghajtással felszerelt L kategóriájú járműveknek meg kell felelniük az elektromos hajtáslánc legnagyobb nyomatékának és a legnagyobb harmincperces elektromos teljesítményének mérése tekintetében a 85. sz. ENSZ-EGB-előírásban szereplő összes vonatkozó követelménynek. |
| --- | --- |

1.1.

A tisztán elektromos meghajtással felszerelt L kategóriájú járműveknek meg kell felelniük az elektromos hajtáslánc legnagyobb nyomatékának és a legnagyobb harmincperces elektromos teljesítményének mérése tekintetében a 85. sz. ENSZ-EGB-előírásban szereplő összes vonatkozó követelménynek.

| 1.2. | Eltérés esetén, ha a gyártó igazolni tudja a műszaki szolgálatnak a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon, hogy a jármű fizikailag nem képes elérni a harminc perces sebességet, ehelyett használható a legfeljebb tizenöt perces maximális sebesség. |
| --- | --- |

1.2.

Eltérés esetén, ha a gyártó igazolni tudja a műszaki szolgálatnak a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon, hogy a jármű fizikailag nem képes elérni a harminc perces sebességet, ehelyett használható a legfeljebb tizenöt perces maximális sebesség.

4. függelék

A 168/2013/EU rendelet 3. cikkének 94b. pontjában említett, pedálhajtásúnak tervezett L1e kategóriájú járművek legnagyobb folyamatos névleges teljesítményének, kikapcsolási távolságának és legnagyobb rásegítési tényezőjének mérési módszerére vonatkozó követelmények

1.   Hatály

| 1.1. | L1e-A jármű alkategória; |
| --- | --- |

1.1.

L1e-A jármű alkategória;

| 1.2. | A 168/2013/EU rendelet 3. cikkének 94b. pontjában említett pedálhajtással felszerelt L1e-B jármű-alkategória |
| --- | --- |

1.2.

A 168/2013/EU rendelet 3. cikkének 94b. pontjában említett pedálhajtással felszerelt L1e-B jármű-alkategória

2.   Kivétel

Az e függelék hatálya alá tartozó L1e járművek mentesülnek az 1. függelék követelményei alól.

3.   Vizsgálati eljárások és előírások

3.1.   A jármű azon legnagyobb tervezési sebességének vizsgálati eljárása, amelyhez az elektromos segédmotor pedálhajtást nyújt.

A vizsgálati eljárást és a méréseket az 1. függeléknek vagy az EN 15194:2009 szabvány 4.2.6.2. pontjának megfelelően kell végrehajtani.

3.2.   A legnagyobb folyamatos névleges teljesítmény mérésére szolgáló vizsgálati eljárás

A legnagyobb folyamatos névleges teljesítményt a 3. függelékben meghatározott vizsgálati eljárásoknak megfelelően kell mérni.

3.3.   A legnagyobb csúcsteljesítmény mérésére szolgáló vizsgálati eljárás

3.3.1.   A legnagyobb csúcsteljesítmény elfogadható tartománya a legnagyobb folyamatos névleges teljesítménnyel összevetve

A legnagyobb csúcsteljesítmény legfeljebb a motoregység tengelyénél mechanikai kimeneti teljesítményként mért legnagyobb folyamatos névleges teljesítmény 1,6 szorosa lehet.

3.3.2.   Tűrések

A legnagyobb folyamatos névleges teljesítmény és a csúcsteljesítmény a 3. függelékben meghatározott mérések eredményétől ± 5 %-kal térhet el.

3.3.3.   Teljesítménykorrekciós tényezők

3.3.3.1.   Az α1 és az α2 tényezők meghatározása

| 3.3.3.1.1. | Az α1 és az α2 azon tényezők, amelyekkel a mért nyomatékot és teljesítményt meg kell szorozni a motor nyomatékának és teljesítményének meghatározása érdekében, figyelembe véve a vizsgálat során használt erőátvitel hatékonyságát (α2 tényező), továbbá annak érdekében, hogy az említett nyomatékot és teljesítményt a 3.2.1. pontban meghatározott referencia légköri viszonyok (α1 tényező) tartományába lehessen illeszteni. A teljesítménykorrekció képlete az alábbi:

  Ap4-1. egyenlet:




  ahol







  P0 | = | korrigált teljesítmény (azaz a referenciafeltételek mellett a forgattyústengely végén leadott teljesítmény); |
| --- | --- | --- | --- |
| α1 | = | a referencia légköri feltételek korrekciós tényezője, és a mérési bizonytalanságok miatti korrekciós tényező 1,10; |
| α2 | = | az erőátvitel hatékonyságának korrekciós tényezője 1,05, kivéve, ha meghajtási veszteség valós értékei meghatározhatók; |
| P | = | a gumiabroncson mért (megfigyelt) teljesítmény. |

3.3.3.1.1.

Az α1 és az α2 azon tényezők, amelyekkel a mért nyomatékot és teljesítményt meg kell szorozni a motor nyomatékának és teljesítményének meghatározása érdekében, figyelembe véve a vizsgálat során használt erőátvitel hatékonyságát (α2 tényező), továbbá annak érdekében, hogy az említett nyomatékot és teljesítményt a 3.2.1. pontban meghatározott referencia légköri viszonyok (α1 tényező) tartományába lehessen illeszteni. A teljesítménykorrekció képlete az alábbi:

Ap4-1. egyenlet:

Formula

ahol

P0

=

korrigált teljesítmény (azaz a referenciafeltételek mellett a forgattyústengely végén leadott teljesítmény);

α1

=

a referencia légköri feltételek korrekciós tényezője, és a mérési bizonytalanságok miatti korrekciós tényező 1,10;

α2

=

az erőátvitel hatékonyságának korrekciós tényezője 1,05, kivéve, ha meghajtási veszteség valós értékei meghatározhatók;

P

=

a gumiabroncson mért (megfigyelt) teljesítmény.

3.3.4.   Vizsgálati légköri viszonyok

3.3.4.1.   A vizsgálat alatt a légköri feltételeknek a következő tartományban kell maradniuk:

278,2 K < T < 318,2 K

ahol:

T= vizsgálati hőmérséklet (K-ben)

3.3.5.   A vizsgálat előkészítése

3.3.5.1.   A vizsgálati járművet próbapadra kell felfogatni.

3.3.5.2.   A vizsgálati járművet a megfelelő akkumulátorának kell hajtania. Ha a járműhöz többféle akkumulátort is kiadtak, ezek közül a legnagyobb kapacitásút kell használni.

3.3.5.3.   A hajtóakkumulátor(ok)nak teljesen feltöltve kell lennie (lenniük).

3.3.5.4.   A próbapad egyik motorját a vizsgálati jármű forgattyúkarjára vagy a forgattyúkar tengelyére kell rögzíteni (próbapadi forgattyúsmotor). E motor fordulatszámának és nyomatékának a járművezető vezetési műveleteinek szimulálása céljából változtathatónak kell lennie. A próbapadi forgattyúsmotornak el kell érnie a 90 min–1 fordulatszámot és az 50 Nm legnagyobb nyomatékot, hogy megfeleljen a járművezetők szokásos teljesítménytartományának.

3.3.5.5.   A jármű veszteségeinek és tehetetlenségének szimulálása céljából a vizsgálati jármű hátsó kereke alatti dobhoz féket vagy motort kell csatlakoztatni.

3.3.5.6.   A jármű veszteségeinek és tehetetlenségének szimulálása céljából az elsőkerék-meghajtásos motorral felszerelt járművek esetében további féket vagy további motort kell az első kerék alatti dobhoz erősíteni.

3.3.5.7.   Ha a jármű rásegítési foka változtatható, azt a legnagyobb rásegítésre kell állítani.

3.3.5.8.   A jármű áramforrásával működtetett perifériális eszközöket le kell szerelni vagy ki kell kapcsolni. Ha ezek az eszközök a motor rásegítéséhez szükségesek, áram alatt maradhatnak, ha a gyártó ezt megfelelően, a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon indokolja a műszaki szolgálatnak.

3.3.5.9.   A mérés megkezdése előtt a próbapadi forgattyúsmotor kadenciáját a legnagyobb mechanikai kimeneti teljesítmény eléréséig alacsonyról magas szintre kell állítani. Ehhez az előkondicionáláshoz közepes jármű-sebességfokozatot kell használni, a próbapadi forgattyúsmotor átlagban 25 Nm-es nyomatéka mellett.

3.3.5.10.   Ezt követően a próbapadi forgattyúsmotor nyomatékát változtatni kell a motor legnagyobb mechanikai kimenetének eléréséig. A próbapadi forgattyúsmotor nyomatékának beállítása után a motor legnagyobb mechanikai kimeneti teljesítményére kell beállítani a jármű sebességváltóját. A próbapadi forgattyúsmotor legnagyobb kimeneti teljesítmény melletti feltételeit jelenteni kell, és ezeket kell használni a legnagyobb teljesítmény méréséhez. Ezeket a mérés során figyelemmel kell kísérni. A művelet e pontjához a próbapad első és hátsó kerekekre szerelt fékjeit/motorjait úgy kell beállítani, hogy a fordulatszám állandó maradjon.

3.4.   A legnagyobb motorteljesítmény mérésére és számítására szolgáló vizsgálati eljárás

3.4.1.   A legnagyobb teljesítményt öt percen át kell mérni (legnagyobb ötperces teljesítmény). Ha a teljesítmény nem állandó, a legnagyobb ötperces teljesítmények az ötperces mérés alatti átlagos teljesítményt kell venni.

3.4.2.   A jármű legnagyobb motorteljesítményét a mechanikai fékezési motorteljesítmények összegéből a próbapadi forgattyúsmotor mechanikai bemeneti teljesítményének levonásával kell kiszámítani.

3.4.3.   Rögzítendő adatok

A rögzítendő adatok a vizsgálati jegyzőkönyvnek a 168/2013/EU rendelet 32. cikkének (1) bekezdésében meghatározott mintájában meghatározott adatok.

3.5.   A kikapcsolási távolság mérésére szolgáló vizsgálati eljárás

A pedálhajtás leállítása után a motorrásegítésnek legfeljebb 3 m menettávolságon belül ki kell kapcsolnia. A vizsgálati járműsebesség a legnagyobb rásegítési sebesség 90 %-a. A méréseket az EN 15194:2009 szabványnak megfelelően kell végezni.

3.5.   A legnagyobb rásegítési tényező mérésére szolgáló vizsgálati eljárás

3.5.1.   A környezeti hőmérsékletnek 278,2 K és 318,2 K között kell lennie.

3.5.2.   A vizsgálati járművet a megfelelő, meghajtást végző akkumulátorának kell hajtania. Ehhez a vizsgálati eljáráshoz a meghajtást végző akkumulátor maximális kapacitását kell használni.

3.5.3.   Az akkumulátort a járműgyártó által megadott csatlakozó használatával kell teljesen feltölteni.

3.5.4.   A próbapad egyik motorját a vizsgálati jármű forgattyúkarjára vagy a forgattyúkar tengelyére kell rögzíteni. A próbapad forgattyúsmotorja szimulálja a vezető vezetési műveleteit, és alkalmasnak kell lennie arra, hogy változó fordulatszámon és nyomatékkal legyen működtethető. El kell érnie a 90 1/perc fordulatszámot és az 50 Nm legnagyobb folyamatos névleges teljesítményt.

3.5.5.   A vizsgálati jármű hátsó kereke alatti dobhoz a jármű veszteségeit és tehetetlenségét szimuláló féket vagy motort kell csatlakoztatni.

3.5.6.   A jármű veszteségeinek és tehetetlenségének szimulálása céljából az elsőkerék-meghajtásos motorral felszerelt járművek esetében további féket vagy további motort kell az első kerék alatti dobhoz erősíteni.

3.5.7.   Ha a jármű rásegítési foka változtatható, azt a legnagyobb rásegítésre kell állítani.

3.5.8.   A működés következő pontjait kell vizsgálni:

Ap4-1. táblázat

A legnagyobb rásegítési tényező mérésére szolgáló működési pontok

| Működési pontok | Szimulált vezetői bemeneti teljesítmény (±10 %) (W-ban) | A jármű elérendő (1) sebessége (+/– 10 %) (km/h-ban) | A kívánt pedálozási kadencia (2) (1/percben) |
| --- | --- | --- | --- |
| A. | 80 | 20 | 60 |
| B. | 120 | 35 | 70 |
| C. | 160 | 40 | 80 |

Működési pontok

Szimulált vezetői bemeneti teljesítmény (±10 %) (W-ban)

A jármű elérendő (1) sebessége (+/– 10 %) (km/h-ban)

A kívánt pedálozási kadencia (2) (1/percben)

A.

80

20

60

B.

120

35

70

C.

160

40

80

3.5.9.   A legnagyobb rásegítési tényezőt a következő képlettel kell kiszámolni:

Ap4-1. egyenlet:

Formula

ahol:

A jármű mechanikai motorteljesítményét a mechanikai fékezési motorteljesítmények összegéből a próbapadi forgattyúsmotor mechanikai bemeneti teljesítményének levonásával kell kiszámítani (W-ban).

---

(1)  Ha az előírt járműsebesség nem érhető el, a mérést az elért legnagyobb sebességen kell végezni.

(2)  A működési ponthoz szükséges percenkénti fordulatszámhoz legközelebb álló sebességfokozatot kell választani

XI. MELLÉKLET

Járműhajtáscsalád a környezeti teljesítmény igazolására szolgáló vizsgálatok tekintetében

1.   Bevezetés

1.1.   Annak érdekében, hogy a járművek környezeti teljesítményét igazoló gyártók számára a vizsgálatok ne jelentsenek olyan nagy terhet, a járműveket meghajtásuk szerint családokba lehet sorolni A környezeti teljesítmény I–VIII. típusú vizsgálatának céljára a gyártó a jóváhagyó hatóság egyetértésével kiválaszt egy vagy több alapjárművet ebből a járműcsoportból. A hangszintekre vonatkozó, IX. típusú vizsgálatok céljára kiválasztott alapjárműveknek a IX. melléklet 2. pontjában említett ENSZ-EGB-előírásokban meghatározott követelményeket is teljesíteniük kell.

1.2.   Az L kategóriájú jármű a meghajtás tekintetében továbbra is ugyanabba a járműcsaládba tartozónak tekinthető, ha a járműváltozat, modell, meghajtás vagy szennyezéscsökkentő rendszer és a 11-1. táblázatban megadott fedélzeti diagnosztikai paraméterek azonosak vagy az előírt tűréseken belül maradnak.

1.3.   Jármű- és hajtáscsaládok besorolása a környezeti vizsgálatok vonatkozásában

Az I–XIII. típusú környezetvédelmi vizsgálatok tekintetében jellemző alapjárművet kell választani a 3. pontban megállapított osztályba sorolási kritériumok által előírt határokon belül.

2.   Fogalommeghatározások

2.1.   „változtatható szelepfázis-állítás vagy -emelés”: azt jelenti, hogy járó motornál lehetséges a szívó- vagy kipufogószelepek emelésének, nyitott és zárt tartamának vagy vezérlésének módosítása;

2.2.   „kommunikációs protokoll”: számítógépes rendszereken vagy egységeken belüli vagy azok közötti digitális üzenetek formátumainak és üzenetszabályainak rendszere;

2.3.   „közös nyomócső”: a motor olyan tüzelőanyag-adagoló rendszere, amely általánosan magas nyomás alatt van;

2.4.   „töltőlevegő-hűtő”: olyan hőcserélő, amely a feltöltővel sűrített levegőből vonja ki a hulladékhőt, mielőtt az a motorba bejutna, a beszívott levegő sűrűségének növelésre révén ezzel javítva a volumetrikus hatásfokot;

2.5.   „elektronikus fojtószelep-vezérlés” (ETC): olyan szabályozórendszer, amely a következőkből áll: a vezető gázpedálon vagy -fogantyún keresztül érkező utasításait érzékelő rendszer, a vezérlőegység(ek) általi adatfeldolgozás, a fojtószelep ennek megfelelő működtetése, és a belső égésű motor levegőbeszívásának szabályozása céljából visszajelzés küldése a vezérlőegységnek a fojtószelep állásáról;

2.6.   „feltöltésszabályozó”: a turbófeltöltésű vagy feltöltött motorok szívási rendszerében a feltöltési szint szabályozására szolgáló berendezés;

2.7.   „SCR-rendszer”: olyan rendszer, amely képes a gáz-halmazállapotú szennyező anyagok ártalmatlan vagy inert gázzá alakítására fogyó reagens adagolásával, amely a kipufogógáz-kibocsátások csökkentését szolgáló és a katalizátorban feloldódó reaktív anyag;

2.8.   „aktív NOx-adszorber”: a jármű kipufogórendszerébe szerelt NOx-tároló, amelynek öblítése a reagens kipufogóáramba történő engedésével történik;

2.9.   „hidegindító berendezés”: olyan berendezés, amely ideiglenesen dúsítja a motor levegő–tüzelőanyag keverékét, ezzel segítve a motor indítását;

2.10.   „indító segédberendezés”: olyan berendezés, amely a motor levegő–tüzelőanyag keverékének dúsítása nélkül segíti a motor indítását, például izzítógyertyák, a befecskendezés és a gyújtás vezérlésének alkalmazkodásával;

„kipufogógáz-visszavezető (EGR) rendszer”: az égési hőmérséklet csökkentése érdekében a rendszer a kipufogó-gázáram egy részét visszavezeti a motor égésterébe vagy az az égéstérben marad;

3.   Osztályba sorolási kritériumok

3.1.   Az I., II., V., VII. és VIII. típusú vizsgálatok („X” jelentése a 11-1. táblázatban: „alkalmazandó”)

11-1. táblázat

A hajtáscsalád osztályba sorolási feltételei az I., II., V., VII. és VIII. típusú vizsgálat vonatkozásában

| # | Osztályba sorolási kritériumok leírása | I. típusú vizsgálat | II. típusú vizsgálat | V. típusú vizsgálat | VII. típusú vizsgálat | VIII. típusú vizsgálat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | I. fázis | II. fázis |
| 1. | Jármű |
| 1.1. | Kategória | X | X | X | X | X | X |
| 1.2. | alkategória; | X | X | X | X | X | X |
| 1.3. | A járműváltozat(ok) vagy modell(ek) fenti két tehetetlenségi kategória szerinti vagy a névleges tehetetlenségi kategória alatti tehetetlensége | X | | X | X | X | X |
| 1.4. | Összáttétel (+/– 8 %); | X | | X | X | X | X |
| 2. | Hajtáscsalád jellemzői |
| 2.1. | Motorok és elektromos motorok száma | X | X | X | X | X | X |
| 2.2. | Hibrid üzemmód(ok) (párhuzamos, sorozatos, egyéb) | X | X | X | X | X | X |
| 2.3. | A belső égésű motor hengereinek száma | X | X | X | X | X | X |
| 2.4. | Belső égésű motor esetében a motor hengerűrtartalma (± 2 %) (1) | X | X | X | X | X | X |
| 2.5. | A belső égésű motor szelepeinek száma és vezérlése (változtatható szelepfázis-állítás vagy -emelés) | X | X | X | X | X | X |
| 2.6. | Egyféle tüzelőanyaggal üzemelő/kétféle tüzelőanyaggal üzemelő/rugalmas tüzelőanyag-felhasználású H2NG-üzemű/többféle tüzelőanyaggal üzemelő | X | X | X | X | X | X |
| 2.7. | Tüzelőanyag-adagoló rendszer (porlasztó / elszívónyílás / tüzelőanyag-befecskendező nyílás / közvetlen tüzelőanyag-befecskendezés / közös nyomócső / szivattyúbefecskendező / egyéb) | X | X | X | X | X | X |
| 2.8. | Tüzelőanyag-tárolás (2) | | | | | X | X |
| 2.9. | A belső égésű motor hűtőrendszerének típusa | X | X | X | X | X | X |
| 2.10. | Belső égési munkaciklus (szikragyújtás/kompressziós gyújtás/kétütemű/négyütemű/egyéb) | X | X | X | X | X | X |
| 2.11. | Levegőbeszívó rendszer (atmoszferikus levegőbeszívású / feltöltött [turbófeltöltő / feltöltő] / töltőlevegő-hűtő / feltöltés szabályozó) és levegőbeszívás szabályozása (mechanikus fojtószelep / elektronikus fojtószelep-vezérlés / fojtószelep nincs) | X | X | X | X | X | X |
| 3. | Kibocsátáscsökkentő rendszer jellemzői |
| 3.1. | Katalizátorral (nem) felszerelt meghajtási kipufogás | X | X | X | X | | X |
| 3.1. | Katalizátor(ok) típusa | X | X | X | X | | X |
| 3.1.1. | A katalizátorok száma és alkotóelemei | X | X | X | X | | X |
| 3.1.2. | A katalizátorok mérete (monolittérfogat ± 15 %) | X | X | X | X | | X |
| 3.1.3. | A katalitikus reakció működésének elve (oxidációs, háromutas, fűtött, SCR, egyéb) | X | X | X | X | | X |
| 3.1.4. | Nemesfémtöltés (azonos vagy nagyobb); | X | X | X | X | | X |
| 3.1. | Nemesfémarány (± 15 %), | X | X | X | X | | X |
| 3.1.5. | Hordozó (szerkezeti kialakítás és anyag) | X | X | X | X | | X |
| 3.1.6. | Cellasűrűség | X | X | X | X | | X |
| 3.1.7. | Katalizátorház(ak) típusa | X | X | X | X | | X |
| 3.2. | Részecskeszűrővel (nem) felszerelt meghajtási kibocsátás | X | X | X | X | | X |
| 3.2.1. | Részecskeszűrő-típusok | X | X | X | X | | X |
| 3.2.2. | Részecskeszűrők száma és alkotóelemei | X | X | X | X | | X |
| 3.2.3. | Részecskeszűrő mérete (szűrőelem térfogata ± 10 %) | X | X | X | X | | X |
| 3.2.4. | Részecskeszűrő működési elve (részleges / zárt / egyéb) | X | X | X | X | | X |
| 3.2.5. | Részecskeszűrő aktív felülete | X | X | X | X | | X |
| 3.3. | Időszakos regenerálású rendszerrel (nem) ellátott meghajtás | X | X | X | X | | X |
| 3.3.1. | Időszakos regenerálású rendszer típusa | X | X | X | X | | X |
| 3.3.2. | Az időszakos regenerálású rendszer működési elve | X | X | X | X | | X |
| 3.4. | Szelektív katalitikus redukciós rendszerrel (nem) felszerelt meghajtás | X | X | X | X | | X |
| 3.4.1. | SCR-rendszer típusa | X | X | X | X | | X |
| 3.4.2. | Az időszakos regenerálású rendszer működési elve | X | X | X | X | | X |
| 3.5. | Aktív NOx-csapdával/-adszorberrel (nem) ellátott meghajtás | X | X | X | X | | X |
| 3.5.1. | Aktív NOx-csapda/-adszorber típusa | X | X | X | X | | X |
| 3.5.2. | Aktív NOx-csapda/-adszorber működési elve | X | X | X | X | | X |
| 3.6. | A hidegindító berendezéssel vagy indítássegítő berendezéssel (nem) felszerelt meghajtás | X | X | X | X | | X |
| 3.6.1. | A hidegindító berendezés vagy indítássegítő berendezés típusa | X | X | X | X | | X |
| 3.6.2. | A hidegindító berendezés vagy indítássegítő berendezés működési elve | X | X | X | X | X | X |
| 3.6.3. | A hidegindító berendezés vagy indítássegítő berendezés aktiválási ideje vagy működési ciklusa (a hidegindítás után csak korlátozott ideig / folyamatos működés) | X | X | X | X | X | X |
| 3.7. | A tüzelőanyag-szabályozás érdekében O2-érzékelővel (nem) felszerelt meghajtás | X | X | X | X | X | X |
| 3.7.1. | Az O2-érzékelő típusai | X | X | X | X | X | X |
| 3.7.2. | Az O2-érzékelő működési elve (bináris/széles hatású/egyéb) | X | X | X | X | X | X |
| 3.7.3. | Az O2-érzékelő reakciója a zárt hurkú tüzelőanyag-adagoló rendszerrel (sztöchiometria/sovány/gazdag keverékhez) | X | X | X | X | X | X |
| 3.8. | Kipufogógáz-visszavezető rendszerrel (nem) felszerelt meghajtás | X | X | X | X | | X |
| 3.8.1. | A kipufogógáz-visszavezető rendszer típusai | X | X | X | X | | X |
| 3.8.2. | A kipufogógáz-visszavezető rendszer működési elve (belső / külső) | X | X | X | X | | X |
| 3.8.3. | Legnagyobb kipufogógáz-visszavezetési arány (± 5 %); | X | X | X | X | | X |

#

Osztályba sorolási kritériumok leírása

I. típusú vizsgálat

II. típusú vizsgálat

V. típusú vizsgálat

VII. típusú vizsgálat

VIII. típusú vizsgálat

I. fázis

II. fázis

1.

Jármű

1.1.

Kategória

X

X

X

X

X

X

1.2.

alkategória;

X

X

X

X

X

X

1.3.

A járműváltozat(ok) vagy modell(ek) fenti két tehetetlenségi kategória szerinti vagy a névleges tehetetlenségi kategória alatti tehetetlensége

X

X

X

X

X

1.4.

Összáttétel (+/– 8 %);

X

X

X

X

X

2.

Hajtáscsalád jellemzői

2.1.

Motorok és elektromos motorok száma

X

X

X

X

X

X

2.2.

Hibrid üzemmód(ok) (párhuzamos, sorozatos, egyéb)

X

X

X

X

X

X

2.3.

A belső égésű motor hengereinek száma

X

X

X

X

X

X

2.4.

Belső égésű motor esetében a motor hengerűrtartalma (± 2 %) (1)

X

X

X

X

X

X

2.5.

A belső égésű motor szelepeinek száma és vezérlése (változtatható szelepfázis-állítás vagy -emelés)

X

X

X

X

X

X

2.6.

Egyféle tüzelőanyaggal üzemelő/kétféle tüzelőanyaggal üzemelő/rugalmas tüzelőanyag-felhasználású H2NG-üzemű/többféle tüzelőanyaggal üzemelő

X

X

X

X

X

X

2.7.

Tüzelőanyag-adagoló rendszer (porlasztó / elszívónyílás / tüzelőanyag-befecskendező nyílás / közvetlen tüzelőanyag-befecskendezés / közös nyomócső / szivattyúbefecskendező / egyéb)

X

X

X

X

X

X

2.8.

Tüzelőanyag-tárolás (2)

X

X

2.9.

A belső égésű motor hűtőrendszerének típusa

X

X

X

X

X

X

2.10.

Belső égési munkaciklus (szikragyújtás/kompressziós gyújtás/kétütemű/négyütemű/egyéb)

X

X

X

X

X

X

2.11.

Levegőbeszívó rendszer (atmoszferikus levegőbeszívású / feltöltött [turbófeltöltő / feltöltő] / töltőlevegő-hűtő / feltöltés szabályozó) és levegőbeszívás szabályozása (mechanikus fojtószelep / elektronikus fojtószelep-vezérlés / fojtószelep nincs)

X

X

X

X

X

X

3.

Kibocsátáscsökkentő rendszer jellemzői

3.1.

Katalizátorral (nem) felszerelt meghajtási kipufogás

X

X

X

X

X

3.1.

Katalizátor(ok) típusa

X

X

X

X

X

3.1.1.

A katalizátorok száma és alkotóelemei

X

X

X

X

X

3.1.2.

A katalizátorok mérete (monolittérfogat ± 15 %)

X

X

X

X

X

3.1.3.

A katalitikus reakció működésének elve (oxidációs, háromutas, fűtött, SCR, egyéb)

X

X

X

X

X

3.1.4.

Nemesfémtöltés (azonos vagy nagyobb);

X

X

X

X

X

3.1.

Nemesfémarány (± 15 %),

X

X

X

X

X

3.1.5.

Hordozó (szerkezeti kialakítás és anyag)

X

X

X

X

X

3.1.6.

Cellasűrűség

X

X

X

X

X

3.1.7.

Katalizátorház(ak) típusa

X

X

X

X

X

3.2.

Részecskeszűrővel (nem) felszerelt meghajtási kibocsátás

X

X

X

X

X

3.2.1.

Részecskeszűrő-típusok

X

X

X

X

X

3.2.2.

Részecskeszűrők száma és alkotóelemei

X

X

X

X

X

3.2.3.

Részecskeszűrő mérete (szűrőelem térfogata ± 10 %)

X

X

X

X

X

3.2.4.

Részecskeszűrő működési elve (részleges / zárt / egyéb)

X

X

X

X

X

3.2.5.

Részecskeszűrő aktív felülete

X

X

X

X

X

3.3.

Időszakos regenerálású rendszerrel (nem) ellátott meghajtás

X

X

X

X

X

3.3.1.

Időszakos regenerálású rendszer típusa

X

X

X

X

X

3.3.2.

Az időszakos regenerálású rendszer működési elve

X

X

X

X

X

3.4.

Szelektív katalitikus redukciós rendszerrel (nem) felszerelt meghajtás

X

X

X

X

X

3.4.1.

SCR-rendszer típusa

X

X

X

X

X

3.4.2.

Az időszakos regenerálású rendszer működési elve

X

X

X

X

X

3.5.

Aktív NOx-csapdával/-adszorberrel (nem) ellátott meghajtás

X

X

X

X

X

3.5.1.

Aktív NOx-csapda/-adszorber típusa

X

X

X

X

X

3.5.2.

Aktív NOx-csapda/-adszorber működési elve

X

X

X

X

X

3.6.

A hidegindító berendezéssel vagy indítássegítő berendezéssel (nem) felszerelt meghajtás

X

X

X

X

X

3.6.1.

A hidegindító berendezés vagy indítássegítő berendezés típusa

X

X

X

X

X

3.6.2.

A hidegindító berendezés vagy indítássegítő berendezés működési elve

X

X

X

X

X

X

3.6.3.

A hidegindító berendezés vagy indítássegítő berendezés aktiválási ideje vagy működési ciklusa (a hidegindítás után csak korlátozott ideig / folyamatos működés)

X

X

X

X

X

X

3.7.

A tüzelőanyag-szabályozás érdekében O2-érzékelővel (nem) felszerelt meghajtás

X

X

X

X

X

X

3.7.1.

Az O2-érzékelő típusai

X

X

X

X

X

X

3.7.2.

Az O2-érzékelő működési elve (bináris/széles hatású/egyéb)

X

X

X

X

X

X

3.7.3.

Az O2-érzékelő reakciója a zárt hurkú tüzelőanyag-adagoló rendszerrel (sztöchiometria/sovány/gazdag keverékhez)

X

X

X

X

X

X

3.8.

Kipufogógáz-visszavezető rendszerrel (nem) felszerelt meghajtás

X

X

X

X

X

3.8.1.

A kipufogógáz-visszavezető rendszer típusai

X

X

X

X

X

3.8.2.

A kipufogógáz-visszavezető rendszer működési elve (belső / külső)

X

X

X

X

X

3.8.3.

Legnagyobb kipufogógáz-visszavezetési arány (± 5 %);

X

X

X

X

X

3.2.   A III. és IV. típusú vizsgálatok („X” jelentése a 11-2. táblázatban: „alkalmazandó”)

11-2. táblázat

A hajtáscsalád osztályba sorolási feltételei a III. és IV. típusú vizsgálat vonatkozásában

| # | Osztályba sorolási kritériumok leírása | III. típusú vizsgálat | IV. típusú vizsgálat |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Jármű |
| 1.1. | Kategória | X | X |
| 1.2. | Alkategória | | X |
| 2. | A számozás rendje |
| 2.1. | Forgattyúsház-szellőztető rendszerrel (nem) ellátott meghajtás | X | |
| 2.1.1. | A forgattyúsház-szellőztető rendszer típusa | X | |
| 2.1.2. | A forgattyúsház-szellőztető rendszer működési elve (lélegző / vákuumos / túlnyomásos) | X | |
| 2.2. | Párolgásikibocsátás-csökkentő rendszerrel (nem) felszerelt meghajtás | | X |
| 2.2.1. | A párolgásikibocsátás-csökkentő rendszer típusa | | X |
| 2.2.2. | A párolgásikibocsátás-csökkentő rendszer működési elve (aktív / passzív / mechanikusan vagy elektronikusan vezérelt) | | X |
| 2.2.3. | A tüzelőanyag-/levegőadagolás alapelve azonos (például porlasztó / egyedi befecskendezés / többpontos befecskendezés / motor fordulatszám sűrűsége MAP révén / tömeglégáram) | | X |
| 2.2.4. | A tüzelőanyag-tartály és a folyékony tüzelőanyagot szállító tömlők anyaga azonos | | X |
| 2.2.5. | A tüzelőanyag-tartály térfogata a ± 50 % tartományon belül van | | X |
| 2.2. | A tüzelőanyag-tartály biztonsági szelepének beállításai ugyanolyanok | | X |
| 2.2.6. | A tüzelőanyag-gőzök tárolási módszerei azonosak (azaz a csapda alakja és térfogata, tárolóközeg, levegőszűrő, ha használják a párolgási kibocsátás csökkentésére stb.) | | X |
| 2.2.7. | A tárolt gőz tisztításának módja (például légáram, öblítési térfogat a menetciklus alatt) azonos | | X |
| 2.2.8. | A tüzelőanyag-adagolási rendszer tömítési és szellőztetési módja azonos | | X |

#

Osztályba sorolási kritériumok leírása

III. típusú vizsgálat

IV. típusú vizsgálat

1.

Jármű

1.1.

Kategória

X

X

1.2.

Alkategória

X

2.

A számozás rendje

2.1.

Forgattyúsház-szellőztető rendszerrel (nem) ellátott meghajtás

X

2.1.1.

A forgattyúsház-szellőztető rendszer típusa

X

2.1.2.

A forgattyúsház-szellőztető rendszer működési elve (lélegző / vákuumos / túlnyomásos)

X

2.2.

Párolgásikibocsátás-csökkentő rendszerrel (nem) felszerelt meghajtás

X

2.2.1.

A párolgásikibocsátás-csökkentő rendszer típusa

X

2.2.2.

A párolgásikibocsátás-csökkentő rendszer működési elve (aktív / passzív / mechanikusan vagy elektronikusan vezérelt)

X

2.2.3.

A tüzelőanyag-/levegőadagolás alapelve azonos (például porlasztó / egyedi befecskendezés / többpontos befecskendezés / motor fordulatszám sűrűsége MAP révén / tömeglégáram)

X

2.2.4.

A tüzelőanyag-tartály és a folyékony tüzelőanyagot szállító tömlők anyaga azonos

X

2.2.5.

A tüzelőanyag-tartály térfogata a ± 50 % tartományon belül van

X

2.2.

A tüzelőanyag-tartály biztonsági szelepének beállításai ugyanolyanok

X

2.2.6.

A tüzelőanyag-gőzök tárolási módszerei azonosak (azaz a csapda alakja és térfogata, tárolóközeg, levegőszűrő, ha használják a párolgási kibocsátás csökkentésére stb.)

X

2.2.7.

A tárolt gőz tisztításának módja (például légáram, öblítési térfogat a menetciklus alatt) azonos

X

2.2.8.

A tüzelőanyag-adagolási rendszer tömítési és szellőztetési módja azonos

X

5.   Típusjóváhagyás kiterjesztése a IV. típusú vizsgálat vonatkozásában

5.1.   A típusjóváhagyás az olyan párolgásikibocsátás-csökkentő rendszerrel felszerelt járművekre terjeszthető ki, amelyek megfelelnek a párolgásikibocsátás-csökkentő rendszer tekintetében a járműcsaládba sorolás 5.3. pontban megadott kritériumainak. Alapjárműként a tömlők keresztmetszete és megközelítő hosszúsága tekintetében a legkedvezőtlenebb járművet kell vizsgálni.

5.2.   A gyártó kérheti a jóváhagyó hatóság jóváhagyását ahhoz, hogy a párolgási kibocsátások jóváhagyásának kiterjesztésére a tervezési jóváhagyáson alapuló, alapvető megközelítések egyikét használhassa:

5.2.1.   Átemeléses megközelítés

| 5.2.1.1. | Ha a jármű gyártója generikus formájú tüzelőanyag-tartályra (alap tüzelőanyag-tartály) vonatkozó tanúsítással rendelkezik, ezek a vizsgálati adatok bármely olyan más tüzelőanyag-tartály tervezési tanúsítása céljából használhatók, amelyek anyaguk (beleértve az adalékokat), gyártási módszerük és átlagos falvastagságuk tekintetében azonos tervezési jellemzőkkel rendelkeznek. |
| --- | --- |

5.2.1.1.

Ha a jármű gyártója generikus formájú tüzelőanyag-tartályra (alap tüzelőanyag-tartály) vonatkozó tanúsítással rendelkezik, ezek a vizsgálati adatok bármely olyan más tüzelőanyag-tartály tervezési tanúsítása céljából használhatók, amelyek anyaguk (beleértve az adalékokat), gyártási módszerük és átlagos falvastagságuk tekintetében azonos tervezési jellemzőkkel rendelkeznek.

| 5.2.1.2. | Ha a tüzelőanyag-tartály gyártója teljes szivárgási vagy áteresztési vizsgálat alapján tanúsította az alap tüzelőanyag-tartály anyagát (beleértve az adalékokat), a járműgyártó felhasználhatja ezeket a vizsgálati adatokat a tüzelőanyag-tartály tervezési alapú tanúsításához, amennyiben az anyaga (beleértve az adalékokat), gyártási módszere és átlagos falvastagsága tekintetében azonos tervezési jellemzőkkel rendelkezik. |
| --- | --- |

5.2.1.2.

Ha a tüzelőanyag-tartály gyártója teljes szivárgási vagy áteresztési vizsgálat alapján tanúsította az alap tüzelőanyag-tartály anyagát (beleértve az adalékokat), a járműgyártó felhasználhatja ezeket a vizsgálati adatokat a tüzelőanyag-tartály tervezési alapú tanúsításához, amennyiben az anyaga (beleértve az adalékokat), gyártási módszere és átlagos falvastagsága tekintetében azonos tervezési jellemzőkkel rendelkezik.

5.2.2.   A legkedvezőtlenebb összeállításon alapuló megközelítés

Ha a jármű gyártója sikerrel elvégezte a legkedvezőtlenebb összeállítású tüzelőanyag-tartály konfigurációjának áteresztési vagy szivárgási vizsgálatát, ezek a vizsgálati adatok felhasználhatók olyan más tüzelőanyagok tervezési alapú tanúsításához, amelyek hasonlóak anyaguk (beleértve az adalékokat), tüzelőanyagszivattyú-lemezük és a tanksapka/betöltőnyílás tekintetében. A legkedvezőtlenebb konfiguráció a legvékonyabb falú vagy legkisebb belső felületű tüzelőanyag-tartály.

---

(1)  A VIII. típusú vizsgálat esetében legfeljebb 30 % fogadható el.

(2)  Csak gáz-halmazállapotú tüzelőanyag tárolására szolgáló tartállyal felszerelt járművek esetében.

XII. MELLÉKLET

A 168/2013/EU rendelet V. melléklete A. részének módosítása

| 1. | A 168/2013/EU rendelet V. melléklete A. részének helyébe a következő szöveg lép:
  „A.   Környezetvédelmi vizsgálatok és követelmények
  Az L kategóriájú járművek csak akkor kaphatnak típusjóváhagyást, ha megfelelnek a következő környezetvédelmi követelményeknek:









  Vizsgálat típusa | Leírás | Követelmények: határértékek | A 2. cikkben és az I. mellékletben említetteken kívüli osztályozási kritériumok | Követelmények: vizsgálati eljárások |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I. | Hidegindítás után mért kipufogógáz-kibocsátások | VI. melléklet (A) | a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet II. mellékletének 4.3. pontja | a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet II. melléklete |
| II. | — | szikragyújtás vagy szikragyújtású motorral felszerelt hibrid jármű(5): kibocsátások alapjáraton és emelt alapjáraton |

1.

A 168/2013/EU rendelet V. melléklete A. részének helyébe a következő szöveg lép:

„A.   Környezetvédelmi vizsgálatok és követelmények

Az L kategóriájú járművek csak akkor kaphatnak típusjóváhagyást, ha megfelelnek a következő környezetvédelmi követelményeknek:

Vizsgálat típusa

Leírás

Követelmények: határértékek

A 2. cikkben és az I. mellékletben említetteken kívüli osztályozási kritériumok

Követelmények: vizsgálati eljárások

I.

Hidegindítás után mért kipufogógáz-kibocsátások

VI. melléklet (A)

a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet II. mellékletének 4.3. pontja

a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet II. melléklete

II.

—

szikragyújtás vagy szikragyújtású motorral felszerelt hibrid jármű(5): kibocsátások alapjáraton és emelt alapjáraton

| — | kompressziós gyújtás vagy kompressziós gyújtású motorral felszerelt hibrid jármű: szabad gyorsulás melletti vizsgálat |
| --- | --- |

—

kompressziós gyújtás vagy kompressziós gyújtású motorral felszerelt hibrid jármű: szabad gyorsulás melletti vizsgálat

2009/40/EK irányelv(6)

a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet II. mellékletének 4.3. pontja

a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet III. melléklete

III.

Kartergáz-kibocsátás

Nincs kibocsátás, zárt forgattyúsház. A kartergáz-kibocsátás semelyik jármű hasznos élettartama során sem kerülhet közvetlenül a környezeti légkörbe.

a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet XI. mellékletének 3.2. pontja

a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet IV. melléklete

IV.

Párolgási kibocsátások

VI. melléklet (C)

a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet XI. mellékletének 3.2. pontja

a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet V. melléklete

V.

A kibocsátáscsökkentő berendezések tartóssága

VI. és VII. melléklet

SRC-LeCV: a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet VI. melléklete 1. függelékének 2. pontja

USA EPA AMA: a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet VI. melléklete 2. függelékének 2.1. pontja

a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet VI. melléklete

VI.

VI. típusú vizsgálatot nem jelöltek ki

Nem alkalmazható

Nem alkalmazható

Nem alkalmazható

VII.

CO2-kibocsátások, tüzelőanyag- és/vagy elektromosenergia-fogyasztás, elektromos hatósugár

Mérés és jelentéstétel, típusjóváhagyás céljára nincs meghatározva határérték.

a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet II. mellékletének 4.3. pontja

a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet VII. melléklete

VIII.

Környezetvédelmi fedélzeti diagnosztikai (OBD) vizsgálatok

VI. melléklet (B)

a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet II. mellékletének 4.3. pontja

a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet VIII. melléklete

IX.

Hangnyomásszint

VI. melléklet (D)

Amint a 9., 41., 63., illetve 92. sz. ENSZ-EGB-előírások lépnek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusban a környezeti teljesítményre és a hajtóegység teljesítményére vonatkozóan megállapított követelmények helyébe, a hangnyomásszint IX. típusú vizsgálatai során az említett ENSZ-EGB-előírásokban (6. melléklet) az (al)osztályokba való sorolásra vonatkozóan meghatározott kritériumokat kell figyelembe venni.

a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet IX. melléklete”

---